Marija iz Njujorka za Nova.rs: Posle korone, stigli i nemiri\nSvet Autor:Ana Vušović Marković30. Maj. 202015:07 > 16:512 Komentara\n"Baš smo dugo u karantinu. Nedostaje mi Menhetn, ljudi, gužva, energija koju je samo Njujork imao. Sinoć su nam stigli i protesti, i sada se borimo za zdravlje, za život i konačno jednaka prava za sve, poslednjim atomima snage" priča za Nova.rs srpska književnica i novinarka Marija Šajkaš, koja nam se javlja iz karantina u Njujorku, gradu koji je najpogođeniji koronavirusom, a u kojem od juče bukte nemiri, motivisani borbom za prava Afroamerikanaca.\n“Mislili smo, brzo će proći i život će se vratiti u normalu. Međutim karantin se otegao, odužio. Kažu nam da možda ni do sredine ili čak do kraja juna, nećemo izaći iz njega. Monotono je i iscrpljujuće. Podrazumeva rad preko interneta, duge i dosadne sastanke na Zumu i hodanje oko kuće, u krug. Gledamo se kroz maske. Pomislim nekada “Ima li kraja ovome?”. Onda čitam o gradovima koji su se prebrzo otvorili, o drugom talasu… Videli smo hladnjače, i kod mene u kraju, gde su odlagana tela mrvih. Imam nekoliko drugarica doktorki, koje kažu da je stanje i dalje urgentno, i da moramo da se strpimo” priča Marija, sa kojom smo prvi put razgovarali pre dva meseca, kada je uveden karantin u “Veliku jabuku”, i kada je optimizam bio na znatno višem nivou.\nMenhetn – pustinja grada\nOno što Mariju, ali i sve Njujorčane najviše boli, je – Menhetn, njegove puste, tužne ulice.\n“Menhetn je sada pustinja. Radnje su zatvorene, ljudi su se iselili, otišli u predgrađe, neprepoznatljiv je. Nama koji živimo u Kvinsu, Bruklinu… mnogo je lakše, jer oko nas ima sveta, ima života. Pre pandemije turista na Menhetnu bilo je u milionima, svakog dana, a sada nema nikoga. Nedostatak ljudi je najveći šok, nedostatak buke i svetla. Sada se čak čuju i ptičice. Nedostaje i podzemna železnica, zvuči sumanuto, ali tako je. To je najveća podzemna železnica na svetu, jedna od najstarijih. U svakom trenutku pre korone, u špicu, preko milion ljudi koristilo je podzemnu železnicu. Sada imamo koronu i prvi put u istoriji, ona ne radi” opisuje nam Marija atmosferu u Njujorku, posle više od dva meseca karantina.\nKoronavirus je Njujorčane još više udaljila jedne od drugih, prijatelji se ne viđaju, a grad koji nikada ranije nije spavao, sad nikako da se probudi.\n“Nedostaju mi prijatelji i njujorška energija, sa kojom ste u svakom trenutku imali utisak da je ispred vas nešto novo, neočekivano, nešto što će da vas podigne. Do pandemije je Njujork bio grad koji nikada nije spavao. Ljudi i buka bili su mu zaštitni znaci. Sada, napolju sve cveta i lepo je, izgleda kao da priroda preuzma primat nad betonom, što i nije tako loše” priča naša sagovornica, književnica iz SAD-a.\nDa li će Tviter preživeti Trampa\nProtesti za prava Afroamerikanaca na Junion skveru\nUsred monotonije i depresije u koju je Njujork već duboko zagazio, od juče se ponovo na ulicama čuje galama. Naime, nemiri koji su krenuli u ponedeljak iz Mineapolisa, zbog brutalnog ubistva Afroamerikanca Džordža Flojda, od strane belog policajca, stigli su do Junion skvera.\n“Neredi su stigli do Njujorka, a ovo je inače grad u kojem ima mnogo aktivista, koji se bore za prava drugih, potlačenih. Njujork je društveno svestan grad. U ostatku Amerike reflektuje se njegov odnos prema ugroženima. Česte su demonstracije podrške na Junion skveru, šta god da se dešava, bilo gde u Americi. Sinoć su se razbuktali protesti protiv policajca koji je ubio Afroameriknca u Mineapolisu. Uhapšeno je desetine ljudi na protestu” prenosi nam Marija.\nU Njujorku biti uhapšen na protestu, naglašava ona, znači biti ponosan građanin.\n“U protestima koji se dešavaju u Njujorku, često učestvuju i naši lokalni političari. Tako da biti uhapšen u protestu je za ponos! Po onome što vidimo u medijima, situacija u Mineapolisu je prilično zabrinjavajuća. Nemiri koji su izazvani rasnim problemima, nažalost nisu ništa novo u Americi, naročito od kada imamo Trampa za predsednika, koji svojim tvitovima često ume da podbode situaciju, da je još više zaoštri. U trenutku kada se dešavaju neredi, naš predsednik Tramp, umesto da izađe sa nekakvom porukom ujedinjenja, pomirenja, izašao je sa tvitom u kojem otvoreno poziva na nasilje nad demonstrantima” revoltirano priča Marija Šajkaš.\nepaselect epa08453413 People demonstrate during a protest against the Minnesota arrest of George Floyd, who later died in police custody, in Foley Square, New York, USA, 29 May 2020. A bystander’s video posted online on 25 May, appeared to show George Floyd, 46, pleading with arresting officers that he couldn’t breathe as an officer knelt on his neck. The unarmed Black man later died in police custody. According to news reports on 29 May, Derek Chauvin, the police officer in the center of the incident has been taken into costody and charged with murder in the George Floyd killing. EPA-EFE/JUSTIN LANE\nKorona, protesti, Tramp i Tviter\n“Od jutros su glavne vesti u Njujorku, ne samo o nemirima i o dešavanjima u Mineapolisu, već i o tome da li i jedan čovek, uključujući predsednika, sme da ima takve poruke na Tviteru, kao što ima Tramp. Tviter je reagovao jer su Trampovi tvitovi protiv politike kuće, koju vodi ova mreža. Tramp je još pre dva dana reagovao i rekao da će doneti predsedničku uredbu kojom će cenzurisati Tviter, ali mu je rečeno da ne postoji zakon kojim će to moći da sprovede. Pored svega toga, juče se dogodilo i šokantno hapšenje novinarske ekipe CNN-a. Policija je već ranije slagala, rekavši da su oni uhapšeni, jer nisu hteli da se pomere kad im je rečeno, iako se novinar identifikovao. Ovo sve je šokantno za Ameriku koja je uvek izveštavala o slobodi medija širom sveta. U Americi, izveštavati sa protesta je nešto društveno korisno i neophodno” naglašava Marija.\nUsled koronavirusa, karantina, protesta, nemira, ubistava na ulicama, ljudi su očajni i veruju da život u Americi nikad više neće biti isti.\n“Kažu da se ni poslovi koje radimo neće raditi na isti način, ali ja to ne vidim tako. Uvek sam optimista, nekako mislim da će biti isto, da će sve ovo proći i nadam se da će podzemna biti čistija i da će demokratska struja opstati!” zaključuje na kraju Marija, Srpkinja iz Njujorka.\n26. Sep. 2020 35


Vreme - 5.4.2016.: Koji klinac\nOkreni-obrni, teško je ne pisati komentar o Aleksandru Vučiću. Dok sam sinoć po netu pokušavao da nađem inspiraciju u vestima iz sveta, u oči mi se zabio naslov: „Da ne sanjaju Srbi ono što sam kao klinac sanjao". I još ispod toga razrada teme, da je premijer rekao da nema sreće u ratu i da pojedini narodi sanjaju ludačke snove o osveti, a da on hoće „da Srbi ne sanjaju snove o osvetama", da ne sanjaju ono što je on kao klinac sanjao. Klinac? Ruka je sama krenula ka tastaturi.\nRođen 1970, Srpskoj radikalnoj stranci pristupio 1993, pre toga na Palama radio dve godine kao neka vrsta novinara. Pristupio, znači, sa 23 godine. Sa 18 se po zakonu postaje punoletan i odgovara za svoje postupke, biće da su oni koji su taj zakon pisali znali šta rade. Sa 23 godine postaje i poslanik u skupštini, sa 24 generalni sekretar SRS, aždaje sa tri glave na vrhu (Šešeljevom, Nikolićevom i njegovom), ali jednim poganim jezikom koji je bljuvao pretnje i mržnju prema Ustašama, Balijama, Šiptarima, domaćim izdajnicima (dugačak je spisak, ko bi se svega setio). Sa 28 je ministar za informisanje u vladi crveno-crne koalicije (SPS, SRS, JUL), za čijeg vakta je donesen i sprovođen onaj legendarni zakon o informisanju koji su neke novine i neki novinari jedva preživeli (neki nisu, poput Ćuruvije).\nSa 29, malo pre početka bombardovanja, u Skupštini urla da kada padne prva bomba, u toj Skupštini više neće biti, već da će sa sinovima, sa puškom u ruci, u rovovima braniti Srbiju. Pardon, to je urlao Tomislav Nikolić, Vučić je samo rekao da će mu se on i ostali radikali u rovovima pridružiti. Posle su se, dok je rat trajao, div-junaci Nikolić i Vučić, u društvu sa Šešeljem, šetkali po beogradskim Terazijama; valjda su morali da od agresora brane one stanove od ar i kusur kojima ih je častio Slobodan Milošević, pa do rovova nisu stigli.\nTekle su godine, Petar Pan srpske politike je u glavi ostajao isti, eno ga sa 37 godina 2007. kako sa osmehom deteta na trešnji lepi plakate sa natpisom „Bulevar Ratka Mladića" po Novom Beogradu. Bilo je od početka devedesetih takvih i mnogo gorih gadosti Vučića i njegovih kolega toliko da bi knjiga bila mala da se sve nabroji, a i mučno je prisećati se.\nA možda i nije fer stalno podsećati na to, jer Vučić je preko noći odrastao 2008, u 39. godini (mada tvrdi da je transformacija dugo trajala, no se nije primećivala), i rekao da se promenio. Životno iskustvo kaže da se pokajanja za teška sagrešenja i temeljni obrti u ljudskoj duši dešavaju retko, ali da su moguća. Međutim, takvi pokajnici uglavnom završavaju ili u manastirima ili u tišini, a ne idu okolo busajući se u prsa, no hajde.\nKroz neke nemušte rečenice moglo se zaključiti da se nekih delova ružne prošlosti, bez navođenja konkretnih detalja, ako ne baš odriče, ono bar zbog njih pomalo kaje (jedino je odricanje od Šešelja bilo konkretno). Doduše, kada god o nečem neprijatnom priča uglavnom kaže da smo „mi" nešto uprskali, te „mi" nismo shvatili da je pao Berlinski zid, te "mi nemamo stvarni odnos ni prema svojim žrtvama, a kamo li prema tuđim", a za „ja" je rezervisano „ja sam najveći radnik, najhrabriji, najpošteniji" itd.\nJoš par godina sazrevanja i u 42. godini počinje da radi prvi ozbiljan posao u životu i postaje velika, a u 44. još veća vlast. Manirom bivših narkomana koji su se navukli na veru i bivših pušača koji se svima penju na glavu propovedima o štetnosti cigareta, počinje da drži vakele o radu, redu, boljem životu, miru…\nBeskrajno dosadno ponavljanje istog bi se još nekako i dalo podneti da se golim okom ne vide rezultati uterivanja reda, mira i boljeg života, metode i jezik koje, u domaćem dvorištu, neprijatno liče na one koje je sa saborcima koristio dok nije odrastao.\nA što se tiče mira u regionu, to stvarno dobro zvuči, mada otužno kada se izgovara u društvu ljudi koji o tome pričaju već 26 godina, a on ih je zbog toga do juče pljuvao. Još da nije onih Vučićevih prijatelja i ljudi od poverenja koji svako malo urlaju kao u stara vremena, a on ih tapše po glavi, i da nije onog klinca koji kao da se s mukom uzdržava, a onda tako često provali i iz današnjeg Vučića.


Izračunata najveća moguća brzina zvuka - Sputnjik Srbija\n22:20 18 Maj 2021\nIzračunata najveća moguća brzina zvuka\n19:24 22.10.2020 Preuzmite kraći link\nNaučnici su izračunali najveću moguću brzinu zvuka, a ona iznosi 36 kilometara u sekundi.\nZvuk se kreće različitim brzinama kroz različita okruženja, kao što su gasovi, tečnosti ili čvrsta tela. Brzina zvuka zavisi čak i od drugih faktora, kao što je, na primer, temperatura tečnosti kroz koju se kreće.\nFizičar Kostja Tračenko sa Kvine Meri univerziteta u Londonu i njegove kolege želele su da izračunaju koja je gornja granica brzine zvuka.\nMeđutim, budući da je takvu teoriju nemoguće empirijski dokazati, naučnici su se okrenuli kvantnim mehanizmima i matematici. Oni su izračunali koja je brzina zvuka kroz atom vodonika u čvrstom stanju, iako je takvo stanje gotovo nemoguće na Zemlji. Prema njihovoj računici, teoretska najveća brzina zvuka je 36 kilometara u sekundi, odnosno 127.460 kilometara na sat. Poređenja radi, brzina zvuka u vazduhu je 1.235 kilometara na sat.


NATO: Generalni tajnik nije ništa obećao gospodinu Ashdownu - 2003-09-24\nStalno NATO vijeće je danas izrazilo zabrinutost posljednjim dešavanjima u Bosni i Hercegovini, vazanim za predloženi paket lorda Ashdowna reformi odbrane zemlje.\nNaglašavajući stav Sjevernoatlantskog vijeća, zvaničnik NATO je nakon susreta ambasadora članica Alijanse posebno podvukao podršku visokom predstavniku Paddy Ashdownu i predloženim mjerama. "Podržavamo ovaj paket i znamo da u životu ništa nije savršeno. Medjutim, reforme su ključne", kaže zvaničnik Saveza, nalazeći da je Ashdownov prijedlog "dobar kompromis, jer nudi Bosni i Hercegovini najbolji put naprijed".\nOvom prilikom se isti zvaničnik osvrnuo i na , kako kaže, "pogrešna tumačenja medija" da je generalni sekretar, George Robertson, bilo šta obećao Visokom predstavniku, vezano za prijem zemlje u Partnerstvo za mir do kraja ove godine i kraja njegovog mandata, posebno da je izrazio bilo kakve sklonosti ka tome da Bosna i Hercegovina do članstva u sigurnosnoj asocijaciji dodje prije Srbije i Crne Gore.\nTakve stavove je nazvao pogrešnima, naglašavajući da o prijemu neke zemlje u Partnerstvo za mir odučuje cijeli NATO. " Mi bi smo voljeli da Partnerstvu vidimo i Bosnu i Hercegovinu i Crbiju i Crnu Goru, medjutim, tek kada se ispune svi standardi", kaže ovaj izvor, nalazeći kako reforme odbrane nisu jedini, ali jesu ključni uvjet ulaska u sigurnosni program.\nKomentirajući stajalište generalnog sekretara Robertsona, on podsjeća da je prvi čovjek Saveza jednom izjavio, i da još uvijek stoji iza toga, kako, kada je u pitanju Bosna i Hercegovina, nema mjesta razmišljanju o Partnerstvu sve dok u zemlji postoje" tri odvojene vojske".\nS tim u vezi, najavio je da će bosanskohercegovačka javnost već sutra imati mogućnost prosredstvom medija saznati više o stavu generalnog sekretara oko šansi zemlje da se približi euro-atlantskoj sigurnosnoj asocijaciji.\nA u medjuvremenu stiže vijest da Vijeće Europe od 25. do 27. ovog mjeseca organizira u Sarajevu seminar na temu zaštite žrtava i svjedoka traffickinga, saopšteno je u sjedištu Vijeća u Strasbourgu.\nRiječ je o projektu koji se realizira u okviru Programa za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala na jugoistoku Europe PACO, uz suradnju sa ministarstvom vanjskih poslova Bosne i Hercegovine.\nOčekuje se da će seminar okupiti predstavnike domaćeg pravosudja, organizacije koje se bore protiv krijumčarenja ljudma, te nevladine organizacije iz zemlje, ali i i regiona: Srbije i Crne Gore, Hrvatske, Bugarske, Madjarske, Rumunije, Slovenije, Makedonije i Moldove.\nOd skupa organizatori očekuju cjelovit pregled progresa načinjenog u suradnji zemalja regiona u borbi protiv organiziranog kriminala i korupcije, te da ukaže na ključne elemente efikasne zaštite svjedoka mogućih procesa protiv počinitelja organiziranog kriminala, korupcije i traffickinga.


Auto šlep službe - Vozi RS\nSa velikim brojem vozila na putevima, povećava se I broj kvarova I situacija koje ni jedan vozač ne poželi da mu se dogodi, a to je da nas naš ljubimac ostavi na putu.\nU tim situacijama, najčešće se setimo naših najbližih I pozivamo ih kako bi nas otšlepali do majstora ili do kuće.\nNaš savet je da uvek pozovete stručnjaka I da bezbedno stignete do lokacije koje želite.\nPrenos havarisanog vozila\nUkoliko naš sajt posećujete putem uređaja koji poseduje GPS dovoljno je samo da uključite lokaciju I na mapi će Vam se prikazati najbliža Auto šlep služba u vašoj okolini. Auto šlep službe koje portal VOZI.RS preporučuje možete pronaći na ovoj stranici\nDobre Jovanovića 23, 21000 Novi Sad\n065 55 17 153\nAUTO PREVOZNIK SAŠA KRTIĆ\nŠLEP SLUŽBA I TRANSPORT PETROMAX NOVI SAD


source.ba | Veći dio centra Houstona napušten zbog uragana Harvey\nVozila hitne pomoći činila su većinu saobraćaja u centru Houstona, u onome što bi trebao biti normalan prometni početak radne sedmice.\nZbog uragana Harvey, obično prometni poslovni kvart bio je pust u ponedjeljak ujutru.\nVode su se povukle iz dijelova centra Houstona, u blizini Buffalo Bayoua, koji je bio poplavljen tokom vikenda od uporne tropske oluje. Ta situacija mogla bi se promjeniti jer su zvaničnici počeli ispuštati veće količine vode iz rezervoara opterećenih padavinama koje je donio Harvey.\nSkoro polovina centra Houstona nije imala saobraćajnu signalizaciju. Većina poslovnih prostora i restorana zatvorena je zbog oluje.\nHarvey je došao do obale u petak navečer, 48 kilometara sjevberoistočno od Corpus Christija u Teksasu, kao uragan četvrte kategorije. Oluja koja se sporo kretala izazvala je katastrofalne poplave u Teksasu, prenosi Associated Press.


Upravljanje vremenom iz perspektive zahtevnih pozicija - BIZ\nVećina menadžera na izvršnim pozicijama tvrdi da je preopterećena i da nema dovoljno vremena. Sastanci, rešavanje kriznih situacija, upravljanje velikim brojem ljudi, praćenje rezultata, neprestane aktivnosti i zahtevi koji se pred njih postavljaju ne ostavljaju im dovoljno vremena za sagledavanje sebe, svojih obaveza i rezultata, kao i svojih timova, a sve na uštrb međuljudskih odnosa i dugoročnih ciljeva. Menadžeri na višim pozicijama zaista i rade u dinamičnom i zahtevnom okruženju gde se čini da sve stoji na njihovim ramenima. Ali, da li je to zaista tako? Mada je njihova odgovornost velika, oni nisu plaćeni da ostvare ono što se neizbežno ostvaruje, odnosno one aktivnosti i rutine u poslu koje se realizuju i bez njihovog nadgledanja. Kada je sistem postavljen, uloge jasne i zaduženja raspoređena, ciljevi postavljeni, a merenje učinka i rezultata dobro definisano, na koji način menadžeri mogu kvalitetnije da upravljaju svojim vremenom i vremenom svojih timova?\nCilj ove obuke je da ukaže na najveće „boljke“ menadžera na višim izvršnim pozicijama kada je upravljanje vremenom u pitanju i da im pomogne da sagledaju svoje odgovornosti iz druge perspektive kako bi imali više vremena za stvaranje novih vrednosti/ideja, za bolji balans između poslovnog i privatnog života i za bolje obavljanje uloge lidera. Novija istraživanja su „razbila mit“ o liderima koji rade 12 i spavaju 3 sata, jer se pokazalo da manjak sna, odmora i relaksacije ne čini menadžera dobrim liderom.\n• Kako da stalnu tenziju i potrebu za rešavanje svih kriza u istom trenutku zamene fokusom i energijom\n• Kako da spreče da preopterećenost utiče na motivaciju i produktivnost\n• Kako da frenetično kretanje kroz obaveze sagledaju iz druge perspektive i konstruktivnu akciju preusmere na one stvari koje zaista zavređuju njihovu pažnju\n• Kako da menadžerima svojih timova i najbližim saradnicima pruže smislene izazove, izbor i realan prostor za razvoj kako bi i sami imali više vremena i mogućnosti za razvoj novih ideja\n• Kako da razumeju dobar balans privatno/poslovno kao ključ uspešnih lidera\nVišim menadžerima koji žele da unaprede liderske veštine kroz bolje upravljanje svojim vremenom i vremenom svojih timova.\nImate pitanje za nas? bos@bos.rs Bulevar oslobođenja 177 Beograd, Srbija 381 11 30 65 830


OPTUŽNICA protiv Mike Aleksića do petka - Informer\nNoav S | 06. 04. 2021.\nViše javno tužilaštvo u Beogradu trebalo bi da do kraja nedelje podigne optužnicu protiv profesora glume Miroslave Mike Aleksića, koji se tereti za nekoliko silovanja i nedozvoljene polne radnje nad više devojaka, među kojima su i glumice Milena Radulović i Iva ilinčić, saznaje Nova.rs\nKako saznaje Nova.rs, do petka bi trebalo da sudu bude dostavljena optužnica, nakon čega će Viši sud doneti odluku da li će ona biti potvrđena ili vraćena na dopunu. Ukoliko bude potvrđena to jest pravosnažna, sud bi trebalo da zakaže najpre pripremno ročište, a potom i glavni pretres.\nVEŠTACI ZAPEČATILI SUDBINU MIKE ALEKSIĆA?! Procenjeno da su devojke bile žrtve nasilja!\n- Imajući u vidu osetljivost predmeta, sud može doneti odluku po zahtevu nekog od učesnika u postupku da sa suđenja isključi javnost, zbog zaštite privatnosti napastvovanih devojaka. Takođe, zasad nije poznato da li će nekoj od njih, ili pak svima biti dodeljen status posebno osetljivih svedoka, kojim će im biti omogućeno da svedoče iz druge prostorije, kako sa okrivljenim ne bi boravile u istoj prostoriji - kazao je za Nova.rs dobro obavešten izvor.\nIstraga protiv Aleksića se privodi kraju, a on bi trebalo da se suoči sa 19 krivičnih dela na štetu 10 devojaka, i to osam silovanja i 11 slučajeva polnog uznemiravanja.\nZa ovaj slučaj javnost je saznala u januaru, kada je glumica Milena Radulović ispričala šta je pretrpela od svog profesora glume, Miroslava Aleksića. U tužilaštvu je davala iskaz pet sati, a tokom višesatnog ispitivanja do detalja je ispričala šta je preživela.\n- Imala sam 17 godina i već šest godina sam išla u školu Mike Aleksića. On je imao 61 godinu tada. To se nije dogodilo jednom. Ponavljalo se - rekla je mlada glumica.\nUbrzo nakon Milene, još devojaka osmelilo se i prijavilo Aleksića za razne vidove seksualnog uznemiravanja. Jedna od njih je i glumica Iva Ilinčić.\nOptužnica protiv Mike Aleksić do petka\n- Nisam silovana, srećom nemam takvo iskustvo, ali jesam kontinuirano seksualno uznemiravanje. Šest godina sam ćutala, negirala, nikom nisam govorila, bukvalno nikom. Bilo mi je jasno da je loše. Kada se dogodilo prvi put, rekla sam sebi: ‘Mika mi je kao otac, nemoguće da se ovo dešava i ne dešava se. A ako se dešava, onda on mene čeliči, hoće da me spremi za surovi svet reditelja, producenata - rekla je ona.\nInače, pretpostavlja se da je Aleksićevih žrtava mnogo više, nego što je to zvanično saopšteno, međutim, neke od njih biće saslušana kao svedoci, jer je došlo do zastare krivičnog dela.\nAleksić je negirao optužbe na svoj račun, a on se u pritvoru nalazi od hapšenja, koje je bilo u januaru.\nPodsetimo, osumnjičeni Aleksić se tereti da je u periodu od 2008. do 2020. godine izvršio ova krivična dela.\nSlučaj Aleksić osmelio još žrtvi\nInače, slučaj Miroslava Aleksića osmelio je još žrtvi da prijave krivična dela protiv polnih sloboda. Između ostalih, nedavno je i glumica Danijela Štajnfeld otkrila u tužilaštvu da ju je maja 2012. godine silovao poznati glumac Branislav Lečić.\nPodsetimo, o slučaju glumice Danijele Štajnfeld javnost govori od prošle godine, kada je svetlost dana ugledao njen dokumentarni film “Zaceli me”, u kojem je otkrila da ju je silovao moćnik iz srpske filmske industrije.\nDanijela je u dokumentarcu ispričala da je bila silovana kada je imala svega dvadeset jednu godinu, zbog čega se, kako je rekla, i preselila u Ameriku.\nMesecima se spekulisalo o kome se radi, da bi glumica nedavno u tužilaštvu istakla da je reč o njenom kolegi Lečiću.\n13:47 Sudbine 0\nPREMINUO POZNATI GLUMAC! Izgubio je bitku sa tumorom!\npink | Utorak, 06. 04. 2021.\nSudbina mika aleksić optužnica napastovanje Milena Radulović\nИ мене је моја садашња жена сексуално злостављала пре 34 године кад смо се упознали. Разговарали смо у Шанси на Ташмајдану, она се смешкала и увртала крајеве косе док ме је гледала у очи. Онда је хтела да ми каже нешто што наводно остали за столом није требало да чују, па се приближила и "случајно" ми уснама дотакла лице а њен парфем ме је запахнуо. После тога сам био куван и печен, само сам на њу мислио и на крају је молио да се уда за мене. Читајући чланке о Мики Алексићу и Браниславу Лечићу схватио сам да ме је тада злостављала и решио сам да је тужим. Чак и ако је наступила застарелост њеног дела, добро је да се о томе чује у јавности како други младићи не би дошли у такву ужасну ситуацију.


Radni vek u Evropi sve duži\nIzvor: Radio 021, 16.Jun.2020, 07:29\nDužina radnog veka populacije Evropske unije starije od 15 godina iznosila je u 2019, prema proceni evropske statističke agencije Evrostat, prosečno 35,9 godina.\nTo je za 0,2 godine duže od proseka u 2018. godini i za 3,6 godina duže nego 2000, prema majskom izveštaju "Dužina radnog veka" objavljenom na zvaničnoj internet stranici Evrostata.\nRodni jaz u pogledu dužine radnog veka se smanjio na 4,9 godina prošle godine u odnosu na 7,1 godinu koliko je >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << iznosio pre skoro dve decenije. Radni vek kod muške populacije u EU iznosio je prošle godine, prema proceni, 38,3 godine, a kod ženske 33,4 godine.\nProsečna dužina radnog veka među državama članicama EU kretala se u rasponu od 32 godine u Italiji do 42 godine u Švedskoj. U analizi se navodi da je taj raspon još veći u Evropi među državama nečlanicama Unije i da se kreće od 29,3 godine u Turskoj do 45,8 godina na Islandu.\nMeđu članicama EU, Švedska i Holandija su prošle godine imale najduži radni vek (42 i 41 godinu), a slede Danska (40), Nemačka (39,1) i Estonija (39 godina).\nNajveći rast radnog veka u odnosu na 2000. godinu zabeležen je na Malti, za 7,6 godina, zatim u Mađarskoj (6,9 godina) i Estoniji (5,6 godina), a najmanji u Danskoj (1,7 godina) i Grčkoj (1,8 godina).\nJedino je u Rumuniji registrovano smanjenje dužine trajanja radnog veka za 2,2 godine, pokazuje izveštaj Evrostata.\nBlic: RADNI VEK U EVROPI SVE DUŽI Najmanje rade Italijani, najviše Šveđani\nB92: Radni vek u Evropi sve duži\n16.Jun.2020: Radio 021


celsi sautempton verner plavci slomio u finisu mucenje\n“Plavci” su u meču sedme runde šampionata Engleske, uz dosta muke stigli do trijumfa, pogocima u poslenjih šest minuta susreta.\nGolove odluke za londonski tim postigli su Timo Verner u 84. minutu, odnosno Sem Kresvel pet minuta kasnije, koji je tako stavio tačku na mučenje Čelsija, protiv brojčanog slabijag rivala.\nMomenat koji je verovatno prelomio meč, bilo je isključenje kapitena Sautemptona, Džejmsa Vard-Prouza, koji je u 77. minutu dobio direktan crveni karton i ostavio saigrače na cedilu u finišu meča.\nPetnaestak minuta pre toga, Vord-Prauz je sa bele tačke anulirao prednost Čelsija iz prvog poluvremena, koju je domaćinu doneo mladi Šalob, već nakon devet minuta igre.\nTokom ovog susreta ekipi Tomasa Tuhela su poništena i dva pogotka u prvom delu igre i to Verneru i Lukakuu, ali to ih nije na kraju sprečilo da trijumfuju i barem do kraja ovog kola izbiju na prvo mesto, ispred Liverpula.\nČemu da se nada ABA liga? Bartomeu govorio o mogućoj licenci za klubove iz regiona, izdvojio prioritete, pa upitao: GDE JE BIO PARTIZAN PRE TRI-ČETIRI GODINE!?\nMančester junajted - Everton 1:1 (1:0)\n(Marsijal 44 - Tauzend 65)\nBarnli - Norič 0:0\nČelsi - Sautempton 3:1 (1:0)\n(Čaloba 8, Verner 84, Čilvel 89 - Vord Prauz 61)\nLids - Votford 1:0 (1:0)\nVulverhempton - Njukasl 2:1 (1:1)\n(Hvang 20, 58 - Hendrik 41)\n18.30 Brajton - Arsenal\n15.00 Kristal Palas - Lester\n15.00 Totenhem - Aston Vila\n15.00 Vest Hem - Brentford\n17.30 Liverpul - Mančester siti


Sarajevski bend ‘Dvadesetorica’ nastupio u Beogradu |\nSarajevski bend ‘Dvadesetorica’ nastupio u Beogradu\n2013-11-29 | Filed underFilm & Muzika,Magazin | Posted by admin\nSarajevski bend “Dvadesetorica” sinoć je, u okviru festivala “Sarajevo, ljubavi moja”, nastupio pred beogradskom publikom u Mikser Houseu, javlja dopisnik Anadolu Agency.\nDobro raspoloženje i pozitivna atmosfera momaka iz sarajevskog benda oduševila je Beograđane, kako one koji su upoznati sa njihovim radom od ranije, tako i one koji su ih večeras po prvi put čuli.\n“Super se provodim, ja sam ih slušala pre tri godine, kada su bili ovde na Danima Sarajeva. Poznati su mi i zbog toga sam došla ovde večeras da ih opet čujem”, rekla je Beograđanka Katarina.\nIvana, koja je imala priliku po prvi put da čuje ovaj bend, rekla je: “Odličan je bend i zaista sam oduševljena. Volela bih da opet sviraju u Beogradu.”\n“Prvi put sam sada na nastupu benda ‘Dvadesetorica’, moram da priznam da sam veoma iznenađen tekstovima, pozitivnom energijom, komplet celim nastupom. Momci su zaista divni i nadam se da će nam ponovo doći i da ćemo imati priliku opet uživo da ih čujemo”, rekao je Luka.\nU publici, na nastupu, bilo je i onih koji su u Beograd doputovali iz Sarajeva.\n“Došao sam iz Sarajeva iz drugih razloga, a i njih da poslušam. Dobra su priča, zaslužuju podršku”, izjavio je Elvir.\nKoncertu su prisustvovale i poznate beogradske ličnosti, među njima i kantautor Vlado Georgijev, koji je sa nama podelio utiske.\n“Vrlo interesantno je slušati sve te poznate hitove sa nekim potpuno novim tekstovima. Ne znam zaista ove tekstove, ali mi se jako dopalo”, rekao je Georgijev u razgovoru s novinarom Anadolu Agency.\nSav prihod od koncerta, momci iz benda „Dvadesetorica“, odlučili su da doniraju za rekonstrukciju krova na zgradi Geozavoda u Beogradu. U okviru festivala koji će trajati do 30. novembra, publici u Beogradu biće predstavljena muzička sarajevska scena.\nZa večeras je planirani nastup benda „Bombaj štampa“, a poslednjeg dana festivala koncerte će održati grupe „Skroz“ i „Letu štuke“.\nPosted by admin on 2013-11-29. Filed under Film & Muzika, Magazin. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Crna Gora: Lek za COVID-19 leži na dnu Jadranskog mora\nBy Newsroom / Објављено на: April 22, 2020\nProfesor Herman Erlich iz Bergakademie Freiberg iz Njemačke kaže da Crna Gora ima ogromne potencijale za proizvodnju prirodnog antivirusnog i antibakterijskog leka koji se može proizvesti iz „zlatnog sunđera“ i smatra se efikasnim za lečenje COVID- 19.\nOdgovarajući na pitanje mogu li se sunđeri koristiti za lečenje pacijenata pozitivnih na koronavirus, dr Erlich kaže da mogu.\nOn tvrdi da sunđeri sa izuzetnom sposobnošću odbrane od virusa i bakterija žive u Jadranskom moru.\nIstiče da postoji rezervoar gde je ovaj sunđer veštački uzgojen na podmorskoj parceli. Naučnici iz Drezdena proučavaju otpornost sunđera na sve biološke uzroke bolesti.\nProfesor Herman Erlich objašnjava da ova sunđer nije baš izbirljiv kada je u pitanju hrana, ali jede sve što voda donese. Ali, sunđer bez problema ubija viruse i bakterije, iako nema imunološki sistem. Čak i kada se povredi, sprečava viruse i bakterije da uđu u njegovu otvorenu ranu, provocirajući hemijsku reakciju stvarajući izmenjene aminokiseline – bormiotrocine.\n„To rade zajedno sa svojim izvanrednim biološkim aktivnostima. Ograničena količina prirodnih izvora sprečila je razvoj leka na bazi netaknutih sekundarnih metabolita iz sunđera. Glavni naučni interes za Verongiida sunđer leži u njihovim bioaktivnim bromotirozinima i njenim derivatima“, kaže dr Erlich.\nOn podseća da se organski izvori često moraju sakupljati u ogromnim količinama, da bi se obezbedila neophodna količina u industriji.\n„Uzgoj morskih sunđera mogao bi biti relevantna alternativa u ekonomskom kontekstu, pod uslovom da su organizmi izloženi povoljnom procesu razmnožavanja“, ističe dr Erlich.\nNedavno je grupa profesora postigla vrlo optimistične rezultate u saradnji sa Institutom za biologiju mora u Kotoru, radeći na prvom zajedničkom pilot projektu u Kotorskom zalivu za uzgoj sunđera Aplisina aerophoba i Aplisina cavernicola.\n„Prednost Aplisina aerophoba je činjenica da ova spužva ne mora da se sakuplja velikim količinama za potrebnu količinu u industriji. Prema nedavno objavljenim podacima, sa 10 kvadratnih metara biće prikupljeno 15 kg sušenih sunđera za izolaciju 99 grama izofistularina“, kaže dr Erlich.\nSlične količine sunđera Verongiida trebalo bi da postoje u morskim predelima Albanije i Hrvatske.


Željana Radojičić Lukić, najkreativnija učiteljica u Srbiji - Detinjarije\n8. 03. 2015 |\nUčitelji su čarobnjaci, samo toga uvek treba da budu svesni, moto je Željane Radojičić Lukić, učiteljice u školi “Milan Rakić” u Banji Vrujci. Ona sama stvorila je čistu čaroliju u ovom malom mestu. Iza fasade seoske škole krije se najkreativnija učionica u Srbiji, u kojoj đaci ne moraju da…\nOna sama stvorila je čistu čaroliju u ovom malom mestu. Iza fasade seoske škole krije se najkreativnija učionica u Srbiji, u kojoj đaci ne moraju da sede strogo raspoređeni po klupama, pred kojom se izuvaju i gde sve može da posluži kao nastavno sredstvo.\n– Učitelji kažu – imamo samo tablu i kredu. E, pa ja se s tim ne slažem, jer pored krede postoje i flomasteri, a pored table postoji i kolaž papir – kaže Željana objašnjavajući da je njena učionica napravljena po meri deteta.\nA decu smo pitali kakva im je učiteljica. Najbolja, ali stroga, rekli su uglas. Dok granice na času postoje, u Željaninom “Čarobnom selu” nadomak Banje ih nema. To je učionica pod otvorenim nebom, u kojoj deca tkaju, seju, gaje biljke, kroje, šiju, pecaju i igraju se već zaboravljenim igračkama poput praćki, lastiša i klikera.\nU mojoj učionici vreme nije ograničeno zvonom, osim onog poslednjeg, koje opominje da je vreme da idemo kući\nUčiteljica Željana je za doprinos obrazovanju dobila Svetosavsku nagradu, proglašena je za najboljeg edukatora, a “Blic žena”, najtiražniji i najčitaniji magazin u regionu, proglasila ju je za naj ženu.\nŽeljana priznaje da joj nagrade gode, ali da bi je od svega najviše obradovao novi put do “Čarobnog sela”.\nTagovi :Banja Vrujci, Čarobno selo, Naj žena, najbolja učiteljica, OŠ MIlan Rakić, Željana Radojičić Lukić


Rukometašice Srbije i CG na EP, rukometaši ne idu na SP - Sportklub\nRukometašice Srbije i CG na EP, rukometaši ne idu na SP\nVesti rukomet Autor:Branimir Smilić24. apr. 202016:08 > 16:15\nRukometašice Srbije i Crne Gore obezbedile su plasman na naredno Evropsko prvenstvo, jer su kvalifikacije prekinute, dok rukotemaši Srbije i Crne Gore neće igrati na Svetskom prvenstvo jer su otkazani baraž mečevi.\nTo je odluka Izvršnog odbora Evropske rukometne federacije, EHF, koji je na video konferenciji doneo niz odluka, uz zaključak da neće biti mečeva planiranih za jun, dok su preostala takmičenja odložena ili otkazana.\nPodsećanja radi, rukometašice Crna Gora su bile na deobi prvog mesta sa Mađarskom u grupi u kojoj su još bile Italija i Livtanija. Dok je Srbija delila prvo mesto sa Rusijom, u grupi u kojoj su bile Slovačka i Švajcarska.\nEvropsko prvenstvo će u decembru biti održano u Danskoj i Norveškoj. Kvalifikacije su prekinute, a plasman na šampionat Evrope je određen na osnovu plasmana sa poslednje smotre najboljih selekcija Starog kontinenta u Francuskoj 2018. godine.\nPored Crne Gore i Srbije, plasman na prvenstvo Evrope izborili su Francuska, Rusija, Holandija, Rumunija, Švedska, Mađarska, Nemačka, Španija, Slovenija, Poljska, Češka i Hrvatska. Norveška i Danska su kao domaćini učesnici šampionata Evrope.\nŽreb za grupnu fazu biće obavljen 18. juna u Beču.\nIz nekadašnje Jugoslavije na Svetskom šampionatu u konkurenciji rukometaša učestvovaće selekcije Hrvatske i Slovenije.\nEHF European ChampionshipIHF World championshiprukometna reprezentacija Crne Gorerukometna reprezentacija Hrvatskerukometna reprezentacija Makedonijerukometna reprezentacija Slovenijerukometna reprezentacija Srbiježenska rukometna reprezentacija Crne Goreženska rukometna reprezentacija Srbije\n29. nov. 2021 6\nŠterbik: 12 sati na golu, samo bez trčanja i tegova...\n30. nov. 2021 51\n„Novak obara sve rekorde, ali to ne znači da je najveći“ 30. nov. 2021\nMesi se razboleo čim je dobio Zlatnu loptu 16:54\n„Mesi nije zaslužio Zlatnu loptu, i Ronaldo je bio bolji“ 30. nov. 2021\nRonaldo besni: On laže, nije mi cilj da imam više od Mesija 30. nov. 2021


Na SASE ostvaren promet od 76.137,04 KM – Biznis.ba\nNa SASE ostvaren promet od 76.137,04 KM\nobjavljeno 29. avg 2018. u 14:07\nNa Sarajevskoj berzi na današnjem trgovanju ostvaren je ukupan promet od 76.137,04 KM, a u sklopu 12 transakcija ukupno je prometovano 6.230 vrijednosnih papira.\nVrijednost BIFX-a nije se mijenjala u odnosu na prošlo trgovanje i iznosi 714,39 poena.\nVrijednost indeksa SASX-10 je pala za 1,25 indeksnih poena na 627,82 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,20 posto.\nVrijednost indeksa SASX-30 je porasla za 2,74 indeksnih poena na 1.118,75 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,25 posto.\nVrijednost SASE Islamskog indeksa – u saradnji sa BBI, SASX-BBI je porasla za 112,50 indeksnih poena na 10.665,87 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 1,07 posto.\nVrijednost indeksa SASX-Fundamentals, SASX-FN je porasla za 73,49 indeksnih poena na 11.833,37 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,62 posto.\nNa Slobodnom tržištu – ST1 ostvaren je promet od 72.094,44 KM. U sklopu 11 transakcija prometovano je 5.533 dionice. Najveći dnevni promet ostvaren je dionicama emitenta BH Telecom d.d. Sarajevo u iznosu od 23.800,24 KM. Kurs ovog emitenta iznosio je 11,90 KM.\nNa Slobodnom tržištu – ST2 ostvaren je promet dionicama emitenta Sarajevo Osiguranje d.d. Sarajevo u iznosu od 4.042,60 KM. U sklopu jedne transakcije prometovano je 697 dionica. Kurs ovog emitenta iznosio je 5,80 KM.\nNajveći dnevni porast vrijednosti zabilježile su dionice emitenta Tvorica cementa Kakanj d.d. Kakanj od 8,65 posto i dostigle su cijenu od 25 KM, dok je najveći dnevni pad registrirao Sarajevo Osiguranje d.d. Sarajevo od 1,53 posto sa cijenom od 5,80 KM.


Porodični grb Dušana Dude Ivkovića na grobnici | Sport | Košarka\nISPOD OVOG GRBA ĆE POČIVATI DUDA IVKOVIĆ - EVO ŠTA ZNAČI! U centru je spomenika i ima simboliku koju mnogi ne znaju 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n18.09.2021. / 20:06\nAutor Petar Latinović 18.09.2021. / 20:06\nDušan Duda Ivković jednom prilikom je detaljno opisao i objasnio značenje grba koji se nalazi na porodičnoj grobnici koju je podigao na Novom groblju u Beogradu.\nIzvor: Youtube/Golubarske priče i legende golubarstva/screenshot\nJedan od najvećih košarkaški trenera svih vremena Dušan Duda Ivković, koji je nedavno preminuo u Beogradu, biće sahranjen u porodičnoj grobnici na Novom groblju u utorak 21. septembra.\nKomemoracija će biti održana u ponedeljak u Narodnoj skupštini, a dan kasnije slavni trener počivaće na mestu gde su mu sahranjeni roditelji, brat i sestra.\n"Ja sam kao najmlađi sin uspeo da imamo porodičnu grobnicu. Nigde, kao što vidite, ne piše ko je to podigao. Smatram da je skromnost vrlina", rekao je Duda u jednoj emisiji, ne želeći da ističe sebe i svoju brigu prema pokojnim članovima najbliže porodice.\nNa samom spomeniku se nalazi i nešto što podseća na svojevrsni grb a njegovu simboliku otkrio je tada sam Duda Ivković.\n"Tu je košarka koja nam je obeležila čitav život, levo i desno smo nas dvojica kao braća a dole umesto mreže su saće i jedna pčela, kao simbol najorganizovanijeg društva. Tako bih ja želeo da bude organizovano i naše društvo. Moj otac je bio doktor nauka i pčelar i naša porodica je zahvaljujući pčeli i medu preživela. Eto otuda ta simbolika. To bi možda mogao da bude i neki naš porodični grb a nadam se da tu ima i doza romantike i da moja mama Branka neće imati zamerke", rekao je jednom prilikom Duda Ivković.\nPodsetimo, Ivković je preminuo u bolnici u Beogradu od posledica vode u plućima i herpesa u svojoj 78. godini.\nOno što je zanimljivo, a što možda neki ne znaju, je činjenica da je slavni trener bio u srodstvu sa Nikolom Teslom. Ivković je sa velikim osećajem za meru ipak težio da to ne ističe.\n"Mislim da je neprimerno pominjati jednog tako velikog naučnika i vezivati ga za porodično stablo, iako je sve što je rečeno istina", rekao je skromno Ivković tom prilikom.\n"Moja baka Olga Mandić i Đuka, majka Nikole Tesle, jesu sestre. Jako sam ponosan na svoje porodično stablo, ali mi je pomalo neprijatno da pričam o tome, reći će neko da svojatam takvu ličnost", rekao je tada Ivković.\nSlavni trener je u dvorištu svoje kuće u Beogradu podigao i bistu Nikole Tesle.\ndušan ivković spomenik duda ivković in memoriam Dušan Duda Ivković\n18.09.2021. / 22:18\nУз сво поштовање за Дуду Ивковића,бек почива у миру и моје саучешће породици.Али људи,би благе везе немате ни ко је ни шта је мит одакле долазе Теслини у Смиљане.Гисподо драга,то братство су Шопови из околине Бабушнице(ово Шопови да знате,то су најмногољуднији аутохтони Срби)Дакле Теслини су пореклом из околине Бабушнице,прво и право презиме им је било ЂУРЂЕБИЋИ,изузетно велико и храбро братство,учествовало бројно у многим биткама против Турака и осталим освајача Српских земаља.Под присилом се селе 3 пута и сваки пут мењају презиме.Доласком у Смиљане,по мислим стрицу,који је чуда правио са слатком ТЕСЛОМ, братство одлучује да промени презиме у Тесла,пре тога је било мислим Драганић.Никола Тесла је савршено добро знао,ко је и одакле је и кад га је краљ одбио,мислили да је луд,кад је рекао да има план,како да заштити Србину,да нико не може да је нападне ни из ваздуха ни са копна,они га прогласили лудим.Тесла се купи и одлази на југ Србије у своје порекло у Белој Паланци гради први хидро централу,код Бабушнице и наложио је то Ђорђу Станојевићу да прва буде ту,друга у Ужицу и трећа у Вучју,код Лесковца.Ако неко мисли да је то случај о,грдно се вара,ништа није случајно,човек је оданде.Нисам поменуо где су се селили,прво око Мачве,па неко место у Босни о онда Смиљанић.Људи сазнали и обелоданили.


KLUB TREBA DA NASTAVI DA PRAVI IGRAČE ZA VELIKA DELA: Novi koordinator omladinske škole Čukaričkog zna pravi put! - Domaći fudbal, Fudbal\nNovo pojačanje je stiglo.\nČukarički je nastavio da jača stručni kadar, pa je na poziciju koordinatora Omladinske škole imenovao Milovana Sikimića. Posle bogate igračke karijere, u kojoj je između ostalog nastupao za Partizan, kao i francuske timove Gengamp i Strazbur, Sikimić je radio u Fudbalskom savezu Srbije, a novi angažman dobio je na Banovom brdu.\n– Najpre bih želeo da se zahvalim predsedniku kluba Draganu Obradoviću i direktoru Vladimiru Matijaševiću, što su me doveli u klub. Dugo se poznajem sa sadašnjim tehničkim direktorom Goranom Grkinićem, već sarađivali smo u Fudbalskom savezu Srbije, gde sam takođe radio i sa Matijaševićem. Imali smo dobru saradnju, odlično se razumemo, siguran sam da će tako biti i u Čukaričkom – kazao je na početku razgovora Milovan Sikimić.\nNovi koordinator Omladinske škole je potom u najkraćim crtama pojasnio koje će biti njegovo zaduženje na Banovom brdu.\n– Ovde smo svi na zadatku da napravimo on što klub od nas zahteva, a to su igrači za prvi tim, i ujedno za velika dela. Naravno, sve uz saradnju sa trenerima u mlađim kategorijama i prvom timu. Biću najviše na terenu, to je ono što mene prioritetno interesuje. Tu sam da im maksimalno pomognem, za naše trenere i igrače u Omladinskoj školi njih neće biti vremenskog limita što se tiče mog rada. Želja mi je da njima bude lakše, da naučim i ja dosta toga, i što je najvažnije, da unapredimo te momke, da bi Čukarički u svakom trenutku imao igrače za prvi tim.\nIstakao je Sikimić i sjajnu organizaciju kluba, koji je odavno poznat po svojoj Omladinskoj školi, čime će mu posao biti i dodatno olakšan.\n– Klub je veoma dobro organizovan, zna se hijerarhija, koja mora da se poštuje, to je najbitnije u svakom kolektivu. U ovom sistemu postoje dobre stvari i onaj ko je došao ne sme da ruši to što valja. Tu sam da pomognem svojim iskustvom, pre svega igračkim, da prepoznamo momke koji mogu da budu oslonac prvog tima u budućnosti – istakao je Sikimić.\nSikimić je igračku karijeru završio u Francuskoj 2016. godine, ali je odmah potom nastavio da radi u fudbalu.\n– Po završetku igračke karijere, bio sam najpre u rodnom Smederevu, takođe na poziciji koordinatora Omladinske škole, bio sam i pomoćnik u prvom timu. Trenutno sam u Fudbalskom savezu Srbije u Instruktorskoj službi, ujedno sam i pomoćnik u selekciji do 20 godina Aleksandru Rogiću.\nTokom rada u Savezu, Sikimić se često susretao sa najtalentovanijim momcima ekipe sa banovog brda.\n– U svakoj nacionalnoj selekciji ima dosta igrača iz Čukaričkog, to najbolje govori o dosadašnjem radu kluba, nadam se da ćemo nastaviti tu praksu.\nSikimić je i nagovestio kakav je plan sa omladincima i kadetima Čukaričkog, odnosno kad će početi sa pripremama za novu sezonu.\n– Definitivno su nam omladinska i kadetska selekcija dve najvažnije, ali čitav sistem je usko povezan sa samim radom u još mlađim generacijama. Kao što omladinci treba da daju igrače za prvi tim, tako i pioniri treba da daju igrače za kadete, i tako dalje… Omladinci i kadeti će početi pripreme 5. jula, na bazične pripreme će ići 19. jula na Zlatibor. Tu ih čeka dosta prijateljskih utakmica, na kojima ćemo da iskristališemo tim.\nPosebno je Sikimić pohvalio momke koji su još u omladinci, pa i kadeti, a već su zaigrali za prvi tim, ujedno je imao i savet za njih.\n– Te dečake sam upoznao već u selekciji do 20 godina, poseduju dosta kvaliteta, vrlo su perspektivni. Na dobrom su putu, treba da rade i da imaju kontinuitet. Probaćemo da im to obezbedimo – napomenuo je Sikimić.\nDirektor kluba Vladimir Matijašević je nedavno obelodanio da će Čukarički potpisati ugovor o saradnji sa BASK-om, u koje bi trebalo da šalje najtalentovanije dečake koji kucaju na vrata prvog tima belo-crnih.\n– To je sjajna stvar. Klub kao što je Čukarički treba da ima svoj razvojni tim, naravno uz dužno poštovanje BASK-a koji treba da gleda i svoje interese. Mnogo bi ta sardanja značila organizovanom klubu kao što je naš, pre svega za igrače koji prerastu omladinski fudbal, a ne mogu odmah da zaigraju za prvi tim – zaključio je Sikimić.\nfk čukaričkiMilovan Sikimić\nPrethodna vest PRVO SE PRIČALO DA ZBOG KORONE NEĆE BITI OI, SADA STIŽE I PUBLIKA: Iz Japana dolaze neočekivane vesti!\nSledeća vest PRAVA IZDAJA U ITALIJI: Fudbaler odbio da produži saradnju sa Milanom, pa potpisuje ugovor sa najvećim rivalom!


09/01/2020 09/01/2020 Autorski tim Okvira\nLokalni zvaničnici u državi Južna Australija odobrili su odstrel 10.000 divljih kamila. Sušom namučene i izgladnele životinje suočiće se hitcima iz snajpera. Odstrel je organizovan jer navodno gladne i žedne kamile sve više ulaze u naselja u potrazi za izvorištima vode i hrane. Ovim se još jednom potvrđuje praksa da se umesto akcije koja bi sprečila klimatske promene krivica svaljuje na one najslabije ovog puta nedužne životinje.\nKamile koje će biti odstreljene nisu autohtona vrsta karakteristična za Australiju, ali to ne smanjuje krivicu političara koji su ovu odluku doneli. Ove životinje su tokom 19. veka dovedene kako bi olakšale istraživanje unutrašnjosti ovog suvog kontinenta. Preko 20.000 kamila dovedeno je iz Indije. U trenutku kada su postale “nepotrebne” i kada su ih zamenila motorna vozila, kamile su poštene u divljinu. Za razliku od drugih područja gde imaju prirodne neprijatelje u Australiji su kamile živele bezbrižno i broj se brzo povećao, pa trenutno u Australiji postoji najveća populacija divljih kamila na svetu.\nAustralija se tokom 2019. godine suočila sa rekordnim temperaturama, ova godina bila ubedljivo najtoplija od kad postoji merenje sa temperaturom višom od proseka za 1.5C. Visoka temperatura i dugotrajne suše stvorile su pogodno okruženje za izbijanje šumskih požara koji su se pod uticajem vetra proširili na ogromne površine. U požarima koji su zahvatili 8.4 miliona hektara, stradalo je barem 480 miliona životinja. One životinje koje nisu stradale prinuđene su da lutaju u potrazi za izvorima vode koji su sve ređi.\nU trenutku dok velike površine u Australiji još uvek gore, političari imaju plan odstrele 10.000 kamila kako ne bi potrošile previše vode. Dok su šume u decembru gorele premijer Australije Skot Morison je uživao na Havajima. Zakasnela reakcija njega i cele njegove administracije dovela je do toga da se puno vrsta nađe pred izumiranjem a da internet preplave slike izgorelih i povređenih životinja. Pa ipak ove slike životinja koje pate nisu dirnule premijera Australije, čoveka koji ne vidi vezu između požara i klimatskih promena. Čoveka koji izdašno svojim prijateljima iz industrije fosilnih goriva tako što ih dodatno subvencioniše javnim novcem.\nZvaničnici u Australiji kao da pokušavaju čašom vode da ugase kuću koja gori. Zapravo umesto ubijanja kamila, bilo bi mnogo bolje da svu tu naftu koja je potrebna za helikoptere i sve te metale za oružije i municiju ostave u zemlji, time bi značajnije pomogli planeti.\nKao izgovor za ovaj genocid nad kamilama se koristi argument da one nisu orginalni stanovnici Australije, da su se prenamnožile i da su štetočine. Zapravo u ovoj priči se zaboravlja da postoji jedna druga štetočina koja je te kamile ni krive ni dužne dovukla u Australiju i sada kada joj nisu više potrebne želi da ih ubije.\nNažalos ovo nije izolovani primer sistematske represije nad životinja. Pre par godina zološki vrt u Kopenhagenu ustrelio je žirafu jer je bila prekobrojna, a nakon toga su ubili još par lavova jer nisu bili dovoljno reprezentativni. Ovo se dešava i svakodnevno na mikro nivou kada ljudi usvoje ili još gore kupe mace i kuce a onda ih izbace na ulicu.\nLjudi su jednina svesna bića na ovoj planeti i baš zato moraju da prekinu sve da posmatraju antropocentrično i da se ponašaju kao gospodari ovog sveta. Posmatranje životinja kao robe koja ima vredost za čoveka vodi u specizam i još veću degradaciju prirode. Upravo na ljudima je odgovornost da očuvaju ovu planetu i sva njena prirodna staništa a ne da ubijaju životinje koje im više nisu zanimljive.\nPrevious Održivost, odrast i hrana\nNext Nestaju šljiva, jabuka i kruška


"Vučićevi nedemokratski koraci mogu da oštete put Srbije u EU" | Politika | Direktno\n[ Izvor: European Western Balkans ]\n23. 05. 2020. 12:05 2\n"Vučićevi nedemokratski koraci mogu da oštete put Srbije u EU"\nKontroverzni aspekti vanrednog stanja u Srbiji nisu ostali neprimećeni u Evropskoj uniji – 16. aprila, 20 evropskih poslanika potpisalo je pismo upućeno komesaru za proširenje Oliveru Varheljiju koje je sastavio njihov kolega Atila Ara-Kovač, u kojem se izražava zabrinutost povodom stanja ustavnih i ljudskih prava u Srbiji.\nPismo je opisalo mere koje je preduzela Vlada kao "teške i nesrazmerne", "uporedive sa ratnim stanjem, a ne sa pandemjom", a izražena je i zabrinutost što je vanredno stanje proglašeno bez zasedanja parlamenta. Takođe se tvrdilo da Vlada koristi situaciju da nastavi sa ugrožavanjem slobode medija i kažnjavanjem kritičara.\nIako je vanredno stanje ukinuto 6. maja, a komesar odgovorio da se situacija pažljivo prati, nisu svi ubeđeni da su razlozi za zabrinutost oko ponašanja vlasti u Srbiji nestali. Evropski poslanik Atila Ara-Kovač, član opozicione Demokratske koalicije iz Mađarske, podelio je sa našim portalom svoja viđenja ovih tema, a uporedio je i vlast u svojoj zemlji i Srbiji.\nKomesar za susedstvo i proširenje Oliver Varhelji nedavno je odgovorio na pismo u kojem ste Vi i još 20 drugih poslanika izrazili zabrinutost povodom poštovanja ljudskih i ustavnih prava u Srbiji tokom vanrednog stanja. Da li ste zadovoljni njegovim odgovorom?\n- Sa pozitivne strane, pismo gospodina Varheljiija potvrđuje nameru Komisije da pažljivo prati dešavanja u Srbiji i uključi ih u predstojeći izveštaj o napretku. Jasno je da će Evropski parlament, kao i države članice, detaljno raspravljati o predstojećem paketu proširenja (izveštajima Evropske komisije) i doneti svoj sud o postupcima gospodina Vučića i Vlade Srbije. Virus COVID-19 ne može biti izgovor za bilo kakvu zloupotrebu vlasti, što se, nažalost, dešava u Mađarskoj. Gospodin Varhelji takođe može da bude siguran da će EP pomno pratiti njegov rad, uključujući i onaj vezan za Srbiju. Očekujemo da se on jasno izjasni protiv bilo kakvih nedemokratskih koraka i učini sve što je u njegovoj moći da se, ukoliko se u Srbiji budu održali izbori, oni budu slobodni i pošteni - kaže Atila Ara-Kovač za European Western Balkans.\nDa li verujete da više nema razloga za zabrinutost zbog ukidanja vanrednog stanja u Srbiji?\n- Pozdravljam što je ovo kontroverzno vanredno stanje ukinuto, ali stalno moramo biti oprezni u pogledu vladavine prava i pratiti da li se predstojeći izbori u Srbiji održavaju na slobodan i fer način.\nAnalitičari, uključujući one iz Fridom hausa, prave paralele između načina na koji se vrši vlast u Srbiji i Mađarskoj poslednjih godina. Mislite li da vladajuća Srpska napredna stranka ugleda na Fides?\n- U slučaju da to čini, dobro bi im bilo da ne slede Fidesov put. Viktor Orban postao je otpadnik i u Evropskoj uniji i u Evropskoj narodnoj partiji. Njegova radikalna, neortodoksna, antievropska politika se nije isplatila, on je na periferiji evropske politike, jedini prijatelji su mu gospodin Salvini, gospodin Kačinjski i gospodin Vučić. Ako gospodin Vučić nastavi da preduzma nedemokratske korake, moraće da preuzme odgovornost u slučaju da budu oštećeni izgledi za pristupanje Srbije EU.\nVećina opozicije u Srbiji opredelila se za bojkot izbora i rada parlamenta. Kao opozicioni političar iz Mađarske, da li smatrate da je bolje uključiti se u demokratske procese uprkos nepoštenim uslovima ili ih bojkotovati upravo zbog takvih uslova?\n- Mađarska je država članica Evropske unije, zajednice u kojoj je vladavina prava osnovna vrednost. Stoga u Mađarskoj, po mom mišljenju, legitimni politički činovi i dalje predstavljaju odgovarajuće oruđe protiv nedemokratskih režima, uprkos nepoštenim uslovima. Demokratska koalicija, najveća opoziciona stranka u Mađarskoj, nastoji da zameni vladu u trenutnom okviru i pobedi je na izborima. Cilj moje stranke je obnavljanje vladavine prava u Mađarskoj tako što će se izborima steći poverenje većine građana, čak i ako vlada trenutno sužava taj demokratski okvir.\nMnogi građani Srbije imali su velika očekivanja od EU kada je reč o pomoći u očuvanju demokratije, vladavine prava i slobode medija u svojoj zemlji tokom prethodnih godina – mnogi od njih su razočarani. Da li je nerealno očekivati veće angažovanje od institucija EU?\n- Moja svrha, kao člana Evropskog parlamenta, je da podržavam i podstičem procese koji imaju za cilj očuvanje evropskih vrednosti i unutar Unije i u zemljama kandidatima za pristupanje. Stoga podržavam inicijativu koja bi osigurala da uplata sredstava iz fondova EU bude povezana sa vladavinom prava.\nKoje će biti vaše buduće aktivnosti kada je u pitanju razvoj događaja u Srbiji?\n- Potpuno sam posvećen pregovorima o pristupanju Srbije, zato ću pažljivo pratiti kako se razvija situacija u njoj. Jasno ću ukazati ukoliko Srbija bude želela da odstupi od vladavine prava, pošto Vlada Srbije mora da shvati da svaka nedemokratska mera može da dovede u opasnost evropsku budućnost Srbije - zaključio je Atila Ara-Kovač.\n13:02 "VRELA mama! Ovo je prirodna srpska lepota!" (FOTO)\n13:01 "Sa crnogorskih litija šalju se političke poruke"\n12:57 Bikovi će se kajati, Vodolije - strpite se\n12:29 Trebješanin o postupku državne sekretarke: Da nije tragično, bilo bi smešno!\n11:44 Princ ludovao na žurci i zaradio koronu\n11:25 Smrt na putevima: Dve osobe poginule u udesima\n11:22 NEMIRI U AMERICI: Protestanti stigli do Bele kuće\n11:20 Klinički centar Srbije se vraća redovnom radu\n11:08 Tragedija u Prijedoru: Traktor se prevrnuo i ubio dečaka\n11:07 Ovo stvara bliskiji odnos oca sa detetom\n10:54 U Južnoj Koreji 27 novozaraženih, u Kini samo dvoje\n10:42 Nišlije ipak neće plaćati kamatu za zemljište aerodroma?\n10:41 Od sutra registar svih koji primaju novac iz dijaspore\n10:38 "Nema dijaloga ako Priština ne povuče svoje odluke"\n10:34 (VIDEO) Državna sekretarka Juriću: A, gde ste vi bili kad je Tijana ubijena?\nLansiranje Space X rakete u svemir


Club Jelena - Vesta International - Preduzeće za menadzment i usluge\nPosebnu celinu Vile Jelena čini prostran i elegantan restoran, u kome se poslužuju sjajni specijaliteti pripremljeni pod nadzorom vrhunskih umetnika kulinarstva. U zavisnosti od želja i raspoloženja, gosti se mogu odlučiti za visoko kultivisanu internacionalnu kuhinju, ili za neki od izvanrednih specijaliteta srpske tradicionalne kuhinje.\nZa goste koji su, zbog estetskih ili zdravstvenih razloga pod specifičnim režimom ishrane, restoran priprema poseban izbor lake i dijetalne hrane koja, svojim izgledom i ukusom, zadovoljava i najistančanije ukuse.\nAko želite da ugostite Vaše poslovne saradnike i goste na nekoj drugoj lokaciji, naš kejtering tim će Vam u potpunosti izaći u susret. Naši iskusni saradnici će Vam pomoći da osmislite i realizujete sve vrste manifestacija na bilo kojoj lokaciji pripremljene hrane, brižljivo odabrane selekcije pića, preko ambijenta, do programa osmišljenih prema vašim potrebama.\nSpecijalni događaji - Press konferencije, presentacije, promocije, poslovni ručkovi, modne revije, izložbe, zabave i razne druge svečanosti.\nKlub Jelena je izgradio poseban odnos sa ambasadama i sa velikim zadovoljstvom ispunjava sve njihove specifične zahteve.\nU našem ekskluzivnom i bajkovitom ambijentu, u mogućnosti smo da organizujemo venčanje Vaših snova gde ništa nije nemoguće. Naš wedding tim sa desetogodišnjim iskustvom tu je da sve Vaše snove pretvori u stvarnost. Kapacitet restorana Jelena je od 30 - 300 mesta.


Umjesto turizma, u Kopitama vojne vježbe\nvlada prihvatila predlog\nDUP-om “Breza“ bivše vojno skladište u Kolašinu opredijeljeno kao prostor za turizam\n3135 pregleda\t4 komentar(a)\nKopita (Mali logor) u Kolašinu, Foto: Dragana Šćepanović\nVlada Crne Gore prihvatila je predlog da se promijeni namjena lokacije Kopita (Mali logor) u Kolašinu, te da se ona opredijelli kao “perspektivna lokacija za korišćenje od strane Vojske“.\nU obrazloženju se navodi kako je ta lokacija, povšine 14.784 kvadratnih metara svojina države, a da je u strateškim dokumentima, koji definišu prostor za potrebe odbrane, definisana kao neperspektivna lokacija.\n“Ulaskom Crne Gore u NATO, Ministarstvo odbrane i Vojska Crne Gore imaju potrebu da obezbijede adekvatan prostor koji će se koristiti za realizaciju vježbi Vojske koje su neophodne kako bi se pripadnici Vojske usavršavali u skladu sa zahtjevima savezničkih i partnerskih snaga“, piše u predlogu koji je Vlada prihvatila.\nPodsjećaju da je od 17. maja do 2. juna 2021. godine u Crnoj Gori planirana realizacija vježbe “Immediate Response 21“, na kojoj će, pored pripadnika Vojske Crne Gore, učestvovati i pripadnici oružanih snaga SAD.\n“Uzimajući u obzir činjenicu da Vojske Crne Gore ima potrebu za korišćenjem bivšeg vojnog skladišta “Kopita (Mali logor)“ u Kolašinu, potrebno je da se pokrene postupak kako bi se naprijed navedena lokacija u strateškom dokumentu Dugoročni plan razvoja odbrane 2019-2028, opredijelila kao perspektivna lokacija za korišćenje od strane Vojske“, piše u predlogu.\nDUP-om “Breza“ Kopita su opredijeljena kao prostor za turizam. Predviđeno je i da se Ministarstvo održivog razvoja i turizma obaveže da prilikom izrade PUP-a za opštinu Kolašin lokaciju opredijeli kao prostor za potrebe odbrane. Ministarstvo odbrane obratilo se za mišljenje o tome i Ministarstvu finansija.\nKopitaVojska Crne GoreMinistarstvo odbrane Crne GoreDUP\n11.05. 11:42 h\t2442\t97363\n11.05. 07:10 h\t747\t69352\n11.05. 14:45 h\t172\t66889\n11.05. 13:52 h\t161\t65540\n11.05. 14:48 h\t64\t58679\n11.05. 14:22 h\t75\t74


Zašto sajber-kriminalci najviše ''vole'' Facebook\nVesti, 21.10.2020, 09:00 AM\nAmazon, Apple, Netflix, Facebook i WhatsApp su brendovi koje sajber-kriminalci najčešće biraju kada je reč napadima krađe identiteta i prevarama.\nFacebook je ove godine bio najveći favorit sajber-kriminala za fišing napade. Nedavno je objavljeno da je u periodu od aprila do septembra ovde godine bilo 4,5 miliona pokušaja fišinga na Facebookovoj platformi.\nPosle Facebooka, aplikacija WhatsApp je druga koju napadači najčešće zloupotrebljavaju za prevare ove vrste (3,7 miliona pokušaja fišinga), zatim Amazon (3,3 miliona pokušaja), Apple (3,1 milion pokušaja) i Netflix (2,7 miliona pokušaja).\nPrema analizi koju je u utorak objavio Kaspersky, Googleovi servisi, YouTube, Gmail i Google Drive, zauzeli su šestu poziciju, sa ukupno 1,5 miliona pokušaja fišinga.\nTreba napomenuti da mnogim od ovih veb servisa zaposleni u malim i srednjim preduzećima često pristupaju tokom rada, što potencijalno otvara rizike za osetljive korporativne podatke, upozorili su istraživači.\nFacebookova neverovatna baza korisnika, više od 2,7 milijardi aktivnih korisnika mesečno, čini ovu platformu atraktivnom za sajber-kriminalce. To što Facebook ima pristup mnoštvu privatnih podataka korisnika, poput privatnih poruka, još jedan je razlog zašto napadači "vole" Facebook.\nOve nedelje objavljen je izveštaj koji je otkrio fišing napade na društvenu mrežu, odnosno na najmanje 450000 njenih korisnika koji su preko Messengera dobili link koji je izgledao kao link za YouTube video. Međutim, kada bi žrtve kliknule na link, bile bi preusmerene na više veb sajtova i na kraju bi završile na Facebook fišing stranici na kojoj su napadači prikupljali poverljive podatke žrtava.\nFacebook je jedan od najčešće korišćenih veb servisa kada je reč o zaposlenima. Kaspersky je otkrio da su YouTube i Facebook dva glavna servisa kojima zaposleni u malim i srednjim preduzećima pristupaju sa uređaja firmi u kojima rade (Google Drive, Gmail i WhatsApp su odmah iza njih), što objašnjava “trend da su popularne aplikacije postale vredna platforma za prevarante“.\nSa druge strane, Facebook je takođe aplikacija koja je najčešće blokirana u kompanijama. Ostale najčešće blokirane aplikacije su Twitter, Pinterest, Instagram i LinkedIn.\nIpak, mesindžeri, servisi za deljenje fajlova ili email servisi obično se ne blokiraju, „verovatno zato što se često koriste za rad, kao i za lične potrebe“. Ove usluge, uključujući i Googleove usluge Gmail i Google Drive, često se i dalje koriste u ciljanim napadima sajber-kriminalaca.\nIstraživači su rekli da bi kompanije trebalo da pripaze na nove popularne brendove, poput video aplikacije TikTok, sa velikim korisničkim bazama, na koje će prevaranti neizbežno hrliti zbog fišing napada i drugih prevara.


ODOBRITI SPUTNJIK Ve ZA HITNU UPOTREBU: Indijski regulator za lekove preporučio da se izda dozvola | Novosti.RS\nTo bi, kako ocenjuje Rojters, bila treća odobrena vakcina u Indiji, gde se ponovo beleži nagli porast zaražavanja.\nKomisija indijske Organizacije za kontrolu lekova (CDSCO) preporučila je autorizaciju vakcine "Sputnjik Ve", navela su dva neimenovana izvora, dodajući da većinu preporuka komisije usvoji šef tog regulatornog organa.\nIndija trenutno koristi dve vakcine, jednu koju su razvile kompanija AstraZenaka i Univerzitet Oksford, i drugu koju je razvila domaća kompanija Barat Biotek.\nVakcina Sputnjik Ve dokazala se kao efikasna protiv korona virusa i odobrena je za korišćenje u više od 50 zemalja sveta.\nRuski Fond za direktne investicije potpisao je ugovore sa šest indijskih kompanija o proizvodnji više od 750 miliona doza vakcina Sputnjik Ve u Indiji.\nIndija je nedavno pretekla Brazil, postavši zemlja sa drugom najvećom stopom infekcija korona virusom u svetu posle SAD.\nkorona virus korona u Indiji vakcina protiv korona virusa Sputnjik Ve vakcina Sputnjik Ve


U Novom Pazaru uoči izbora za Bošnjačko nacionalno veće - Izbori 2018\nNa izborim će se pojaviti dve od tri velike bošnjačke partije, SDA Sandžaka i Stranka pravde i pomirenja.\nPolitičke grupacije okupljene oko Sulejmana Ugljanina, lidera SDA Sandžaka i aktuelnog predsednika BNV, izaći će na izbore sa listom „Samoopredeljenje“. Iz ove liste kažu da je njihov glavni cilj da Bošnjaci u Ustavu Srbije budu upisani kao narod.\n„Tražimo da se Bošnjacima u Sandžaku prizna i specijalno održavanje paralelnih veza sa Bošnjacima u BiH, po istim principima i u obimu kao što imaju Srbija i tzv. Republika Srpska, odnosno srpski narod sa obe strane Drine. Tražimo i da se rasvetle svi zločini počinjeni nad Bošnjacima od 1990. godine do danas, i da se odgovorni procesuiraju i kazne“, rekao je Ahmedin Škrijelj iz liste „Samoopredeljenje – dr Sulejman Ugljanin“.\nStranka pravde i pomirenja podržala je listu „Matice bošnjačke“, čiji je nosilac lider te partije i narodni poslanik Muamer Zukorlić.\nEdin Đerlek, generalni sekretar Stranke pravde i pomirenja i kandidat liste „Matica bošnjačka“, kaže da je sadašnje BNV potpuno izolovano, netransparentano i da mnogi građani ne znaju koje su njegove ingerencije.\n„Sednice veća će biti javne i svi novinari će imati pristup. Fokus ćemo staviti na ono što je u nadležnosti BNV, a to je obrazovanje, kultura, informisanje i službena upotreba jezika i pisma. Ono što je bilo veoma negativno u prethodnom periodu, jesu nekvalitetni udžbenici, loši nastavni planovi i programi i sve manje odeljenja na bosanskom jeziku“, rekao je Đerlek.\nLista „Vakat je“ bi prema rečima Esada Rahića, trebala da bude pravo osveženje na izborima jer predstavlja nezavisnu bošnjašku listu. Prema njegovim rečima, BNV mora da doživi transformaciju, odnosno da izađe iz okvira konzervativnosti.\n„Otvorićemo vrata BNV svim intelektualcima, kako bi udruženim snagama pomogli svim Bošnjacima. Bez obzira da li žive u Sandžaku ili nekom drugu delu Srbije. Jednostavno želimo da nam stručni ljudi pomognu u svim oblastima instiitucije koja se zove BNV“, kazao je Rahić.\nDodatno uznemirenje i napetost među građane unela je informacija da međunarodni posmatrači neće pratiti izbore za Bošnjačko nacionalno veće. Dvadesetak nevladinih organizacija u Srbiji, uputili su apel, u kojem se od međunarodnih organizacija traži da pažljivo posmatraju dešavanja u Sandžaku i da se aktivno i na terenu uključe u kontrolu predizbornog i izbornog procesa.\nKategorije:\tNacionalni savet bošnjačke nacionalne manjine, Obaveštenja, Top vesti - bošnjačke\nOznake:\tbošnjačko nacionalno veće, izbori za nacionalne savete


BMW će povećati proizvodnju automobila u Kini - BIGportal.ba\n1 Marta, 2021 1 Marta, 2021 0301\nVrhunski nemački proizvođači luksuznih automobila su postali više nego ikad zavisni od Kine, pokazuju izveštaji o zaradi, naglašavajući važnost tržišta kao retkog izvora rasta u industriji koja je pogođena pandemijom.\nMercedes-Benz, BMW i Audi su zabeležili rekordno veliku količinsku prodaju na najvećem svetskom auto tržištu prošle godine, što je zapanjujući kontrast njihovom značajnom padu u ukupnoj globalnoj prodaji. Kineski udeo u globalnoj prodaji je skočio za 5 do 6 procentnih bodova u svakoj kompaniji, na 36% u Mercedesu, 33% u BMW-u i 43% u Audiju.


Srbija i Kina grade NE Belene? - B92.net\nSrbija i Kina grade NE Belene?\nBeograd -- Ministar energetike Srbije Petar Škundriæ najavio je u Pekingu moguænost zajednièkog uèešæa Srbije i Kine u izgradnji nuklearne elektrane Belen u Bugarskoj.\nIzvor: FoNet ponedeljak, 10.05.2010. | 12:57\nUkoliko bi sa Kinom u maju i junu bio dogovoren projekat revitalizacije dva bloka termoelektrane Kostolac, rekao je Škundriæ na sastanku sa zamenikom kineskog ministra trgovine Gao Huèengom, stvorili bi se uslovi da dve zemlje razgovaraju i o novim projektima iz oblasti energetike i zajednièkom nastupu.\nHuèeng je izrazio zadovoljstvo što æe Škundriæ u Pekingu sa kineskim Nacionalnim biroom za energiju razgovarati i o "nuklearnoj saradnji sa treæom stranom", jer je Kini stalo da ima saradnju u toj oblasti.\nTokom nedavne posete Beogradu premijera Bugarske Bojka Borisova potvrðena je zainteresovanost Srbije za uèešæe u izgradnji nuklearne elektrane u toj zemlji.\nPredsednik Vlade Srbije Mirko Cvetkoviæ tada je rekao da æe odluka biti doneta tek pošto eksperti iz te oblasti pogledaju projekat i studiju izvodljivosti.\nŠkundriæ je, govoreæi o projektu Kosotolac, istakao da je plan da se, pored izgradnje novog bloka i revitalizacije dva postojeæa, u saradnji sa kineskom stranom, napravi i sistem za odsumporavanje, i proširi kapacitet ugljenokopa sa devet na 12 miliona tona godišnje.\nOn je poruèio da je Srbija uradila sve što je potrebno da projekat postane operativan, ukljuèujuæi i finansijske garancije države za to, za šta su predviðena sredstva u bužetu za ovu godinu. Sa kineskom Nacionalnom korporacijom za mašine i opremu (CMEC) veæ je potpisan predugovor, koji bi trebalo da potvrdi vlada te države.\nŠkundriæ oèekuje da æe tokom ovog ili sledeæeg meseca biti izraðeni svi protokoli koji æe omoguæiti potpisivanje ugovora do kraja jula u Pekingu, u prisustvu premijera Cvetkoviæa.\nRealizacija projekta Kosotolac, kako je naglasio, znaèila bi znaèajan doprinos unapreðenju ukupnih odnosa Srbije i Kine i bila bi od strateškog znaèaja, jer bi kineska kompanija imala još jedan pojekat u Evropi.\nPredraèunska vrednost projekta je 1,25 milijardi dolara, od èega bi Srbija uèestvovala sa 25 odsto, a kineska strana sa 75 odsto, putem kredita koji bi bio dat po najpovoljnijim uslovima, sa kamatom od tri odsto godišnje, na rok od 15 godina i sa grejs periodom od pet godina.\nŠkundriæ se u Pekingu sastao i sa predsednikom EKSIM banke Li Rouguom, kao i sa predstavnicima i Kineske razvojne banke, sa kojima je razgovarao o moguænosti obezbeðivanja finansijskeih sredstava za Kostolac.\nBakšiš mora u zakon - konobari, šta kažete? VIDEO\n"Poteškoæe zbog viših taksi na KiM, nadamo se da je kratkog daha"\nVojne zone u Puli idu u koncesiju, oèekuju stotine miliona €\nPrinudnim upravnicima od svakog stana najmanje 220 RSD\nŠutanovac: Pomoæi vojnoj industriji\nJagodina -- Vlada mora hitno da pomogne vojnoj industriji da proširi kapacitete, jer neke fabrike ne mogu da proizvedu kolika je potražnja, kaže ministar Dragan Šutanovac.\nSrbija ponedeljak 31.05. 19:04 Komentara: 3\nU reciklaži 10.000 radnih mesta\nNiš -- Cilj Srbije je da u narednih nekoliko godina otvorimo 10.000 novih radnih mesta u sektoru reciklaže, kaže ministar životne sredine Oliver Duliæ.\nSrbija ponedeljak 31.05. 19:03 Komentara: 6\nRuski kredit na pregovaraèkom stolu\nBeograd -- Radna grupa Srbije i Rusije nastavila je danas u Beogradu pregovore o ruskom kreditu od 800 miliona dolara za srpsku železnicu.\nSrbija ponedeljak 31.05. 17:56 Komentara: 0\nCvetkoviæ: Raste interes za Telekom\nBeograd -- Sve veæi broj kompanija pokazuje interesovanje za uèešæe na tenderu za deo državnih akcija Telekoma Srbije, kaže Vladislav Cvetkoviæ.\nSrbija ponedeljak 31.05. 17:55 Komentara: 6\nDinar sutra jaèa i bez intervencije\nBeograd -- Dinar æe sutra ojaèati prema evru za 0,13 odsto i zvanièni srednji kurs biæe 102,5979 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nSrbija ponedeljak 31.05. 17:10 Komentara: 3\nManji porez na zarade, poveæati PDV\nBeograd -- Državni sekretar u Ministarstvu finansija Vuk Ðokoviæ izjavio je da je dobra ideja o smanjenju poreza na zarade, a poveæanje poreza na potrošnju.\nSrbija ponedeljak 31.05. 17:01 Komentara: 40\nVelik skok indeksa Beogradske berze\nBeograd -- Poslednja majska trgovina na Beogradskoj berzi završena je osetnim rastom indeksa, pa je Belex15 skoèio 3,01 procenata, a Belexline je porastao 2,1 odsto.\nSrbija ponedeljak 31.05. 16:33 Komentara: 1\nGotov predlog izmena zakona o NBS\nBeograd -- Narodna banka Srbije (NBS) je Skupštini Srbije dostavila predlog izmena i dopuna Zakona o NBS, potvrðeno je u centralnoj banci.\nSrbija ponedeljak 31.05. 15:31 Komentara: 0\nDamir Okanoviæ pokazuje kako se pravilno prolazi Slavija VIDEO 115 | Automobili\nIskrena ispovest: Zašto sam ostavio savršenu ženu i porodicu zbog afere s mlaðom... 96 | Ljubav\nL'Ekip predviðao: Dimitrov prvi, Ðokoviæ peti, Rodžer i Rafa van Top10 95 | Sport\nKosovo nije ušlo u Interpol 92 | Info\nÐorðeviæev spisak: Trojica iz Zvezde, dvojica iz Partizana, povratak Kraviæa 92 | Sport\nŠok i oèaj: Pad jednog od najpoznatijih poslovnih ljudi na svetu\nUhapšen direktor subotièkog Spartaka\nDok èekamo velelepnu stanicu na NBG - kuda i kako busom iz BG FOTO\nBila je u vezi sa uèenikom (12), završila u zatvoru, pa mu rodila decu\nPali Instagram i Facebook\n39m² 26.000€, Beograd, Grocka, Kaluðerica, Petog maja\n54m² 65.000€, Beograd, Voždovac, Dušanovac, Ustanièka\n70m² 110.000€, Beograd, Palilula, Profesorska kolonija, Poenkareova\nHRM kupuje ophodne brodove, rakete i radare\nVuèiæ: Gruevski u Maðarsku preko Srbije, nije bilo poternice\nCrni petak u Hrvatskoj i dalje tek blijeda kopija amerièkog\nEmil Frey postao najveæi europski trgovac automobilima


24.11.2006, 21:43 #16\n26.11.2006, 00:10 #17\n26.11.2006, 00:43 #18\nUpravo pogledah Spirita... I ne fali mu baash nishta\n26.11.2006, 01:26 #19\nEto helena, navela si moj omiljeni crtani film, Spirit\nVeć sam rekla gore šta mislim na ovu temu, potpuno se slažem sa 'Lebom (a donekle i sa tobom) ali nikako ne mogu da kažem da crtani filmovi ostavljaju ne znam kako dubok efekat... bar ne na onu decu koja nisu upućena SAMO na TV i u čijem odrastanju učestvuju i roditelji. Ja, za razliku od tebe ne mogu nazvati lošim sve što ne liči na moje religijske poglede na svet. Dakle u crtanim filmovima svakako ima nasilja kao i svuda oko nas, izvedi dete u park i tamo ćeš videti nasilje, ali se tvoje dete neće nasilno ponašati ako se bar malo uključiš u njegov život.\nKad sam ja bila klinka ovakve priče se nisu vodile oko crtanih filmova, ali vodile su se oko stripova... identične... tada su kao oni loše uticali na decu... ma da... a ja ih gutala, ne zna se da l' više ja ili moj ćale, otimali smo se... pa sam nešto sve izrasla u lošu... a bogami našla se i po koja mrtvačka glava na odeći, da...\nDa se plašim da uđem u sukob sa svojim detetom? Zbog crtanih filmova? Svašta. Ne vidim nijedan razlog zašto bih mu branila da ih gleda, smatram ga jako inteligentnim malim bićem.\nI da, još jedan podatak. Ističe se u nastavi iz veronauke, za koju se sam odlučio\n05.04.2007, 06:57 #20\nSpirit je sjajan crtać. BaneK i SineK ga obožavaju.\nIz njega deca (a i odrasli) mogu mnogo da nauče koliko je sloboda važna.\nCrtani filmovi � politika za decu\nProsečno dete u Srbiji, statistike kažu, provede dnevno 3-4 sata gledajući televiziju. Od toga � zna se � najviše gleda crtane filmove, naročito ako je pretškolskog uzrasta. Ponuda je danas ogromna, i umesto da ceo dan iščekuje onaj famozni crtać u sedam i petnaest uveče, na kome su odrastale generacije današnjih roditelja, savremeno dete ima na raspolaganju nekih pola tuceta nacionalnih, kablovskih i satelitskih dečjih kanala koji gotovo neprekidno emituju samo crtane filmove. Čak i običaj pravljenja kućnih kolekcija video kaseta i diskova polako izlazi iz trenda � svima postaje jasno da je daleko lakše i jeftinije pritisnuti dugmence na daljinskom i ostaviti decu da satima hipnotisano zure u nove i još novije epizode bezbrojnih crtanih serija koje se neumorno nižu.\nNaravno, nije se promenila samo količina crtanih filmova koja se svakodnevno iz tv-ekrana izliva na čula naših najmlađih. Promenila su se vremena, politika, ideološke paradigme, a time i sam sadržaj crtaća, koji bi, u skladu sa ekonomičnošću tržišne logike savremenog vaspitanja, tj. �investiranja� u dete - trebalo da budu edukativni i da deci posreduju odabrane vrednosti, umesto da ih zabavljaju i kvare. Sva ta agresija, mržnja, netolerancija, tradicionalni odnosi moći, stereotipi i poroci kojima su se odlikovali junaci našeg doba poput Toma i Džerija, Duška ili Dače, zbog toga za današnju decu moraju ostati nepoznanica, kako bi ova mogla adekvatno da se formiraju kao demokratske i multikulturne ličnosti.\nTom, Džeri i ostali sumnjivi i besprizorni tipovi nisu doduše potpuno elimisani iz dečjeg programa. Mada su debelo marginalizovani, milioni njihovih obožava la ca širom planete i dalje imaju priliku da uživaju uz ove legendarne crtane klasike, ili da ih puštaju svojoj deci. Ako, međutim, prilikom gledanja budu imali neki čudan osećaj da to baš i nije �ono� uz šta su odrastali, uopšte neće mnogo pogrešiti. Verzije starih crtanih filmova koje su danas na tržištu i putem medija dostupne publici, uveliko su pretrpele nekoliko talasa žestoke cenzure i kasapljenja, izvršenih pod eufemizmom �izbacivanja uvredljivog materijala�. Zarad zaštite današnje dece od pogubnih uticaja nasleđa popularne kulture, zabrinuti roditelji, građanska udruženja, korporacije vlasnici prava i njihovi oprezni sponzori udružili su svoja osetljiva moralna čula u zajedničkom paničnom poduhvatu dezinfikovanja crtaća od politički nekorektnih sadržaja. Tako su iz crtanih klasika izbrisane sve one scene i gegovi koje bi i najpokvarenija paranoična mašta samo uz mnogo forsiranja mogla da deklariše kao vređanje na polnoj, rasnoj, etničkoj osnovi, ili kao podsticanje agresivnog ponašanja i poroka. To, doduše, nije i najgore što je moglo da ih snađe, i crtaći iz kojih je samo odstranjeno �obolelo tkivo� još su imali sreće � oni drugi, koje nije bilo moguće jednostavno izmasakrirati, i na taj način dovesti u sklad sa savremenim idejama o prihvatljivom, zapečaćeni su i osuđeni da tavore u mračnim ćoškovima Vornerovih arhiva.\nCenzura je, kao što je pre gotovo četiri veka konstatovao Milton, ne samo štetna i zaludna, već i sasvim neizvodljiva stvar. I zaista - gde postaviti granicu prihvatljivog i kako oceniti šta jeste potencijalno uvredljiv materijal, a šta nije? Kada su u pitanju crtani filmovi, korporacijski odbori i tela za procenjivanje podobnosti nisu želeli mnogo da lupaju glavu � pošto bi gotovo svaka referenca na drugu rasu i kulturu, kao nužno pojednostavljena, stereotipna predstava, mogla da se shvati i kao uvreda, najlakše je bilo izbaciti sve potencijalno nezgodne scene, odnosno scene sa takvim referencama.\nU takvom duhu je, na primer, crtani film u kome Duško Dugouško nadmudruje crnca potpuno zabranjen, i to (prema obrazloženju) ne zbog toga što je crnac prikazan stereotipno, već zato što bi neko mogao da pomisli da film poručuje kako su i životinje pametnije od crnaca. Eskim iz jednog filma o Dušku Dugoušku sasvim je isečen, kao i Aboridžin iz drugog. Makaze su takoće radile i svaki put kada bi posle neke eksplozije junak iz oblaka dima izašao sa crnim licem, kada bi Tom iz gomile veša istrčao sa perjanicom indijanskog poglavice, kada se pojave urođenici koji pokušavaju nekoga da pojedu ili kada Tom posle udarca u lice poklopcem kante za đubre liči na Kineza. Sa druge strane, svi gegovi koji bi mogli biti potencijalno uvredljivi za belce, ostali su netaknuti � belce je, razume se, sasvim politički korektno ismevati, i niko ne pati zbog činjenice da Duško večito uspe da namagarči sirotog Elmera.\nNeki crtani junaci su, očigledno, i sami po sebi isuviše problematični za današnje cenzore, i malo je falilo da čitav opus filmova o Brzom Gonzalesu zauvek zaglavi na nekoj prašnjavoj polici Kartun Netvorka. Ova stanica, ekskluzivni vlasnik prava, odlučila je 1999. godine da je ovaj crtani film nepriličan za prikazivanje zbog toga što navodno ismeva i stereotipizira hispanoamerikance. Ipak, posle tri godine izgnanstva Gonzales se vratio na male ekrane, i to zahvaljujući nikom drugom do Ligi latinoameričkih građana, koja se, u akciji pod sloganom �Živeo Brzi!�, uspešno izborila za rehabilitaciju omiljenog crtanog junaka latinoamerikanaca. I za Popaja su došli teški dani, i to iz mnogo razloga � puši lulu, bije se, ponaša se preterano mačo, a to sve danas ne prolazi, naročito kada su u pitanju deca. �On nije Sunđer Bob�, objašnjava prirodu Popajevih grehova američki istoričar crtanih filmova Džeri Bek.\nNasilje je posebna priča. Kako ga izbaciti iz slepstik žanra, a da bilo šta ostane? Rešenja se kreću se u rasponu od smešnog, preko tragičnog, do zapanjujućeg. Tako, na primer, vidimo scenu u kojoj Kojot trči prema ivici litice, zatim je deo sa padanjem isečen, a onda se pojavljuje Kojot zgužvan kao harmonika. Ili vidimo Elmera sa napunjenom puškom kako se sprema da opali, zatim je pucanj isečen, a onda vidimo oprljenog Elmera kako se puši. Nema veze što gledanje ovako unakaženih scena predstavlja čisto nasilje nad dečjim mozgovima � važno je da ona zbog crtaća nikada ne dođu u iskušenje da nekome lansiraju koncertni klavir na glavu.\nKao što ukusno jelo, kada se iz njega izbace svi nezdravi začini, postane zdravo, puno vitamina i bljutavo, tako je i danas, zajedno sa svim tim kontroverznim, �uvredljivim�, ideološki holesteričnim i politički prezačinjenim tradicionalnim motivima, iz crtanih filmova izbačena i sva draž i zanimljivost. Kao rezultat ovog savremenog dijetalnog pristupa, sada smo dobili pažljivo ideološki osmišljene, vaspitne, edukativne, psihološki korisne, politički korektne i za kreativnost nadasve stimulativne crtane filmove, koji su pritom vrlo često do zla boga dosadni i potpuno negledljivi za bilo koga ko je stariji od uzrasta ciljne grupe. Samim tim, nehotično je ukinuta i mogućnost da gledanje crtaća bude aktivnost u kojoj učestvuju sve generacije ukućana. Zaista - nema tog prosečno inteligentnog roditelja koji je sposoban da izdrži duže od minuta ispred TV ekrana iz koga beče oči Teletabisi, i ostale slatkušne zeke, mede ili konjići koji vrcaju od ničim izazvane pozitivne energije. Dok današnja deca očarano zure u saharinske prizore opšte ljubavi, harmonije i besmisla, roditelji samo mogu da gledaju kako da se što pre udalje i posvete nekoj ultrauzbudljivoj aktivnosti poput sređivanja fioka ili menjanja patrona u hemijskim olovkama.\nDoduše, s obzirom na to koliko se brige danas poklanja svakoj reči koja se stavlja u usta crtanim junacima, nije ni čudo što većina onoga što oni izgovaraju nema skoro nikakavog smisla. Jedan od američkih scenarista crtanih filmova izneo je podatak da je prilikom rada na nekoj crtanoj seriji, sve što napiše moralo da pročita i koriguje čak 47 različitih ljudi, pre nego što bi dobio odobrenje za snimanje. A spisak reči koje se u programima za najmlađe ne smeju koristiti nije nešto do čega biste tek tako mogli doći prostom logikom. Osim psovki i reči poput �prokletstvo� i �dođavola�, scenaristima su zabranjene npr. i reči �gorivo�, �odmor�, �zavist� i �ukloniti�, jer se smatra da su suviše komplikovane da bi ih deca razumela. Nije precizirano kada tačno deca postaju spremna da se uhvate u koštac sa ovakvim glavolomkama, ali bolje sprečiti oštećenje mozga na vreme, nego posle popravljati stvar... Uostalom, biće vremena na fakultetu, čemu neoprezna žurba?\nDobro, a kakvi su ti novi crtani junaci uz koje odrastaju današnji klinci? Zapravo, oni uopšte i nisu novi � trenutno na svetskoj i domaćoj crtanoj �estradi� vladajuće pozicije zauizimaju sve sami povratnici i iz naftalina izvučeni, oprobano uspešni crtani likovi � Nodi, Jagodica Bobica, Medvedići dobrog srca. Međutim, svoje nove male obožavaoce ovi stari junaci šarmiraju u sasvim novim izdanjima, dezinfikovanim od bilo kakvog politički nekorektnog sadržaja, a bogami često i od bilo kakvog smisla.\nNodi, simpatični drveni lutak iz Zemlje igračaka, nastao iz pera engleske autorke Inid Blajton, pre nekoliko godina proslavio je svoj pedeseti rođendan. U dvadeset prvi vek, Nodi je ušao sa novim, kompjuterski animiranim vizuelnim identitetom, ali i bez nekih od svojih višedecenijskih crtanih saputnika. Originalna verzija priče o Nodiju sadržala je i Golivoge � drvene lutke crnog lica, koje su nekada bile popularne u Engleskoj i Americi, a koje su vremenom postale kontroverzne zbog asocijacija na rasizam. Golivoge je zamenio niz novih likova, a u ulozi loših momaka sada su se našli naizgled ideološki neutralni goblini. Međutim, ni to nije zadovoljilo savremene standarde političke korektnosti � ubrzo su stigle primedbe iz skandinavskih zemalja (kulturne postojbine goblina), koje autore serije optužuju da skrnave njihovu tradiciju i mitologiju. A poznato je da danas, u vreme totalitarizma tolerancije i uvažavanja, niko ne sme biti uvređen čak ni bezrazložno, pa je, samim tim, i sudbina goblina u Nodiju veoma neizvesna.\nTo nije sve što je moralo da se promeni. Kako bi neutralisali optužbe za seksizam i predominaciju muških likova, kreatori Nodija u seriju su ubacili još jedan lik � Dinu, koju autori opisuju kao �crnu, samouverenu žensku osobu pripadnicu manjine�. I sam Nodi je morao da promeni svoje ponašanje, kako bi se rešio optužbi da se ponaša kao jedan mali beli snobić � njegov nekada pomalo arogantni lik danas je zbog toga sveden na karikaturalnu dvodimenzionalnu ličnost sposobnu jedino da izgovara beskonačni niz ljubaznih fraza koje definitivno nikoga ne mogu da uvrede, osim što nehotično vređaju inteligenciju svakog višećelijskog organizma.\nNa tronu najpopularnijih, Nodiju danas društvo pravi njegova koleginica Jagodica Bobica, suverena kraljica dečjih kanala, lutkica, majica, torbica, šnalica i ostale franšizne robe. Vrlo popularna u osamdesetim, Jagodica je takođe pre nekoliko godina doživela svoj veliki kambek, i to, pogađate, u politički �korigovanoj� verziji. Sama junakinja doživela je svojevrsnu emancipaciju, pa se više ne može videti u romantičnoj haljinici kakvu je nosila od svog nastanka, a koja je izgleda pretvarala u ženu-objekat, već samo u pantalonama. Iz nove serije izbačeni su i svi negativci koji su ranije sirotoj Jagodici stvarali glavobolje, pa sada �Zemlju jagoda� nastanjuju sve sami dobrotvori i poštenjačine , konačno u poziciji da uživaju u životima bez iskušenja, konflikata i stresa.\nNaravno, osim što uspešno oskudevaju u mogućnostima da nehotično uvrede bilo koga na kugli zemaljskoj, oba crtana filma odlikuju se sižeima koji nemaju premca po svojoj zašećerenosti. Kad čovek vidi kako naši heroj i heroina uz pomoć svoje dobrote, poštovanja pravila i nedostatka smisla za humor brzo vraćaju harmoniju u idealnu �Zemlju igračaka� (Nodi) ili �Zemlju jagoda� (Bobica), prosto ne može a da sebi ne obeća da se više nikada neće švercovati u tramvaju, ili prelaziti ulicu na crveno.\nDok sa jedne strane Nodi i Bobica imaju zadatak da decu uvere kako je svet nastanjen isključivo dobrim dušama koje se po ceo dan samo vole i pomažu do iznamoglosti, misija Medvedića dobrog srca, sa druge strane, jeste da decu kljukaju �samopouzdanjem� i verom u sebe, što je, kao što je poznato, danas ultimativni lek za sve nevolje čovečanstva. Tako se u svakoj epizodi medvedića, bezbroj puta mogu čuti dobro poznate olinjale fraze tipa: �Veruj u sebe!�, �Možeš biti sve što poželiš!�, �Samo poželi i želja će ti se ostvariti!�, �Ako budeš dovoljno jako želeo, uspećeš!� i slično. Nema veze što su ove fraze u suštini potpuno ispražnjene od značenja � važno je da deci bude pružena predstava sveta u kome je uvek i za svakog sve moguće i izvodljivo, i gde je svako poseban i jednistven � što isto tako, ruku na srce, samo znači da niko i nije.\nA da su današnji crtaći, prema svim parametrima, sasvim u trendu i potpuno upodobljeni vladajućim doktrinama, dokazuje i popularna španska crtana serija �Voćkice�. Ideja vodilja ove serije, kako se da zaključiti, jeste da promoviše danas modernu ideju interkulturalnosti. Jasno su uočljivi napori kreatora, da se crtani junaci - različite vrste voća i povrća, koje se međusobno druže i doživljavaju razne avanture, predstave kao potpuno ravnopravna bića koja zaslužuju jednako poštovanje, i koja, uprkos svojim drastičnim razlikama, mogu da ostvare međusobni konstruktivan (intervoćni) dijalog, pretpostavljamo u cilju nastanka jedne bogate i šarolike voćne salate. Sav ovaj interkulturalizam podvlači i naslovna numera serije, pesma sa sledećim refrenom:\n�Mi smo beli i zeleni, crni ili žuti,\nMi smo različiti o da i to nas spaja!�\nZa kraj, obavezno se mora pomenuti i trenutno aktuelna crtana serija �Hoću ja!�, koja se može posmatrati kao ultimativna paradigma današnjeg doba, koje (koliko god se upinjalo da se predstavi kao doba brige i poštovanja prema drugima), zapravo predstavlja doba egocentrične individue, samodovoljne i željne slave. Sasvim sa tim u skladu, današnja deca, od rođenja navikla da budu superstarevi u svojoj porodici i okruženju, zahvaljujući čedesima moderne medijske tehnologije, konačno mogu da svoj selebriti status podignu na jedan sasvim novi nivo, i to postavši prave pravcijate zvezde crtanih filmova. Kako je to moguće? Dovoljno je da njihovi roditelji određenoj tv-stanici pošalju fotografije, koje će zatim biti ubačene u odgovarajući softver, i klinci postaju instant junaci popularnog crtaća. Uživajući u sopstvenim avanturama, i očarano posmatrajući sopstveni odraz u ekranu, koji im upućuje pregršt ljubaznih, neuvredljivih, tolerantnih, interkulturnih i politički korektnih fraza, današnja deca najzad mogu sasvim da urone u to narcisovo ogledalo, i postanu pravi dvodimenzionalni junaci savremenog dezinfikovanog, politički korektnog, hiperzaslađenog i besmislenog ( crtanog ) sveta. www.nspm.org.yu\n22.06.2010, 23:36 #23\nSem u Fifi i Jagodica Bobica, koje je gledao kad je imao 2 godine.\nUvek smo se trudili kako je rastao da forsiramo crtice u kojima iako ima neke vrste nasilja ipak poruka na kraju je pozitivna, poucna.\nTako da i dan danas se cesto vrati na one crtice koje imamo na dvd i gleda ih sa zadovoljstvom - Autici, Dalmatinci, Pas i lisac, Lunja i Maza i td.\nIpak ne mogu da kazem da nije uopste gledao ono sto gledaju vrsnjaci - Ben10, Dekster i Didi, Scooby Do i sl. Ali i to se kontrolise. Ima pravo samo 30 minuta u toku jednog gledanja ili najvise 1 sat dnevno.\nInace izricito je zabranjeno Power rangers (i jos neke slicne ne mogu da ih upamtim sve ) jer kad je to gledao jednom, poceo da se ponasa divljacki.... I da mi ih imitira.\nTako da to cede se 'pokvarilo' a kad je na tv-u - menja se kanal.\ncrtanih, decu, filmova, negativan, uticaj


Dunavske čarolije - festival ušuškan između Fruške gore i Dunava | Intervjui | Fruška gora, Srbija\nDunavske čarolije - festival ušuškan između Fruške gore i Dunava\nInterviews - Dunavske čarolije - festival ušuškan između Fruške gore i Dunava"\nČortanovci su selo ušuškano između Fruške gore i Dunava, nekada okupljalište viđenijih faca iz sveta politike i javnog života, velikog broja vikendaša, a sada su podsetnik na neka davna i lepša vremena.\nOkruženi su šumom, izlaze na reku, tu je i nadaleko poznata Čortanovačka plaža ovekovečena u filmu „Varljivo leto 68”, takoreći parče raja na nekih 20-ak minuta od Novog Sada.\nPored toga, poslednjih osamnaest godina je i dom festivala „Dunavske čarolije”, koji na jednom mestu okuplja sportiste, uživaoce u prirodi, dobroj klopi i muzici.\nKako bi saznali sve detalje, pozvali smo Vladimira Banića, direktora ove manifestacije da nam kaže malo više o prethodnim i ovogodišnjem, 19. po redu izdanju festivala:\nZdravo Vladimire, reci nam šta su „Dunavske čarolije” i kako je krenula cela priča?\nDunavske čarolije su multidisciplinarna, sportsko-rekreativno-zabavna manifestacija koja za cilj ima da animira sve učesnike bez obzira na njihove godine i interesovanja. Počeli smo dosta stidljivo 1999. godine ali, kako su rasle naše organizatorske sposobnosti, tako su rasli i naši apetiti, pa su i Dunavske čarolije postajale sve složenija i obimnija manifestacija.\nOrganizator je Planinarski klub „Železničar-Inđija” ali zbog programa koji obuhvata sportska takmičenja i u planinarskim i u drugim sportskim granama, zbog lokaliteta na kojem se ceo događaj održava, zbog bogatog pratećeg programa, Dunavske čarolije su mnogo više od kasične planinarske maniofestacije i zbog toga su i jedinstvene na našim prostorima.\nKod nas ljudi dolaze da se bave sportskim aktivnostima poput planinskog trčanja, orijentacionog krosa, treking lige, planinskog biciklizma, ali i da igraju šah, odbojku na pesku, skaču u vodu ili se takmiče u plivačkom maratonu.\nZa one sa manjkom sportskog a viškom avanturističkog duha, imamo takmičenje u spremanju riblje čorbe, šetnje čortanovačkom šumom, vožnju kanuima, čamcima i džipovima, izložbu planinarske fotografije i festival planinarskog i avanturistikog filma pod nazivom ČortaFest. Na kraju dana, bilo da u Čortu dolazite kao sportista, avanturista ili izletnik, svakako preporučujemo i bogat muzički program u večernjim satima.\nKoliko to prirodno okruženje utiče na posetioce i na celokupnu festivalsku atmosferu? Da li je to vaš adut?\nKao zapostavljeni i asfaltom odsečeni deo Fruške gore, Čortanovci su u prethodnom periodu mnogo izgubili na svojoj popularnosti. Istina je da je to nekada bilo omiljeno izletište i Novosađana i Inđinčana, istina je da je šuma bila prepuna vikendaša tokom prvomajskih praznika, ali u zadnjih desetak godina sve je stalo.\nNema ulaganja, nema sadržaja, put je u katastrofalnom stanju, železnička stanica je ukinuta a od stare slave se ne može živeti. Meni lično je u čortanovačkoj šumi predivno baš zbog toga što nema gužve. Jedan restorančić, po neki pecaroš i odabrano društvo, idealno da se odmori mozak od gradske buke.\nSa druge strane, Čorta je neopravdano zapostavljena jer pruža toliko mogućnosti. Šuma pored Dunava, peščani sprud u letnjim mesecima, mnogobrojni izvori, planinarski dom Kozarica... bukvalno, ovo je biser prirode koji ne zaslužuje ovakvu sudbinu. Baš zbog toga, zbog svoje lepote i svoje otuđenosti od civilizacije, Čortanovci na Dunavu su mesto koje obavezno treba posetiti najmanje jednom godišnje. Upravo u vreme održavanja Dunavskih čarolija.\nOni koji prvi put dođu su oduševljeni jer ne očekuje ovakvo nešto. Oni koji su već bili ne moraju da se oduševe ali moraju da se vrate jer znaju šta ih čeka. Mi smo samo iskoristili ovaj dragulj prirode i u njega smestili našu manifestaciju.\nKakvom programu težite na vašem festivalu? Da li vašim posetiocima više pružate sportske i tradicionalnije sadržaje ili ste otvoreni i za neke modernije?\nDunavske čarolije imaju za cilj da svakog ugoste i da svakom pruže sadržaj koji će mu biti interesantan. Zato se ovde okupljaju i sportisti i rekreativci, i pecaroši i roštiljdžije, i gurmani i muzičari, filmofili i avaturisti. Za svakog ima po nešto, što se i vidi iz programa Čarolija.\nTrudimo se da spojima klasične planinarske discipline sa sportskim takmičenjima koje nameće sam lokalitet održavanja Čarolija, zato imamo i planinarsku treking ligu i skokove u vodu, i planinski biciklizam i odbojku na pesku. To je formula koja dobro funkcioniše i koja nailazi na sve veće interesovanje. Ljudi se mešaju, klasični planinari, rado iz teških cipela uskaču na vreli čortanovački pesak a sve veći broj mladih iskušava svoje fizičke sposobnosti na nekoj od naših staza za trčanje ili biciklizam.\nDa li u „Dunavske čarolije” uključujete i druge zainteresovane organizacije ili društva koje mogu doprineti kvalitetu programa festivala ili ga dodatnim sadržajima učiniti još zanimljivijim?\nSvi koji žele da kroz Dunavske čarolije realizuju neke svoje ideju su dobro došli. Turnir u odbojci na pesku organizuje grupa omladinaca iz Čortanovaca, plivački maraton je pokrenuo atletičar iz Inđije, takmičenje u spremanju riblje čorbe devojka koja ima vikednicu u šumi… To i jeste poenta Čarolija.\nŠto više sadržaja i što više ljudi koji realizuju taj sadržaj. Svako od njih privlači određenu grupu ljudi, svi ti ljudi se slivaju na jedno isto mesto, razmenjuju iskustva i na taj način dolaze do novih interesovanja. Planinarski klub “Železničar-Inđija” i ja kao predsednik kluba, smo tu samo da ih držimo na okupu i da tako okupljeni napravimo jednu odličnu zabavu za sve goste.\nPošto se festival dešava u prelepom prirodnom okruženju, na koje sve načine utičete da smanjite uticaj posetilaca na prirodu i da li organizujete neke ekološke akcije tokom njegovog trajanja?\nDunavske čarolije okupljaju pre svega ljubitelje prirode a njima nije potrebno dodatno skretati pažnju na očuvanje okoline. Taj koji u šumu dolazi samo da bi pekao roštilj nema interesovanja da dođe kod nas. Za sada nismo imali ekološke akcije u okviru Dunavskih čarolija ali imamo niz sličnih aktivnosti pre održavanja manifestacije.\nUređenje šume, uklanjanje divljih deponija, sređivanje plaže, krčenje zaraslih staza, sređivanje livade ispred planinarskog doma Kozarica, to je nešto što je neizostavni deo priprema Dunavskih čarolija. Sve te poslove treba da obavljaju drugi nadležni organi i ustanove ali to ne čine iz nama nepoznatih razloga. Mi to radimo zato što volimo šumu i zato što želimo da se naši gosti osećaju prijatno.\nŠta posetioci mogu da očekuju od ovogodišnjeg izdanja „Dunavskih čarolija”?\nXIX Dunavske čarolije nude bogat sadržaj. Možete učestvovati u nekim od sportskih disciplina Planinsko trčanje, treking liga, planinski biciklizam, odbojka na pesku, planinarska orijentacija, skokovi u vodu, plivački maraton ili šah. Možete sedeti na obali Dunava i gledati filmove sa međunarodnog festivala planinarskog i avanturističkog filma, možete se voziti čamcima, kanuima ili džipom, uživati u planinarskim fotografijama, takmičiti se sa svojom ekipom u spremanju riblje čorbe, šetati čortanovačkom šumom, slušati kvalitetnu muziku u večernjim terminima a možete i odmahnuti rukom na sve to, zavući se negde na obalu Dunava, zabaciti udicu i odmoriti od svega. Na Kozaricu svratite samo radi dobre hrane pa nazad u samoću.\nZa kraj, recite nam zašto ljubitelji sporta, prirode i dobre zabave ne bi trebali da propuste ovogodišnji festival?\nNe bi trebali da propuste, zato što su Dunavske čarolije jedinstveni događaj. Na jednom mestu se okupljaju ljudi različitih interesovanja. Na jednom mestu imate toliko sadržaja da vam na kraju bude žao što ste nešto propustili.\nSamo pogled na plažu je dovoljan razlog da nas ne zaobiđete. Pa na tom pesku je sniman kultni film Varljivo leto ‘68. Na obali Dunava još uvek je ono čuveno drvo gde je Perica izgubio nevinost a našao ljubav svog života.\nPlaninarski dom ima svoju burnu istoriju i ta istorija je urezana u njegovim zidinama, nije vidljiva ali se može osetiti. Energija, ogromna pozitivna energija koja kruži nad Čortanovcima tih dana. Festival sporta, zabave, rekreacije, druženja... Ma, ako ništa drugo, dođite bar zbog toga da proverite da li je makar i pola od onog što sam rekao istina.\nBio je ovo Vladimir Banić, direktor festivala „Dunavske čarolije”.\nFestival se održava od 23-26. avgusta, kod planinarskog doma Kozarica, u Čortanovcima. Ovde možete pogledati kompletan program i satnicu festivala.\nZa dodatne informacije organizatore možete kontektirati putem e-maila [email protected] ili sledećeg telefonskog broja +381 61 65 41 561.\nVidimo se na „Dunavskim čarolijama”!\nDunavske čarolije - festival ušuškan između Fruške gore i DunavaDunavske čarolije - festival ušuškan između Fruške gore i DunavaDunavske čarolije - festival ušuškan između Fruške gore i DunavaDunavske čarolije - festival ušuškan između Fruške gore i DunavaDunavske čarolije - festival ušuškan između Fruške gore i Dunava


Iznajmljuje se izvanredan kancelarijski prostor, površine 90 kvadratnih metara, smješten u samom centru Sarajeva. Prostor se nalazi na prvom spratu zgrade udaljene samo par koraka od zgrade Predsjedništva BiH, KSC Skenderija, i Evropske Delegacije, a sadrži tri odvojene prostorije (veoma prostrane) i predsoblja. Sve prostorije su orijentisane ka zapadu i odlikuju se visokim stropovima i velikim staklenim površinama što ih čini ugodnim mjestom za rad. Više informacija i fotografija možete dobiti na zahtjev.\nPovoljni i hitno iznajmljujem uredan, suh i osvjetljen trosoban stan u Čekaluši pored talijanske a ...\nStan je površine 71 m2 i nalazi se na V spratu stambene zgrade sa liftom. Po strukturi je trosoban. ...\nIznajmljuje se dvosoban stan u strogom centru grada. Nalazi se na prvom spratu stambene zgrade i sas ...\nIzdaje se garsonjera na Skenderiji u ulici Tekija. Stan je na I-om spratu stambeno poslovnog objekt ...\nIzdaje se poslovno skladišni prostor cca.2000 m2 sa 300m2 offic-a Cijena na upit. Urbanisticke odre ...