Autor P.U.L.S.E, objavljeno 21/04/2019 Nema komentara\nIma ta pesma, jedva da je pesma, taj haiku takoreći, mada nije ni to, koji otvara jednu od najvažnijih ploča naših života: mukli bubanj pa zvonka gitara, i onda Glas koji kaže:\n“Kada Zagreb izranja iz sna/Čekaju ga konduktera dva/Da ih poveze na Remizu/Da razbiju lozom krizu/Kada Zagreb izranja iz sna/Nigdje nema frikova/Nema više frikova/Kada Zagreb izranja iz sna”.\nFejdaut, “razliveni” bubanj i gotovo, osamdeset i pet-šest sekundi neto, a onda sledi ostatak ploče i ostatak života, ali već je kasno: ta pesma, naziva 041, ono je što bi taj grad uramljen u stihove mogao poslati na svemirski brod koji bi nepoznatom nekom imao dočarati ko smo bili, kako smo, a možda i zašto živeli. Zašto baš “041”? Zato što je to pozivni broj nečega što je jednom bilo pa ga više nema; ili ga ima, samo se sada na nešto drugo odaziva. A nema tamo ni onoga ko je opevao taj grad dok izlazi iz sna – ali i u svim drugim njegovim stanjima i izdanjima – što je naposletku možda i dobro, ili bar prirodno, u poretku stvari u kojem je sve naglavačke pa je normalno ono što je pogrešno, i obrnuto.\nBranimir Štulić je taj čovek, Zagreb je taj grad, Jugoslavija je ta zemlja, Balkan je to podneblje, vreme kada je gitara bila važnija od krštenice je ta epoha; nešto od toga od tada netragom je nestalo, drugo se izmenilo do neprepoznatljivosti, treće je možda baš nikada sličnije sebi, ko će ga znati. Branimir (Brane, Čupko etc.) Štulić, dugo tek jedan iz galerije novozagrebačkih frikova i čudaka – a verujte mi, upoznao sam ih toliko da ih ne bih više stekao ni da sam ih skupljao – što su glavinjali ulicama glavnog grada Socijalističke Republike Hrvatske propovedajući već nešto, s gitarom ili bez nje, objavio se u našim životima na najveličanstveniji mogući način, stariji od nas deset, petnaest godina, zatekavši nas u godinama dovoljno nježnim da nikada ne zaboravimo i ne izgubimo što smo tada upili, a opet i dovoljno zrelim da shvatimo ili bar naslutimo vrednost i značaj toga što nam se objavljuje, prozvao se Johnny, prozvao se Azra, i zasuo nas neprekidnim rafalom pesama koje su bile njegove, a naše, i govorile nam nešto ključno o onome o čemu su drugi ili ćutali ili srali. I govorio, pevao, na način koji je bio istovremeno sasvim savremen i sasvim starinski, to jest svevremen, ne arhaičan nego bluzersko-sevdalijski, šansonjerski bez “šansonjerističke” poze, bitnički, trubadurski, pankerski bez kreste i zihernadle, nego tek obrijane brade i brkova “da liči na Pankrte”, a i to, jarane, zbog lepih dekla modernih što ne padaju na zurke, a ne zbog kurentne estetike ili, ne daj bože, ideologije…\nDa li se tzv. jugoslovenski rokenrol ikada oporavio od Branimira Štulića, samoprozvanog Džoni? Nije, ali vredi i obrnuto. Džoni se kanda nikada nije, kada je jednom naprsla ta čudna veza puna divne, ali apsorbujuće tenzije, oporavio od tog grada, od te zemlje, od te “scene”, te muzike, tog svega što mu je tako prirodno pripadalo i u čemu je na kraju nekako tako prirodno… hm, propao. Ne, nije propao: sklonio se u zavetrinu, gde ga više niko nikada neće naći. Ne dajte da vas zavaraju glasine kako B. Štulić živi u nekakvom holandskom gradiću (kojem iz principa odbijam da zapamtim ime) i da tamo provodi vreme baveći se ekscentrično-mahnitim zvizdarijama, prevodeći antičke klasike žedne preko vode i drndajući na gitari u kućnoj radinosti, prepevavajući balkanske narodne pesme, ali i Azrin tzv. katalog, na prilično preužasan način. Jeste, fakat je, ima tamo neki tip koji sve to radi, ali kakve taj ima veze s onim koji nam je, u svega četiri-pet godina, tamo negde od 1979. do 1983-4., podario najimpresivniju kolekciju pesama koje je svako od nas nosio u sebi i žudeo da ih napiše, ali nije mogao jer im nije bio dorastao? Nema tog Džonija više, nema ga odavno, ko zna gde je, a naposletku nije ni mnogo važno: ono što je stvorio i dalje je tu i ne može nam ga niko uzeti, čak ni on sam.\nZagrepčanin Hrvoje Horvat (rođen 1965, tj. moj ispisnik) napisao je knjigu Štulić: biografija (Večernji list, Zagreb 2018) možda i sam tragajući za tim Štulićem, možda pak i pomalo u polemici s onim na kojeg je umesto na traženog uporno nalazio: na tog prgavog i kvrgavog čudaka iz Holandije, na tipa koji se žali celom svetu kako mnogi drugi parazitiraju na njegovim starim pesmama. A ovi mu odvraćaju da ga premija čeka, potrebno je samo da napokon uplati loz… Ipak, krenimo od početka. Horvat ispisuje nešto između “klasične” biografije i relativno pomne analize jednog opusa, kako je nekako i najzdravije kada su u pitanju rokenrol životopisi, utoliko pre što tvrdih granica između života i dela tu baš i nema. Horvat čitaoca dariva mnogim do sada slabo poznatim detaljima Štulićevog zavičajno-porodično-društvenog bekgraunda, odrastanja na nezahvalnoj dužnosti deteta oficira JNA (znam ponešto o tome), a potom i preseljenja u Zagreb, sazrevanja, traženja i pronalaženja u muzici, shvaćenoj više kao “nosač” njegovih pesničkih nagnuća nego bilo šta drugo, a što je u vreme tzv. progresivnog roka i sličnog bilo prilično samotan posao. Trebalo je da dođe vreme tzv. novog talasa pa da epoha sustigne Štulića, i da se lokalni frik koji tegli gitaru po gradskim autobusima i cedi je po parkovima, trgovima i tulumima pretvori u, hm, labuda, u The pesnika jednog sasvim osobenog veltšmerca, istovremeno ipak tako korespondirajućeg sa začuđujuće velikim brojem ljudi na Potkontinentu, kojima će postati nekovrsni guru – okej, naročito onima koji ga zapravo i ne znaju iz najbolje, to jest jedino važne i veličanstvene faze, nego su se iz ko zna kojih čudnih razloga poistovetili s njegovom potonjom dekadencijom (u kojoj nije da nije bilo izvesnog oporog šarma).\nHorvat, dakle, minuciozno portretira “ranog” Štulića, potom osobito detaljno – jer fanove to, na kraju krajeva., najviše i zanima – opisuje uspon i velike dane Azre, teško uporedive s bilo kojom od srodnih jugoslovenskih priča, a onda i pomalo misteriozno (da li je moguće da je svemu kriv socijalistički poreski sistem i Štulićeva fiskalna naivnost koja ga je dovela na rub ponižavajućeg bankrota?!) Štulićevo osamljivanje i postepeno otklizavanje u benigno, ali naporno osobenjaštvo, odakle se više nikada neće ni vratiti. Ako ništa drugo, možda i zato što je u međuvremenu, dok je on bio neke samo njemu razumljive lične bitke, nestalo mesta i konteksta u koji bi se “Džoni” vratio kao mesija i spasilac – a sve manje i “običnije” od toga zaista ne bi više ni bilo primereno. Pa tako Štulić, ili neki vršilac dužnosti Štulića, čuči u onoj Holandiji kao nekakav zatočenik legende o sebi samom, igra mali fudbal, snima zvučne koještarije i izdaje sumanute libre beskrajnog nagvaždanja (kad, tu i tamo, nađe nekoga ko će mu to pečatati), ljuti se na sve žive (i na autora ove knjige, dakako) i uopšte, udovoljava stereotipu Sida Bereta na balkanski način.\nHorvat daje muzičko-kritički pošten i u velikoj meri tačan opis Štulićevih muzičkih glavinjanja i posrtanja do dan-danas; ko se na to ljuti, njegov problem. O Štuliću “privatno” govori samo koliko je neophodno, i bez jačeg zapaha tračerajstva, tako čestog u ovoj vrsti rok publicistike; pogotovo se čuva ritualnog ogovaranja izuzetnog pojedinca kao privatne pizde, što je odavno omiljeni hobi Niščih, pravi žanr za sebe. Jedino s čime je teško složiti se jeste poneka rečenica u kojoj kao da Horvat diskretno (potuljeno?) prigovara Štuliću što se, dok je grmelo, ipak nije poduhvatio kakvog-takvog “domoljubnog” angažmana, nego je sa severnomorskih širina i dužina izigravao ekvidistancirano Božanstvo jednog upravo potonulog sveta… Štulić, međutim, ne samo da je imao svako pravo na takav stav, nego je ovaj – ma koliko nekome “utopijski” – u njegovom kontekstu bio u najmanju ruku razumljiv. Pa nije svako, bogu hvala, voljan za naricanje u ‘rvackom ili kakvom drugom rozarijumu ili prigodno tamburanje (p)o drugu beogradskom i drugu zagrebačkom…\nŠtulić: biografija mlađima će – dakako: čitana s razumnom kritičkom distancom i uz što je moguće obilnije konsultovanje drugih i drugačijih izvora – biti korisna u odgonetanju tajne privlačnosti neverovatno intenzivnog i bogatog opusa genijalnog mitomana iz Sigeta, a nama savremenicima, klincima iz prvih redova publike dok su Štulić, Leiner i Hrnjak izranjali pravo iz naših snova na binama Zagreba i svega drugog što je u Jugoslaviji imalo binu i ozvučenje, dobro će doći kao još jedan, dedijerovski rečeno, prilog za biografiju – manje Štulićevu, više našu, a najviše za kartografiju i, bogme, koronografiju jednog vremena i mesta, onoga što nas je stvorilo ovakve kakvi smo, onoga što nam je podarilo srce i glavu i ono čime smo zaprašivali cestu, ako me razumete, a razumete me, ili u protivnom nikome ništa.\nAzra, Branimir Štulić, Društvo, Muzika\nDžoni, bio dobar napisao/la P.U.L.S.E dana 21/04/2019


Investicije u stalna sredstva prošle godine 4,8 milijardi KM - informativa.ba\nBiznis Investicije Investicije u stalna sredstva prošle godine 4,8 milijardi KM\nVrijednost ukupno ostvarenih investicija u stalna sredstva pravnih lica u BiH prošle godine iznosi 4.883.034.000 KM, što predstavlja povećanje od 6,36 posto u odnosu na 2016. godinu.\nInvesticije u nova stalna sredstva u prošloj godini iznose 4.187.437.000 KM, što predstavlja povećanje od 4,4 posto u odnosu na prethodnu godinu, podaci su Agencije za statistiku BiH.\nPosmatrano prema djelatnosti investitora, najveća ulaganja u ukupnim investicijama u prošloj godini imala je prerađivačka industrija 19,85 posto, zatim trgovina na veliko i malo 16,24 posto, javna uprava i odbrana 13,41 posto, proizvodnja i snabdijevanje električnom energijom, plinom, parom i klimatizacija 11,88 posto, te prevoz i skladištenje 7,75 posto.\nPrema djelatnosti investitora, najveći udio u ostvarenim investicijama u nova stalna sredstva u prošloj godini imale su prerađivačka industrija 19,84 posto, javna uprava i odbrana 15,16 posto, trgovina na veliko i malo 13,78 posto, proizvodnja i snabdijevanje električnom energijom, plinom, parom i klimatizacija 13,76 posto, a prevoz i skladištenje 7,61 posto.


Vrijeme je za novu opoziciju i nove ljude | VijestiBa\n30.10.2018. / 10:07h Intervjui - Draško Stanivuković za Vijesti.ba\nDa li razgovarate sa budućim predsjednikom PDP-a? Da, ali ne u ovoj godini. Da li ćete razgovarati sa budućim predsjednikom PDP-a, rekao bih da ako svi ovi ljudi ostanu kakvi su danas prema meni - slobodni, otvoreni i spremni da ljude vrednuju po rezultatu. Danas je PDP takav, kaže u intervjuu za Vijesti.ba Draško Stanivuković. Stanivukovića, budućeg poslanika PDP-a u NSRS, mnogi su okarakterisali kao jedno od najvećih iznenađenja na opštim izborima u BiH. U otvorenom intervjuu govori o razlozima izbornog uspjeha i neuspjeha, pollitičkim previranjima unutar vlasti i opozicije, novim politikama i potrebnim promjenama, ali otkriva i vlastite političke ambicije.\n- Najmlađi ste izabrani poslanik u NSRS, a prema broju osvojenih glasova ispred ste mnogo starijih i iskusnijih kandidata. Šta je, prema Vašem mišljenju, bio ključni razlog za ovakav rezultat?\n- S druge strane, Savez za pobjedu nije uspio u svojoj namjeri da smijeni aktuelnu vlast u RS. Šta je bio presudni razlog lošeg izbornog rezultata ovog političkog bloka?\nSTANIVUKOVIĆ: Opozicija je vrlo često i najčešće bila korak ili dva iza pozicije. Reagovala je na njihove greške, umjesto da ide dva ili tri koraka naprijed, nametala teme, ukazivala, tražila rješenja i pritiskala poziciju, te je na taj način tjerala na bolji rad, ali i još više pokazivala njihov nerad i apsurde. Nova opozicija, kakvu pravimo, treba da bude upravo dva, tri, a nekada i pet koraka ispred, te da bude brža i efikasnija i u svakom smislu pri narodu. Mi moramo nametati teme, govoriti o onome što je važno za narod i u tom smislu se pokazati kao neko ko je spreman da donese promjene u ovom društvu. Moramo biti svjesni da se borimo protiv veće sile, novca, kriminala, korupcije, ubica... Zato moramo biti ispred, a ne čekati da oni nešto pogriješe da bismo reagovali.\n- U naredne četiri godine sjedićete u skupštinskim klupama. No, najavili ste da u NSRS nećete ući dok s slučaj smrti banjalučkog studenta Davida Dragičevića ne pomjeri sa mrtve tačke. Pojasnite nam svoj stav. Očekujete li da će i drugi izabrani narodni poslanici postupiti isto?\nSTANIVUKOVIĆ: U stalnoj smo komunikaciji sa grupom "Pravda za Davida". Želimo poslati jasnu poruku - bili smo sa njima prije izbora, a bićemo i poslije izbora. Neke naredne korake o pravom angažmanu u NSRS ćemo dogovarati sa "Pravdom za Davida". Poštovanje prema tom slučaju, gdje život stavljamo iznad svega, znači da ćemo biti u komunikaciji sa grupom i građanima i odlučiti.\nŽivot i politika su dinamični procesi. Danas niste u stanju donijeti odluku koja će biti najbolja danas i najbolja za dvije godine. Danas su i Davor i grupa "Pravda za Davida" stava da je ipak bolje da odmah uđemo u NSRS. Ako se napravi takav stav, bićemo spremni na takav potez. U nartednom periodu vidjećemo šta je najbolje da uradimo i šta je najbolji efekat.\n- Određene ankete kažu da ste bili najkreativniji učesnik u izbornom procesu. Nastupali ste u javnosti sa snimcima koji ukazuju na loše stanje u RS, pružate podršku grupi "Pravda za Davida", poznati ste i po protestima zbog poskupljenja goriva, a najavili ste da ćete u NSRS raditi volonterski... Šta građani od Vas mogu očekivati u narednom mandatu? Da li ćete Vam primarni fokus biti rad u skupštinskoj klupi ili ćete ostati "heroj ulice"?\nSTANIVUKOVIĆ: Ljudi od mene mogu očekivati više od onoga što od mene očekuju. To znači rad na svim mogućim poljima - skupština, ispred skupštine, Vlada, ispred Vlade, na trgu, na ulici... Iskoristićemo sve demokratske, civilizovane, mirne i dostojanstvene načine da dođemo do toga da se problemi počnu rješavati, da se izvrši maksimalan pritisak na vlast, koja će zbog do sada najjače opozicije, morati da radi deset puta bolje, te da se u konačnici nova opozicija predstavi kao opozicija koja je u stanju da vodi glave gradove u RS, a zatim RS, te da za čitavu BiH zaplešemo mnogo bolje.\n- Najavili ste formiranje nove opozicije. Ko su stranke koje je čine?\nMi želimo da do kraja godine stavimo pod jedan krov sve ove kolektive - od političkog do nevladinog sektora, te da napravimo ozbiljan front i platformu za progres, kako bismo ljudima ponudili nova rješenja. To znači dvije stvari - aktivan rad u institucijama i priprema za lokalne izbore. Mnoge vlasti su se u lokalnim zajednicama pokazale kao neefikasne i ne tako dobre po narod. Opozicija treba da ponudi nove ljude koji su spremni da vode lokalne zajednice širom RS.\n- Kako će, prema Vašim procjenama, izgledati većina u NSRS? Hoće li se nesuglasice SNSD-a i DNS-a odraziti na koaliciju?\n- SDS je okosnica Saveza za pobjedu. Međutim, sve glasnije su priče o saradnji sa SNSD-om. Kakav je Vaš stav i kakva je pozicija PDP-a?\nAko me je neko godinama označavao kao izdajnika, rušitelja institucija RS, momka koji puno mrzi, a ja da sutra sjednem sa njim... Onda je ipak problem u meni.\nAko se to desi sa SDS-om, odnosno ako ima pojedinaca koji su spremni na to, za mene su ti ljudi politički mrtvi i sa njima uopšte nisam spreman da pregovaram. Da je aktuelna vlast u RS bila normalna, da nije napadala, krala, ubijala, vrijeđala... No, sa takvima sjesti i razgovarati, znači da ste i vi saučesnik.\n- Kakvo je stanje trenutno u PDP-u? To Vas pitam zbog određenih medijskih navoda da se u ovoj partiji pojavilo nezadovoljstvo, čak i osipanje, zbog nastojanja da Vi nametnete kao budući lider, što je navodno dogovoreno prije izbora, a protiv čega su određeni članovi.\nSTANIVUKOVIĆ: Biću najiskreniji - Igor Crnadak mi je dao podršku, kao i Branislav Borenović, a potom i svaki član. Čak i Mladen Ivanić mi je rekao da na prvu nije vjerovao, ali da je danas očigledno 21. vijek, narod traži nešto novo, a to se pokazalo kroz mene. Rekli su da vjeruju u mene, da ispoštujem staro, ali i da dovedem novo članstvo, te da idemo u reforme i da tražimo bolje.\nDanas je u PDP-u kao u mojoj kući - mirno, zadovoljni smo zbog unutarstranačkih odnosa, ali nezadovoljni zbog cjelokupne situacije u zemlji. Postoji odlučnost i spremnost da se uradi potpuna reforma, rebrendiranje, redizajn i da se predstavi novi PDP, ne samo kao stranka, nego kao nova politika, nova platforma i novi ljudi koji su spremni to da urade. Želimo da oko te ideje kupimo što više ljudi.\n- Imate li ambiciju postati lider PDP-a?\nDa li razgovarate sa budućim predsjednikom PDP-a? Da, ali ne u ovoj godini. Da li ćete razgovarati sa budućim predsjednikom PDP-a, rekao bih da ako svi ovi ljudi ostanu kakvi su danas prema meni - slobodni, otvoreni i spremni da ljude vrednuju po rezultatu. Danas je PDP takav.


Zvezda severnjača - 25. epizoda!\nZvezda severnjača – 25. epizoda!\nKuzej je veoma blizu sreće koju je čekao mesecima. Najzad, ne nazire se prepreka između Jildiza i njega. Ali nije samo Kuzej taj koji slavi, već se cela porodica Mologlu raduje što se otarasiše njegove bivše Šule jednom i zasvagda. Napokon, reklo bi se da će Kuzej-Jildiz biti zajedno. Ali ne prođe puno kad svi shvate da su pogrešili.\nJildiz nastavlja da bude uporna oko svoje odluke. Ona ne namerava da veruje Kuzeju ponovo, a on čini sve što mu padne na pamet. On nastoji da je ubedi da bude sa njim; uzima ulogu Romea, zatim junaka, pustolovnjaka, sve. Međutim, poverenje koje je Jildiz izgubila u njega ne izgleda kao nešto što bi moglo tek tako da se popravi i povrati. Jildiz sama započinje svoje lične napade, pa povlači naredni korak da odvuče Kuzeja do propasti.\nRelated ItemsZvezda severnjača - 25. epizoda sa prevodomZvezda severnjača - 25. epizoda!


NACIONALNA DRŽAVA JE STVAR PROŠLOSTI? | Afirmator\n31. маја 2013. | Filed under: afirmator,broj 14 - maj 2013,društvo | Posted by: admin\nNa prvi pogled, nema potreba za tim pitanjem. Korporacije, koncerni, konglomerati – to su današnje države – fantomi, ali opet, jedine prave države i tako će biti još dugo. One su svuda i nigde, nemaju jasne granice ali milioni rade za njih i zavise od njih. One predstavljaju neku vrstu kapitalističkog čardaka ni na nebu ni na zemlji. Ono što je posebno zanimljivo je da su ove „države“, u stvari, feudalne. Kako drugačije objasniti milione koji rade za njih, koje mogu pozvati u bilo koje doba dana ili noći i tražiti od njih da rade prekovremeno? Kako objasniti da bonusi i nadoknade koje, ponekad dobiju, ne mogu da nadoknade odsustvo normalnog života, dehumanizaciju? Da ne govorimo o celom procesu uvođenja u firmu – na početku dajete zakletvu firmi, zaklinjete se na vernost kroz ugovor i obavezivanje na „politiku firme“. Ako vas unaprede vi gurate u hijerarhiji. Od viteza postajete, satnik, pa tisonštnik (srpski srednjovekovni termini)vojvoda, knez, pa ko zna, možda i kralj. A, u slučaju da ste se borili protiv velike zle kroproacije koja proguta vašu firmu, vi postajete njen vazal. Ukoliko vas ne „poseče“ , to jest otpusti. A onda kad postanete kralj, vaša porodica vlada bezličnom masom kmetova i nasleđuje vas, kad dođe vreme za to, po principu primogeniture. Ali, postoji nešto što vas odvaja, tj. što vas je nekad odvajalo. Kao što je lepo primetio Šekspir u „Henriju Petom“:\nAli, te pompe, zlataste forme, više nema. Šefovi korporacija nemaju taj teatralni vid vladavine. Nemaju ništa što bi, na bilo koji način, opravdavalo njihovu vladavinu. Gde su im popovi da ih blagosiljaju i kažu da je njihova vlast od Boga? Gde im je harizma monarha? Odvratne krune ukrašene pokradenim dijamantima? Antipatični matorci u sivim odelima, sve Ričard Treći do Ričarda Trećeg, plaćaju horde mladih simpatičnih medijskih ličnosti (ali ne i harizmatičnih) da nas ubede da je kapitalizam jedino moguće državno uređenje. Komunizam je mrtav, kapitalizam je smrdljivi matorac koji truća o logici. Da li je logika ono što odgovara masama? Makar i pozivanje na logiku, ma kako šuplja ona bila?\nMerkel -propast multikulturalizma\nNOVA KOŽICA ZA ZMIJICE\nU komadu „Perestroika“ američki dramski pisac Toni Kušner stavlja u usta najstarijeg boljševika na svetu, Antedeluvijanoviča Prepotopova sledeće reči: “ Zmijice moje, skinule ste svoju komunističku kožicu, više niste to što ste juče bile ali koja će sad kožica da vam izraste? Imate li je?“ Ovo pitanje, upućeno članovima Prezidijuma, opijenim Gorbačovljevim reformama, predstavlja aktuelnost i danas, u kapitalizmu. Ako , naime, skinemo tu zmijsku kožicu kapitalizma, šta će nam izrasti? Kušner je, u komadu, jasan – bivši komunisti postaju nacisti, birači Žirinovskog ili neke staljinističke partijice. Potom, dodajem, glasaju za kapitalističkog čvrstorukaša, korporativnog Staljina u liku Putina. Nešto slično smo videli i na Balkanu. Ali, šta je sa razvijenim svetom koji je, navodno, uzor? Smenjuju se dosadne birokrate koje pokušavaju da ostvare utopiju koja je, po rečima Slavoja Žižeka, „sadržana u tome da mislimo da će se ovakvo stanje zauvek zadržati a neće – krenuće nagore“. I, to je još jedan problem kapitalističke utopije – sve će ostati kako je bilo, plus-minus recesija. Eksploatatorski Dan mrmota. Sistem koristi različite maske da bi ostao isti – malo levo pa desno pa opet levo… Krv se ledi od te pomisli.\nAli, tu je nešto što treba da nas razmrda. Da se ponovo osećamo posebnim, drugačijim, ponosnim na ono što smo. Da dođemo do nekog privida samoostvarenja. Mi, mali ljudi, da budemo srećni i zadovoljni i oslobođeni strahova. Da promenimo kožu i postanemo nacionalisti. Razmislite samo – u Evropi, u SAD-u levica je izgubila borbu za glasove siromašnih. Pomerila se udesno, podala se kapitalizmu, a svi koji su ostali pri osnovnim principima proglašeni su za ekstremiste. Levičarski mislioci često s visine posmatraju te „obične“ baš kao što to rade i liberalni filozofi. A zana se- kad ste usamljeni i nevoljeni, prigrlićete prvog koji se pojavi i kaže vam da vas razume. Iracionalno ali primenjivo na ljudsku psihu. Slažem se da se nacionalistička priča ne maže na hleb i da je maloumna ali to ne znači da ne funkcioniše i, naravno, na duge staze uništava sve na svom putu. Ali, nije li ona rezultat duge i sistematične kapitalističke idiotizacije kao što je totalitarni komunizam porodio kojekakve naci-lidere ovde? Razmislite samo- društvo u kojem se ne raspravljava, ne misli, ne dogovara i slobodno organizuje, lako je prebaciti iz jednog „modea“ u drugi.\nKojim pravcem- bretonskim ili francuskim?\nDa bi shvatili kako je do toga došlo moramo da se vratimo u vreme neposredno posle Drugog svetskog rata kad je, navodno, nacizam bio poražen. Savezničke države su, kao i SSSR, bile daleko od idealnih „vitezova svetla“. Velika Britanija i Francuska su bile ogromne kolonijalne sile vođene plutokratijom, SSSR sa gulazima i čistkama da ne spominjemo a SAD sa svojim kolonijama, ratovima u Latinskoj Americi, rasnom politikom i Lovom na crvene veštice je priča za sebe. Dakle, te zemlje su, iako su pobedile nacizam, imale u sebi, u većoj ili manjoj meri, virus totalitarizma. kraj istorije je, navodno, nasutpio s padom Berlinskog zida, ali to je smao Fukujamina zastarela priča. Reprize s doradama scenarija niko nije planirao.A kako je sve počelo?\nBaby boom je bio fenomen za Zapad i trajao je kratko. Trebalo je naći novu radnu snagu. Gde? Iz bivših kolonija. Ili, u američkom slučaju, iz Meksika plus imigranti čiji priliv je bio ograničen kvotama s početka XX veka. Podrazumeva se da su radnici iz bivših kolonija doživljavani kao neko ko će „odraditi posao i otići“. Ali, to se nije dogodilo. I, tu sledi poplava kojekakvih italijanskih „radikala“, lepenovaca, Britanskih nacionalnih frontova i sl. I, šta imamo, pola veka kasnije? Angelu Merkel koja kuka o tome kako je multukulturalizam propao jer, u Frankfurtu na Majni, dve od tri bebe u vrtiću imaju strance za roditelje.\nAli, postoj i druga, manje vidljiva ali prisutna priča: evropske zemlje podstiču asimilaciju „domorodačkog“ stanovništva. Tako u Francuskoj, u kojoj je preko milion ljudi 1960. godine govorilo bretonski, danas bretonski govori oko 200 000 ljudi. Zašto? U Francuskoj postoji jedan jezik, jedna nacionalna država, jedna administracija i svi su, shodno tome, navodno građani ali, u suštini, Francuzi a ne Bretonci,Baski,Alzašani i sl. U Velsu je, početkom XX veka, preko 60% stanovnika govorilo velški. Danas je ta cifra manja od 20%. Kroz razgovor s kolegama iz Irske, zemlje koja bezuspešno pokušava da vaskrsne gelski, shvatio sam da nemali broj njih gaji prezir prema gelskom tj. irskom. Zbog čega? Engleski je maternji, svetski jezik, koji znači posao u zemlji i van nje a irski jezik kojim govori nekih par hiljada čobana u najgorim zabitima, disfunkcionalan, zastareo i, što je još bitnije, nije urban i, ako ga tečno govorite, vi ste sigurno fanatični katolik i nacionalista. Prezir prema sopstvenom jeziku vas označava kao građanina sveta i slobodnjaka… Dakle, čak i kad je došlo do tzv. „renesanse malih jezika“ početkom XXI veka , suština je ostala ista. Poslodavci, društvo, svi su formalno „za“ ali, u suštini, brane zaposlenima i građanima da govore maternjim jezikom e da bi ih razumeli i „domaći“ i stranci. Nema pretnji prebijanjem, ismevanjem u školi, ili, čak, smrtnom kaznom kao nekad – sve je regulisano fino i demokratski. A danas je spisak ugroženih jezika i dijalekata u Evropi sledeći : http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_endangered_languages_in_Europe\nFukuyama-Kraj istorije? Ili repriza?\nNIKO I NIŠTA U DESNIČARSKOJ EVROPI\nČemu ta priča o jezicima? Vrlo jednostavno – jezik je jedna od osnovnih nacionalnih karakteristika i ljudskih prava a ne poštuje se ili se, usled dugog procesa asimilacije suprotnog Deklaraciji OUN o ljudskim pravima, licemerno „krpi“. Jednom rečju – možete dobiti nacionalni identitet sad kad je izgubljen, i jezik, sad kad ga ne razumete, i vaš Parlament, sad kad i vama i nama vladaju korporacije. Mašite nacionalnim zastavicama i paradirajte na svoje male nacionalne praznike, igrajte fudbal u svojim malim nacionalnim timovima, ali ne pitajte za svoju naftu, svoj ugalj, svoje zagađeno more, nuklearne centrale i prepustite nam odbranu i spoljnu politiku. Eto vam ga sad. A onda idite na posao, radite tamo kao mravi, vratite se kući deset – dvanaest sati kasnije, popijte malo alkohola i antidepresiva i sutra sve ispočetka. Vi ne znate ko ste i šta radite na ovoj planeti. Ni po čemu niste posebni i vaš rečnik, s vremenom, postaje sve siromašniji, vaša tela sve tromija i gojaznija od smeća koje vam trpamo u hranu, vaši ideali ne postoje. Blenete u političare koji drže govore na TV-u i ne znate ko se za šta zalaže. Šta god da kaže jedan zvuči isto što je rekao i drugi. Retko kad čitate, na letovanja idete u zemlje bednije od svoje i tamo se osećate, nakratko,kao neki zapadnjački superiorko. A onda se vratite kući i opet ste niko i ništa. A u novinama vesti o tome kako vaša zemlja, zbog kršenja tih i tih standarda EU, više neće imati 340 vrsta sireva, 234 vrste vina i 145 vrsta žestokih pića. Sve je to zabranjeno jer se ne uklapa u tamo neke standarde. Vest k’o vest ali, nekako vam je krivo, zar ne? I svi ti američki tursti koji misle da svi moraju da govore engleski. Strašno!\nAli, tu nastupi nacionalistička ekipa.: „Trgnite se, smršajte, kuvajte kod kuće, idite u crkvu, cenite vojsku i policiju, vratite im ugled. Ako ste siromašni ne besposličite – prijavite se u trupe i ubijajte u ime demokratije i otadžbine na svim kontinentima! Pravite decu i budite verni – ne dajte tim tamnoputim šljakerima da progutaju našu veliku naciju. Naši običaji, naše tradicije, haše pesme, naši naci-snovi! Štaviše, isterajte ih odmah – obezbedite sebi radna mesta! „Možete li da zamislite tu količinu frustracije i gneva koja može svakog trenutka da eksplodira? Svi ti nevoljnici i odbačeni, povezani jednostavnom činjenicom, mogu slobodno reći igrom sudbine, da pripadaju istom narodu i da su beli. Oni znaju kom narodu pripadaju ali moraju to sebi da potvrde, da se dokažu, da razbiju nekome glavu u ime toga, ili barem razlupaju izlog radnje koju drži neki Pakistanac. Ili, fino, demokratski, dekretom pošalju sve tamo odakle su došli. Možete li, u tom slučaju, da zamislite Nemačku koja ima preko osamdeset miliona stanovnika od kojih je svaki peti stranog porekla? Čitave četvrti prazne. Fabrike u kolapsu. Na zidu ispred džamije u Duisburgu dete ispisuje grafit: „Vratite nam naše Turke. Ko će sad da nam nosi smeće?“ U Hrvatskoj, novoj članici EU, preplavljenoj emigrantima, ekstremni desničari poručuju: „Srbi, vratite se, sve vam je oprošteno!“ A onda slede spaljivanja knjiga, marševi s bakljama i drugi živopisni spektakli iz Nirnberga.\nDanas se smejemo njima a sutra oni nama\nDa li verujem da će do toga doći? Ne, ali nije isključeno. Verovatnije je da će se, bez prave levice, skrenuti udesno te da će evropski desničari igrati na kartu emigranata koji, u suštini, dolaze iz zemalja koje su zaslugom upravo tih, velikih evropskih imperija, bile opljačkane i, kasnije, ceđene kroz neokolonijalnu politiku. Kao što se cede i danas. I, šta je tim ljudima preostalo? Ništa osim emigriranja u zemlje s kojima su se do juče gledali preko nišana. Baš kao u priči Branka Ćopića, o partizanu – prvoborcu koji, bez posla i pomoći od društva, odlazi u Nemačku kao gastarbajter. Dakle, razvoj tehnologije u savezu sa zakonskom regulativom, može da utiče na to da Evropa jednog dana kaže, kao u Uelbekovom romanu „Mapa i teritorija“: „Hvala vam lepo strani radnici ali, više nam niste potrebni. Fabrike ne traže toliko radnika a naši ljudi, milioni poluobrazovanog sveta, čekaju posao. Imamo dovoljno posla i mi sami. Evo vam otpremnine i doviđenja!“ Zakonski, na prvi pogled, sve u redu ali, u suštini, to je čisti rasizam. Prevod: multikulturalnost je propala, dakle, ne trebate nam i gubite se! Auslander, auslander! Iza ovakve politike stoji stvaranje nacionalne države, buđenje nacionalnog romantizma iz 19 veka, primitivne potrebe da vidimo ko smo i šta smo, da se“ prebrojimo“. Kad se saberem- onda se oduzmem, kaže stara umotvorina.\nAko to zlo od nacionalizma ponovo preuzme Evropu ono će nastupiti elegantno, u „Cesare Piacotti“ cipelicama, s podrškom kapitala i tajnih službi, kao što je to uradili 1933. godine u Nemačkoj. Bez marširanja i crnih košulja. Zakonski, legalistički, uz podršku većine. Ponudiće više od novca i navodne samostalnosti. Biće to iluzija, najubojitija od svih – na ivici sa religijskom. Njena suština je u osećaju ponosa i izuzetnosti što se pripada toj i toj naciji ali u njoj, negde prikriven, i dalje vreba onaj isti demon koji govori pojedincu da je on, u suštini, niko i ništa. I, za kraj jedan podatak: gotovo svaka okupirana zemlja Evrope je u Drugom svetskom ratu dala makar jednu SS diviziju a kvislinške i policijske snage koje su se stavile na raspolaganje nacistima u lovu na Jevreje i protivnike sistema brojale su se milionima. Da li bi rat trajao kraće i koliko bi ljudi ostalo živo da se neki „lokalci“ nisu stavili na stranu nacista? Usudio bih se da kažem da su, u velikoj meri i zbog toga, te zemlje tako lako pale. Okupacija je došla kao poslednja faza bolesti društva. Tako će biti i sa naci(onalnim) državama u Evropi koje će biti poslednja faza bolesti kapitalizma i neoliberalnog tržišta.


Fotografije oboljele djece na facebook profilu direktorice Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nCentar za socijalni rad Banja Luka: Fotografije oboljele djece na facebook profilu direktorice\nObjavljeno: 27.11.2019. u 13:43h\nNema sumnje da su potrebne humanitarne akcije kako bi se toj djeci pomoglo, ali je nedopustivo objavljivati njihove fotografije na društvenoj mreži. Direktorica Centra za socijalni rad morala bi na svaki mogući način, pa i u javnoj sferi, zaštititi djecu\nU februaru prošle godine, nakon brojnih afera, smijenjena je direktorica Centra za socijalni rad Vera Sladojević.\nOna je smijenjena nakon što je sindikalna organizacija Centra uputila pismo Skupštini grada o stanju u toj ustanovi, te pošto je Adrijana P. zatražila njenu smjenu zbog zloupotrebe službenog položaja, vršenja pritiska radi izmjene mišljenja u postupku povjeravanja maloljetnog djeteta i opstrukcije sudskog postupka. Sladojevićeva na duši ima i slučaj „Kanada“, kada su po ubrzanom postupku usvojeni maloljetni brat i sestra Severin i Svjetlana B. i odvedeni u Kanadu.\nPROMOCIJA ILI BRIGA\nUmjesto Vere Sladojević, koja je bila kadar DNS-a, na mjesto direktorice Centra za socijalni rad došla je Irena Joldžić, sestra ministarke prosvjete i kulture Natalije Trivić, koja je funkcioneraka Ujedinjene Srpske Nenada Stevandića.\nČlanovi porodica, koje imaju posla sa banjalučkim Centrom za socijalni rad a koje su kontaktirale Žurnal, ne smatraju da je Joldžićka napravila pozitivne pomake u radu te ustanove. Dapače, smatraju potpuno neprimjerenim to što je na vlastitom facebook profilu objavila fotografiju djece oboljele od cerebralne paralize, tokom oktobarske humanitarne trke za pomoć toj djeci.\nNema sumnje da su potrebne humanitarne akcije kako bi se toj djeci pomoglo, ali je nedopustivo objavljivati njihove fotografije na društvenoj mreži. Direktorica Centra za socijalni rad morala bi na svaki mogući način, pa i u javnoj sferi, zaštititi djecu.\nVlastita promocija je jedno, briga o pravima djece nešto sasvim drugo. Joldžićka bi toga trebalo da je svjesna. Baš kao i ministar zdravlja Alen Šeranić, koji se našao na istoj fotografiji.\nVera Sladojević, Irena Joldžić, Centar za socijalni rad Banja Luka, Ljiljana Kovačević, Banja Luka


Mijatović za SK: Bravo, momci, bravo, Piksi, bravo, Srbijo! - Sportklub\nMijatović za SK: Bravo, momci, bravo, Piksi, bravo, Srbijo!\nFIFA World Cup Autor:Sport Klub15. nov. 20219:27 > 12:312 komentara\nDivni, sjajni, magični Peđa Mijatović reče, za Sport Klub, pred dvoboj Portugala i Srbije u Lisabonu, da će nijanse da odlučuju, pomenuo je i pritisak, ističući da će na tom planu biti znatno teže domaćinu, koji je, pre nego što su i otpočele kvalifikacije, već upisao direktan prolaz u Katar, a došao je u poziciju da se nađe u stanju blagog šoka, da odlučuje poslednja utakmica u grupi, što bi trebalo da se iskoristi.\nPiksi spušta loptu: Nema euforije, idemo dalje!\nSK analiza: Mitar je Bog, Piksi doktor fudbala!\nLuda noć u Lisabonu: Tako slave pobednici\n15. nov. 2021 2\nVideo iz svlačionice: Ovako Orlovi slave put na Mundijal\nPonovo je SK na vezi sa legendom madridskog Reala…\n„Bravo, momci, bravo, selektore, bravo, Srbijo“, oglasio se Mijatović sa druge strane „žice“.\nVerovali ste, naslućivali uspeh?\n„Mnogo je važnije, zapravo, jedino je važno, što su u plasman na Svetsko prvenstvo verovali Piksi i njegovi izabranici. U svakoj njihovoj izjavi provejavao je optimizam, imponovala je motivisanost, osetila se pozitivna energija. Svaka im čast! Komplimenti za ambijent u ekipi i pristup finalnom meču, sijaset lepih reči za prikazanu disciplinu u igri, kojom su nadvisili favorizovane Portugalce i poslali ih u baraž. Potpuno zasluženo!“\nGol u uvodu susreta delovao je šokantno?\n? ЗАСЛУЖЕНО СЛАВЉЕ ОРЛОВА ПОСЛЕ ПОБЕДЕ ПРОТИВ ПОРТУГАЛА ЗА ПЛАСМАН НА СВЕТСКО ПРВЕНСТВО! ????#SrcemSvim #Orlovi #Srbija #FSS #PORSRB #WorldCup #WCQ@FIFAWorldCup @Neguj_mo_srbski pic.twitter.com/7cjXsciQat\n„Niije bilo lako, kakvi lako, sve mi se odjednom srušilo. Kad ono, iz minusa, kao da se prethodno ništa značajno nije desilo… Napad za napadom Srbije, izjednačenje u 33. minutu. Plod nečega što je jednostavno moralo da dobije odgovarajuću potvrdu, sa potpisom kapitena, vođe, maksimalno usredsređenog, neverovatnog Dušana Tadića. U glavi je odmah počelo da se mota, kad će drugi gol Srbije, koliko dugo ću da čekam? Hej, rival je silni, zvezdama popunjeni Portugal, a ja tako? Igra ohrabruje, gol visi u vazduhu tokom čitavog drugog poluvremena, pa, dobro, kad će? Hrabrim sebe: doći će, doći će… Ne gubim ni veru, ni nadu. Ima Boga, ume Bog da nagradi boljeg, raspoloženijeg, superiornijeg. Hvala ti, Bože. Aleksandar Mitrović, golgeter nad golgeterima, u devedesetom, 2:1 za Srbiju. Fenomenalno.“\n„Tim, tim, tim! Srpski tim. Slave se strelci Tadić i Mitrović, slave se svi srpski igrači iz protokola, znamo da većina igra u poznatim evropskim klubovima, znamo i da njihov kvalitet nikada nije bio sporan, trebalo je neko da ih probudi… Neka im je srećno na SP u Kataru“, dodao je Predrag Peđa Mijatović u razgovoru za Sport Klub.\nDragan StojkovićFIFA World Cup 2022fudbalska reprezentacija Portugalafudbalska reprezentacija SrbijePredrag Mijatović


Tanjug 21. avgusta 2020. 12:34\nRIM – Lider desnicarske stranke “Liga” Mateo Salvini,iskoristio je predizborni skup u uToskani da optuzi vladu i ministraku za obrazovanje Luciju Azolina “da skole sa klupama na točkiče i za jednu osobu i sa obavezom da deca nose maske pretvara u logor”.\n“Imam dvoje dece i za manje od mesec dana treba da krenu u školu, ali se još ne zna koliko će nastava trajati, gde će se odrzavati – u restoranu, cirkusu, parku”, rekao je Salvini uToskani.\nMinistarka Azolina mu nije ostala dužna i poručila je da je “Salviniju bolje da ćuti jer svaki put kada govori o školi, pokazuje svoje neznanje”, aludirajući na cinjenicu da Salvini nikada nije završio fakultet i da je ceo svoj radni vek proveo u politici.\n“Logor je ozbiljna stvar, i ja sam decu učila sta su bili koncentracioni logori, a skola je nesto sasvim drugo”, rekla je ministarka Azolina i savetovala Salviniju da pročita knjigu senatorke Ljiljane Segre koja je prezivela koncentracioni logor Aušvic i napisala knjigu uspomena “Sve dok moja zvezda sja”.


Aco Stanišić – kandidat za narodnog poslanika | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Aco Stanišić – kandidat za narodnog poslanika\nOpštinski odbor Demokratskog narodnog saveza /DNS/ sa Pala predstavio je u utorak svog kandidata za poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srpske Acu Stanišića, koji je istakao da će se zalagati za poboljšanje ekonomske situacije u Sarajevsko-romanijskoj regiji.\n“To se odnosi na zaustavljanje odlaska mladih iz naše zemlje, povećanje proizvodnje i otvaranje radnih mjesta u realnom sektoru sa akcentom na turizam”, rekao je Stanišić, koji je i član Glavnog odbora DNS.\n“Danas smo na Palama predstavili politički program i platformu za predstojeće izbore koji se odnose na ekonomiju i životni standard građana. To nam je prepoznatljiva tema na koju će DNS odgovarati, kao i Republika Srpska u okviru Dejtonskog sporazuma i zaštita naših interesa u okviru BiH”, kaže Radović i ističe da je DNS-a za put BiH ka EU i da će na tome insistirati.\n“Mi sa istoka Srpske treba da se zapitamo koga šaljemo u Narodnu skupštinu Republike Srpske. Da li je to treba da budu ostvareni ljudi koji će u Banjaluci zastupati interese opštine Pale, Sarajevo-romanijske regije ili ljudi koji će zastupati svoje lične interese?”, upitao je Simović i dodao da je Stanišić potreban ovoj regiji jer dolaze iz najveće opštine.\nPrethodni članakMladi iz Foče i Belgije uređuju Nacionalni park “Sutjeska”\nNaredni članakObilježavanje Dana Prvog odreda brigade Specijalne policije\nMoje je licno misljenje da ce Aco Stanisic biti atipican primjer buduceg poslanika u Narodnoj skupstini RS-a, koji ce istinski zastupati interese stanovnika nase regije a ne svoje licne interese. Zbog cega? Jednostavno zbog toga sto je to covjek koji ce poslije dugo vremena zasijati prirodnim sjajem na prljavoj politickoj sceni, kao sto to cini Sunce koje rastjeruje mrak i tamu. Ulazak ovoga covjeka u politiku nisu privukli prizemni porivi kojima se rukovode mnogi stari i novopeceni politicari samo sa jednim ciljem a to je sticanje enormnog nezakonitog bogastva. Aco je, kao uspjesan privrednik vec materijalno obezbjedio sebe i svoju blizu porodicu i mogao bi zivjeti na bilo kom mjestu a ne da je primoran da zivi tamo gdje je rodjen, odnosno kao vecina nas obicnih ljudi. Aco je covjek humanista, sto vecina ljudi to ne zna, vec obicno samo oni kojima je pomogao, jer to je nesto cime se on ne hvali, dok bi sa druge strane mnogi posrnuli autoriteti u politici, radi licne promocije, na sva zvona to objavljivali. Nebrojeno je mnogo takvih ljudi koji su osjetili dobrotu Ace Stanisica i nadam se da ce se to prepoznati na izborima. Aco je brizan, obazriv i posvecen otac, suprug,… Pročitaj više »\n06/07/2018 2:17 PM\nNeka g. Stanišić konačno uredi prostor ispred Autobuske stanice tako što će ukloniti stovarište građevinskog materijala i taj prostor učini ljepšim i urbanijim na samom ulazu u Pale, pa bi se tek onda moglo povjerovati u njegovu uspješnu poslaničku karijeru…\nNe znam šta je ovdje uvredljivo pa se ovakvi komentari ne objavljuju???\n06/07/2018 7:31 PM\nPretjerujete u hvalospjevima, da navedem bilo koji primjer nece mi biti objavljen komentar.\n09/07/2018 12:47 AM\nKomentari se svakako ne objavljuju….. Za nas sa ovih prostora da se bori privrednik ili ti privatnik koji je za cca 15 godina napravio takvu imperiju da bi mnogi zapadni privrednici mu zavidjeli na takvom uspjehu, gospodin vjerivatno nikada nije putovao autobusom pa ne zna da postoje odlazni i dolazni peroni ali zna da naplati peronsku kartu….\nКада сам кренуо са изградњом моје куће на Палама, Ацо ми је понудио помоћ и то бесплатну. Хвала Богу имао сам повољан кредит па ми није требала Ацина помоћ. Ја сам тражио од Аце да ми његова компанија прави кућу систем кључ у руке али ми је Ацо рекао да он не узима посао мањи од 300 000 марака али ми је понудио бесплатну помоћ рекавши ми да је спреман да ми бесплатно помогне шта год да ми затреба у изградњи моје куће. Хвала то Ацо за твоју људскост, ја гласам за радикале али када бих имао други глас дао бих га теби због твоје хуманости.\n09/07/2018 8:54 AM\ndio tvog teksta stoji i gledajuci politicku scenu Pala Aco je jedini koji je stvorio nesto pa ce mozda stvoriti i nama. Ostali su svi bili “goli” pa sada imaju imperiju. S te strane podrzavam Vase navode ali sa drgue strane moram napomenuti da covjek koji je postao “ime” kod nas i koji hoce nas da predstavlja mora malo vise povesti racuna o tome kako nas kraj izgleda kada se prolazi pored njegove imperije. Nije lijepo ni sa desne ni sa lijeve strane kada se ulazi u Pale a posto bi Aco da nas predstavlja, trebao bi o tome malo povesti racuna.\nSto se tice humaniste, ja vjerujem da je mnogima Aco pomogao ali takodje znam da njegovo osoblje odmah otjera volontere koji “skupljaju” donacije sto nije lijepo. Red je saslusati, razmisliti i odluciti a ruzno je prekidati, otjerati bez da se cuje o cemu se i o kome radi. Naravno da svako ima pravo na to ali ako cemo pricati o humanosti, humanista sebi tako nesto ne smije dozvoliti.\nU svakom slucaju, kao sto rekoh, vise volim nekog ko vec ima imperiju nego nekog ko stvara zahvaljujuci budzetu koji MI punimo.\nGrađanin Opštine Pale\n04/07/2018 10:29 PM\nKao građanin Opštine Pale, molio bih lokalne političare da ne koriste taj neki termin “Mi sa istoka” Kakvog istoka, istoka čega? Dalekog, bliskog, srednjeg….Istočni dio RS je prelijep, sa divnim starim gradovima, rijekama i prelijepom prirodom. A kada govorimo konkretno o Palama, na području Opštine Pale su održane Olimpijske igre, najveći sportski događaj na ovoj planeti, i jedna takva opština nikada ne može biti neka provincija i slično. Pale je Jahorina, Sarajevo, Istočno Sarajevo, veoma blizu Međunarodnog aerodroma, što je veoma bitno istaći, Pale je svijet, ništa manje značajno i bitno od mnogih drugih olimpijskih centara i gradova u svijetu. Za mene je Banjaluka obična krajiška provincija, lijep gradić i ništa naročito.


Dolaze posledice krize: Inflacija na rekordnom nivou - Biz - B92.net\nIzvor: Tanjug sreda, 1.12.2021. | 09:46\nOdavno ne procitah bolji komentar na ekonomsku situaciju\n(Igor, 1. decembar 2021 16:37)\nTrgovina više nije konkurentska, postoji sinhronizacija i iskorišæavanje sprezanja lanaca. Onaj ko ima uticaj na snabdevanje oèigledno ima nameru da se time okoristi. Inflacija je samo simptom posle simptoma koji se odnosi na balans novca (tražnja) i ponude. Volitilnost je mnogo drugaèija igra od one koja je bazirana na konkuretnosti, posebno ako znaš kako ovu da sinhronizuješ. Ovo je doba sinhronizacija.\n(svet je globalna berza, 1. decembar 2021 13:27)\nSrbija je tako mala, da je inflacija u stvari izazvana štampanjem evra i dolara došla spolja. Problem u Srbiji je preventivno podizanje cena u svim sektorima, gde se generiše ekstra profit od strane pojedinaca, koji nije sankcionisan od strane države.\nTo je tacno, ali zar mislite da se tri Kovid bolnice grade bez stampanja para? Svi u svetu stampaju pare pa i Srbija. Kada pare koje nastampate gurnete u profitabilnu proizvodnju nema inflacije, ali kada ih gurnete u potrosnju (pogotovo u kupovinu uvozne robe) inflacija je trenutna.\nZapad je izazvao inflaciju i to se nije desilo zbog korone koja je izgovor vec zbog loseg stanja njihovih privreda. Stanovnistvo stari i sve ga je manje. To stanovnistvo koje je staro samo trosi i to ne mnogo, ali kosta njihovo negovanje. To je sve sasvim u redu, ali kosta. Te price kako su to oni sve zaradili i platili dok su radili padaju u vodu. Cak i u jednoj Nemackoj penzioni i zdravstveni fondovi su prazni tj u teskim minusima.\nAli sta zele da postinu tim stampanjem para? Zele da sprece potpunu imploziju privrede, pomenutu deflacionu spiralu jer ljudi jako malo trose a objektivno i nemaju od cega. Berzanski indeksi probijaju plafone i tako se sprecava kupovina zapadnih firmi od strane konkurencije sa Istoka jer niko od njih ne zeli da da silne realne pare za nerealno skupe deonice tih firmi. Ko placa cenu? Kao i uvek, obicni ljudi koje ama bas niko nista ne pita, osim formalno, na nekim kao izborima.\n(Deus, 1. decembar 2021 12:37)\nDeo u zlato (ili luksuzne satove), deo u nekretnine. Ono sto ostane u valuti drzati u CHF.\n(cirih, 1. decembar 2021 12:26)\nNe zovite, karte rasprodate!\n(noje & barka, 1. decembar 2021 12:21)\nNije mi ovde jasno, kod ovih procenta. Da li je to iskazano za mesec na godišnjem nivou ili je tolika bila za taj konkretni mesec? Piše da je za mesec, ali je preveliki taj broj. Ispada onda da je na godišnjem nivou inflacija ogromna, više od 30%.\n(only fools and horses, 1. decembar 2021 11:27)\nPuno štampanog novca i loše upravljanje tim novcem i njegova raspodela.\nPuno igranja i dopuštanja slobode kartelima i æutanje regulatora.\nOvo nije prava inflacija, ovo je kratkotrajni poremeæaj koji se na žalost oteo kontroli i posle njega sledi deflatorna kriza koja æe jako loše uzdrmati ekonomije.\nÈuvajte stabilne novce ljudi i èekajte.\n(danx, 01. decembar 2021 10:04)\nŠta predlažeš da li da èuvam eure ili ih pretvorim u zlato ili nekretnine?\nDaj neki savet .\n(zlaja, 1. decembar 2021 11:23)\nŠta se narod èudi. Delili pare. Posledica inflacija. Narod nikako da nauèi lekciju da sve narod plati. Ako dobije pare poskupi roba i usluge ali za više nego sta je dobio i opet je u minusu a radovao se kao da je u plusu.\n(od navek tako, 1. decembar 2021 11:13)\nPrièa se da je u Rusiji duplo veæa.\n(Putinova nesposobnost i histerija, 1. decembar 2021 11:07)\nŠtampalo se dosta, novac gubi vrednost, a posle toga ide kontra, roba gubi vrednost, e to ce biti problem.\n(Ceki, 1. decembar 2021 10:56)\n(Pera Srbin, 1. decembar 2021 10:29)\n(danx, 1. decembar 2021 10:04)\nA kod nas je verovatno najniza u istoriji :)\n(navijac, 1. decembar 2021 09:56)


Freelancer / preduzetnik - sličnosti i razlike - Moja Firma\nPOČETNA Baza znanja Pravo Freelancer / preduzetnik – sličnosti i razlike\nFreelancer / preduzetnik – sličnosti i razlike\nČesto se može čuti od osoba koje se bave dizajnom, programiranjem, prevođenjem, pisanjem tekstova, izradom predmeta i slično, da kao odgovor na pitanje čime se bave, kažu da su frilenser (eng. Freelancer). Ipak, ma koliko neko ponavljao u Srbiji da je frilenser, tako nešto, pravno gledano, ne postoji. Zaista, postoje načini da fizičko lice koje obavlja neregistrovanu delatnost, plati pripadajuće poreze na legalan način, ali ga to ne čini prepoznatljivim u pravnom sistemu, naročito ne pod nazivom frilenser.\nPreduzetnik, sa druge strane, prema definiciji iz Zakona o privrednim društvima („Sl. glasnik RS“, br. 36/2011, 99/2011, 83/2014 – dr. zakon i 5/2015) je poslovno sposobno fizičko lice koje obavlja delatnost u cilju ostvarivanja prihoda i koje je kao takvo registrovano u skladu sa zakonom o registraciji.\nŠto se slobodnih umetnika tiče, odnosno lica koja obavljaju delatnosti slobodne profesije (na šta izraz frilenser asocira) uređene posebnim propisima, se mogu smatrati preduzetnicima ukoliko je tim propisima to određeno.\nDakle, preduzetnik je lice koje se obratilo Agenciji za privredne registre ((www.apr.gov.rs)) registracionom prijavom za osnivanja preduzetnika, i kome je APR donela odgovarajuće Rešenje kojim ga upisuje u registar preduzetnika. Ovo Rešenje ima takozvano konstitutivno dejstvo, što znači da se preduzetnikom postaje momentom upisa u registar preduzetnika koje u skladu sa Zakonom o privrednim društvima („Sl. glasnik RS“, br. 36/2011, 99/2011, 83/2014 – dr. zakon i 5/2015) i Zakonom o postupku registracije u agenciji za privredne registre („Sl. glasnik RS“, br. 99/2011 i 83/2014) vodi APR.\nDa bi se neko fizičko lice registrovalo kao preduzetnik potrebno je predati APR-u:\nregistracionu prijavu osnivanja\ndokaz o identitetu preduzetnika\ndokaz o uplati naknade (1.500 din.)\ndozvolu, saglasnost ili drugi akt nadležnog organa, ako je to posebnim zakonom propisano kao uslov za registraciju,\ni u roku od pet radnih dana APR će, ukoliko je sve u skladu sa zakonom, registrovati preduzetnika.\nOno što je bitno naglasiti za preduzetnika je da se radi o jednom jedinom fizičkom licu, koje je registrovano za obavljanje delatnosti, i koje za svoje obaveze koje nastanu tokom obavljanja delatnosti, odgovara celokupnom svojom imovinom, bez obzira da li ju je stekao pre, u toku ili nakon obavljanja delatnosti. Odgovornost fizičkog lica koje je bilo preduzetnik, ne prestaje brisanjem preduzetnika iz registra kod APR.\nKada se kaže “obaveze” koje nastanu tokom obavljanja delatnosti kao preduzetnik, konkretno misli se na tri stvari:\nporeze i doprinose, odnosno dugovanja prema državi\ndugovanja prema poveriocima\ndugovanja po osnovu prouzrokovane štete\nPreduzetnici u Srbiji imaju jednu posebnu prednost, koju ćemo ovde ukratko izložiti, a to je da budu paušalno oporezovani. U tom slučaju jedine obaveze, pored redovnog plaćanja poreza i doprinosa, su da vode KPO knjigu i da izdaju Račune (ili Fakture).\nFrilenseri, kao što smo rekli u uvodu, imaju mogućnost da legalno prijave svoje prihode, tako što će za svaku pojedinačnu uplatu, izvršiti takozvano samooporezivanje, tako što će:\nizvršiti obaveštavanje Poreske uprave (PP OPO)\nizvršiti obračun poreza i doprinosa\nizvršiti plaćanje poreza i doprinosa\npodneti prijavu PIO Fondu\npodneti prijavu RFZO\nUkoliko to ne učine, u roku i na način propisan zakonom, ovo su neki od članova zakona koji mogu biti primenjeni na njih:\nKrivični zakonik član 242 – Nedozvoljena trgovina\nKo nemajući ovlašćenje za trgovinu, nabavi robu ili druge predmete u većoj vrednosti u svrhu prodaje, ili ko se neovlašćeno i u većem obimu bavi trgovinom ili posredovanjem u trgovini ili se bavi zastupanjem organizacija u unutrašnjem ili spoljnotrgovinskom prometu robe i usluga, kazniće se novčanom kaznom ili zatvorom do dve godine.\nKrivični zakonik član 229 – Poreska utaja\nKo u nameri da izbegne plaćanje poreza, doprinosa ili drugih propisanih dažbina, daje lažne podatke o zakonito stečenim prihodima, ili ko u istoj nameri, u slučaju obavezne prijave, ne prijavi zakonito stečeni prihod, ili ko u istoj nameri na drugi način prikriva podatke koji se odnose na utvrđivanje navedenih obaveza, a iznos obaveze čije se plaćanje izbegava prelazi stopedeset hiljada dinara, kazniće se zatvorom od šest meseci do pet godina.\nKrivični zakonik član 231 – Pranje novca\nKo stekne, drži ili koristi imovinu sa znanjem, u trenutku prijema, da ta imovina potiče od krivičnog dela, kazniće se zatvorom od šest meseci do pet godina i novčanom kaznom.\nUkratko rečeno, s obzirom da frilenser kao pojam nije prepoznat u našem pravu, možemo samo navesti prednosti preduzetnika. Preduzetnicima je pojednostavljena procedura osnivanja, svih promena, i gašenja odnosno brisanja iz Agencije za privredne registre. U odnosu na fizička lica koja se samooporezuju, paušalno oporezovani preduzetnik ima manje finansijske obaveze prema državi. Preduzetnici takođe imaju i neka prava koja frilenseri nemaju, kao što su:\npravo na penziju po ostvarenom radnom stažu\npravo na naknadu zarade za vreme odsustva (zbog nege deteta ili porodiljsko odsustvo)\npravo na naknadu zarade za vreme bolovanja\npravo na novčanu naknadu kod Nacionalne službe za zapošljavanje\nJedina sličnost između frilensera i preduzetnika je u tome što su i jedni i drugi fizička lica koja se bore da svojom delatnošću obezbede sebi prihode, ali ta sličnost nije pravne prirode.\nPoslednja izmena dana\t4. septembra 2016. u 02:04\nKnjigovodstvo 26. januara 2017.\nDa li ste došli u priliku da otkupite određeno dobro od fizičkog lica – građanina, ali niste bili sigurni da li je takva kupovina dozvoljena i da li ste dužni da platite određeni porez? U ovom tekstu pokušaćemo da objasnimo…


Čuva zdravlje i topi kilograme u rekordnom roku: Nutricionisti otkrili recept za najzdraviji obrok na svijetu – Novi – portal\nČuva zdravlje i topi kilograme u rekordnom roku: Nutricionisti otkrili recept za najzdraviji obrok na svijetu\nAuthor: nesoksryze@gmail.com Published Date: 2021-09-08 Leave a Comment on Čuva zdravlje i topi kilograme u rekordnom roku: Nutricionisti otkrili recept za najzdraviji obrok na svijetu\nBuda činije su jela koja se prave u većim činijama, kombinacijom svežih namirnica, tako da one formiraju super-obrok, pun vitamina, minerala, proteina i ostalih blagotvornih sastojaka za naš organizam. Osim toga, i na oko su lepog izgleda.\nU Aziji, kultura hrane je veoma istančana, azijati su posebnu pažnju posvetili hrani i zdravoj ishrani, mlečne proizvode gotovo da ne konzumiraju, meso se jede u posebnim prilikama, više se unosi povrće i voće, pa se zato smatraju najzdravijom nacijom.\nGlavni sastojak ovog obroka su leblebije, a kada je reč o biohemijskom sastavu leblebije, osušeno zrno ove mahunarke sadrži 23 % belančevina, 53 % ugljenih hidrata, 4-5 % biljnog ulja, 3-5 % celuloze i 3 % mineralnih materija.\nLeblebija je zasigurno jedan od najboljih izvora proteina, vlakana, B6 vitamina, gvožđa i magnezijuma.\nOsim što ovaj obrok čuva zdravlje celog organizma, on pomaže i u mršavljenju, jer ga čine niskokalorični sastojci koji se lakše vare.\nZamenite uobičajeni ručak, buda činijom zdravlja i primetićete drastičnu razliku.\n– 1 šolja kuvane leblebije\n– 2-3 kašike maslinovog ulja\n– 1 šolja kuvanog kukuruza šećerca\n– 3 kašike tahinija\n– ½ kašičice aleve paprike\n– Pečene semenke po želji\n– Sveže peršunovo lišće\n– Masline (opciono)\nNa maslinovom ulju dinstajte naseckani luk nekoliko minuta pa dodajte šargarepu i tikvicu isečenu na kockice. Dinstajte još 10 minuta, dodajte mlevenu papriku pa sipajte malo vode i poklopite. Kuvajte uz mešanje dok voda ne ispari i povrće ne omekša.\nPred kraj dodajte kuvanu leblebiju, so i začine po želji. Tahini izmešajte sa sokom od limuna i sitno seckanim belim lukom pa dodajte so i biber prema ukusu.\nU dubokom tanjuru ili plitkoj činiji aranžirajte leblebiju sa povrćem, seckani sveži paradajz i crvenu papriku, skuvani kukuruz i preliv od tahinija. Opciono možete da dodate zelene ili crne masline. Pospite pečenim semenkama i svežim peršunovim lišćem.\n← SMRŠAJTE U VOJNOM STILU: Stroga vojna dijeta kojom ćete izgubiti i do 5 kilograma za samo 3 dana…\nPas postao hit na internetu zbog svoje reakcije prvog dana posla →


Pad akcija u Evropi i SAD | Kamatica\nPočetna > vest > Pad akcija u Evropi i SAD\nTekst objavljen: 08.04.2016 11:15\nAkcije na evropskim berzama su juče pale, čime su poništeni dobici iz ranog trgovanja koje je podstakao skok indeksa u Aziji i SAD nakon što je američka Uprava federalnih rezervi (Fed) umanjila očekivanja vezano za dodatno podizanje kamatnih stopa.\nOko 13:30 časova po Griniču, londonski indeks akcija FTSE 100 je oslabio za 0,2 odsto, na 6.148,14 poena, frankfurtski DAX 30 za 0,2 odsto, na 9.602,71 poen, a pariski KAK 40 za 0,3 odsto, na 4.270,48 poena, prenosi agencija Frans pres.\n"Posle veselog starta, evropski berzanski indeksi su juče počeli da se povlače, a sličan negativan trend je primećen i na američkim tržištima", izjavio je analitičar kompanije Spredeks, Konor Kembel.\nZakonodavci Feda su, prema zapisniku sa zasedanje te institucije od 15-16. marta, izuzetno zabrinuti zbog posledica koji bi sporiji rast globalne ekonomije mogao imati po privredu SAD. Oni su se u martu uzdržali od podizanja kamatnih stopa, a većina investitora tvrdi da ni u aprilu neće doći do povećanja kamata.\n"Dominanta sila koja utiče na Fedovo donošenje odluka je kolebljivost, ali i globalni rizici koji prete domaćoj inflaciji i zapošljavanju", izjavila je analitičarka Brenda Keli iz kompanije London kepital grup.\nAkcije na Wall street-u su pet minuta od početka trgovanja pale, pri čemu je industrijski Dau Džons oslabio za 0,62 odsto, širi S||P 500 za 0,55 odsto, a tehnološki Nasdak za 0,49 odsto.\nNa valutnim berzama, evro je pao na 1,1340 dolara sa jučerašnjih 1,1398 dolara, a dolar na 108,17 jena sa 109,76 jena.\nU Aziji, indeksi su evidentirali različite rezultate, pa je tako japanski indeks Nikei 225 ojačao za 0,2 odsto, Šangajski kompozitni pao za 1,4 odsto, a honkonški Hang Seng skočio za 0,3 odsto.\nazija fed indeksi akcije evropski berzanski indeksi


05.09.2019. / 14:44\nBIJELJINA – Na danas održanom ročištu za glavnu diobu u Okružnom privrednom sudu u Bijeljini okončan je trogodišnji stečajni postupak u bijeljinskom „Mesoproduktu“, tokom kojeg su povjerioci uspjeli naplatiti samo četvrtinu svojih potraživanja.\nStečajni upravnik Goran Marković podsjetio je da je prvi stečaj u ovom preduzeću, koji je, takođe, trajao tri godine, od 2007. do 2010. godine, okončan usvajanjem plana reorganizacije preduzeća, ali taj plan nije uspio, pa je preduzeće ponovo otišlo u stečaj 1. februara 2016. godine.\nDrugi stečaj okončan je nakon što je povjeriocima opšteg isplatnog reda isplaćeno 521.186 KM ili oko 24,5 odsto od ukupno priznatih 2,1 milion KM potraživanja.\n„Prvom djelimičnom diobom izmireno je 15 odsto priznatih potraživanja, odnosno 319.093 KM, dok je drugom konačnom diobom izmireno još 9,50 odsto priznatih potraživanja, odnosno 202.092 KM“, izjavio je stečajni upravnik Goran Marković.\nDirektor „Mesoprodukta“ Branko Krstić izjavio je da je ovaj prerađivački kapacitet kupilo bijeljinsko preduzeće „LD“, koje je bilo i najveći povjerilac, s namjerom da, uz značajna ulaganja, nastavi preradu mesa.\n„Nakon ponovnih pregovora sa turskim partnerima, velike su šanse da će BiH dobiti mogućnost da izveze oko 1.000 tona svježeg mesa u Tursku. Mi u tom poslu ponovo vidimo svoju šansu“, kaže Krstić.\nTagovi: goran markoicizborizdvajamomesoproduktnamirenjepovjeriocistecajvazno\n22.04.2016 | 10:13\n„Mesopromet“ kupio mašine i opremu „Ledera“\n06.04.2016 | 9:48\nPovjeriocima „Mesoprodukta“ priznato 1,9 miliona KM\n26.01.2016 | 10:41\nOtvoren stečaj bijeljinskog „Mesoprodukta“\n07.10.2015 | 12:17\nMesoprodukt „zreo“ za stečaj


"Za početak, fudbal samo na TV-u, ali bolje i to nego da ga nema nikako" | Fudbal\n"Za početak, fudbal samo na TV-u, ali bolje i to nego da ga nema nikako" | Mondo.Me Prod\n"Za početak, fudbal samo na TV-u, ali bolje i to nego da ga nema nikako" 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n20.04.2020. / 13:04\n"Za početak, fudbal samo na TV-u, ali bolje i to nego da ga nema nikako"\nAutor mondo.me Izvor mondo.ba 20.04.2020. / 13:04\nPrvi čovek UEFA Aleksandar Čeferin veruje da ćemo ponovo uživati u fudbalu, pred punim stadionima, ali je potrebno vreme da se stvari normalizuju, zbog čega svi moramo biti veoma strpljivi.\nIzvor: UEFA - Handout/Getty Images Europe\nPredsednik UEFA Aleksander Čeferin u intervjuu koji je dao za italijanski "Korijere dela Sera" pričao je o povratku fudbala, koji će bez sumnje doživeti određene promene uzrokovane pandemijom koronavirusa.\nPostoji mnogo sumnje, a malo uverenja, o neposrednoj budućnosti fudbala. Ne postoji tačno određen datum, ni pod kojim uslovima će se to desiti, niti da li će sva takmičenja biti odigrana do kraja.\nPrvi čovek evropskog fudbala pokušao je da odgovori na ova pitanja u razgovoru za italijanski list.\n"Prioritet je sačuvati zdravlje igrača, trenera i navijača. Optimista sam i verujem da postoje opcije kako da nastavimo i završimo prvenstva. Možda će to biti bez gledalaca, ali najvažnije je da se igra", poručio je Čeferin.\nSlovenac je istakao da svi zajedno moramo biti strpljivi.\n"U teškim vremenima, ljudi će shvatiti da je normalno da utakmice gledaju na TV-u. Još je rano da kažemo da nećemo biti u mogućnosti da završimo sezonu. Bio bi to ogroman udarac za klubove i lige. Moramo poštovati odluke vlasti i čekati da ponovo zaigramo."\nSvestan je predsednik UEFA da će morati da prođe određeno vreme dok se gledaocima ne omogući dolazak na stadione.\n"Na početku, moći ćemo da gledamo fudbal samo na TV-u, ali i to je bolje nego da ga nema uopšte. Mere će biti vremenski ograničene i jednog dana vratićemo se u normalu, sa punim stadionima", poručio je Čeferin.\nPotvrdio je da fudbalska sezona mora biti završena najkasnije do kraja avgusta, inače će biti veoma teško organizovati sezonu 2020/21.\n"Teško da prvenstva možemo završavati u septembru ili oktobru. To bi bio veliki udarac na kalendar za narednu sezonu."\nNema sumnje da će mnogi pretrpeti finanijsku štetu, klubovi, lige, pa i sama UEFA. Zbog toga je Čeferin svestan važnosti da takmičenja budu privedena kraju.\n"Ako budu završena, finansijske posledice biće ograničene."\nČeferin je na kraju poručiio da će finanijski fer-plej biti olakšan u narednom periodu, ali nema govora o tome da će biti ukinut.\nAleksandar Čeferin UEFA\nKO DANAS IGRA NA EURO 2020? Četiri meča za 2 mesta u osmini finala, vrij...\nZAVRŠETAK PROJEKTA HE KOMARICA U NOVEMBRU\nŠOK! OLIMPIJSKE IGRE MOŽDA BEZ PUBLIKE: To je vest koju Novak nije želeo...\nPRIJOVIĆKA I ANASTASIJA POLUGOLE U PROVODU: Razgolitile se pevačice - br...\nZVEZDA STAVILA KANGU NA TRANSFER-LISTU: Traže 1.500.000 evra za Gabonca,...


Zvučnici 2 - Audio - DS Market\nAudio › Zvučnici 2\nRobna marka: Izbor Altec Lansing Blaupunkt Genius Intex Jetion Kenwood LG Philips Samsung Trust Vivax Prikazati # 10 15 20 30\nTrust ZIVA RGB 2.1 zvucnici 23644\nTrust ZIVA RGB 2.1 Zvucnici 11W(5W+2x3W) USB napajanje,3,5mm konektor\nLG XBOOMGo Bluetooth zvučnik PL5\nLG XBOOMGo Bluetooth zvučnik PL5 sa tehnologijom Meridian Zvuk snage 20 W Dual Action Bass Dugotrajna baterija (18 sati) Osvetljenje u više boja IPX5\nBlaupunkt prenosni bluetooth zvučnik PA12\nBlaupunkt prenosni bluetooth zvučnik PA12 BT/FM/USB/SD/AUX/KARAOKE\nSamsung zvučnik MX-T70/EN\nSamsung Sound Tower T70 WiFi 1500W USBx2 Bi-direkcionalni zvuk Integrisan vufer zvučnik Bass Booster funkcija Karaoke režim\nLG XBOOM ON9 Aplikacija za di-džeja i pločica za di-džeja Karaoke zvezda i Glasovna kontrola zvuka Reflektor za žurke\nBlaupunkt bluetooth zvučnik BT7LED\nSamsung Sound Tower MX-T50/EN\nSamsung Sound Tower T50 WiFi 500W 2.0Ch Surround Mode Woofer 6.5 8 x Sound Modes BLT, USBx2 Bi-direkcionalni zvuk Bass Booster funkcija LED svetla za žurke Sound Tower aplikacija Karaoke režim\nLG XBOOMGo Bluetooth zvučnik PL7W\nLG XBOOMGo Bluetooth zvučnik PL7W sa tehnologijom Meridian Zvuk snage 30 W Dual Action Bass Dugotrajna baterija (24 sata) Osvetljenje u više boja IPX5\nBlaupunkt prenosni bluetooth zvučnik PA10 BT/FM/USB/SD/AUX/KARAOKE\nKenwood auto zvučnik KFC-W112S\nKenwood auto zvučnik KFC-W112S Subwoofer zvučnik prečnika 30cm namenjen za ugradnju ili izradu bas kutija za auto. Snaga 200W RMS, 800W maksimalna.\nLG SN8Y 3.1.2 ch soundBar sa Dolby Atmos® i MERIDIAN tehnologijom MERIDIAN Audio Dolby Atmos® | DTS:X High-Res Audio Wi-Fi | Chromecast TV Sound Sync 3.1.2 ch | 440 W\nLG SN4 soundbar, 2.1 SN4\nLG XBOOMGo Bluetooth zvučnik PL7\nLG XBOOMGo Bluetooth zvučnik PL7 sa tehnologijom Meridian Zvuk snage 30 W Dual Action Bass Dugotrajna baterija (24 sata) Osvetljenje u više boja IPX5\nBlaupunkt Soundbar 2.0 LS175\nBlaupunkt Soundbar 2.0 LS175 Neverovatno je kako ovaj zvučnik može ojačati zvuk vašeg televizora. Ugrađeni optički ulaz omogućava direktno povezivanje digitalnog signala sa TV-a. Dodatni RCA / AUX portovi i Bluetooth modul omogućavaju povezivanje više\nKenwood auto zvučnik KFC-PS2517W\nKenwood KFC-PS2517W • Bas bez kutije, namenjen za ugradnju u automobil • 12" (300mm) • Preporučena snaga: 400W • Maksimalna snaga: 1300W • Diamond-Array dizajn membrane • Frekventni opseg: 33Hz - 300Hz\nLG XBOOMGo Bluetooth zvučnik PH1\nLG XBOOMGo Bluetooth zvučnik PH1 360° zvuk LED osvetljenje u skladu sa raspoloženjem Ugrađeni mikrofon Punjiva baterija Kompatibilno sa Bluetooth tehnologijom Punjenje preko micro USB priključka\nLG SN5Y 2.1 soundbar SN5Y\nLG SN5Y soundbar, 2.1, 400W, WiFi Subwoofer, Bluetooth, DTS Virtual X, Black\nBlaupunkt zvučnik PS052DB\nLG SN7Y Soundbar, 3.1.2, 380W, WiFi Subwoofer, Bluetooth, Dolby Atmos, Meridian Audio, Dark Gray


Milena Dragićević Šešić: Da bi se razumele klimatske promene mora se shvatiti da smo ušli u doba Kapitalocena - Kulturni kišobran\nO kapitalocenu, kovanici (kapitalizam + antropocen) kojom je savremeni trenutak okarakterisao istoričar životne sredine Džejson Mur, ekološki osvešćenoj umetničkoj sceni, solidarnosti i empatiji kao pokretačima umetnika i kulturnih delatnika i želji za ozbiljnim društvenim promenama u 2022. godini, za Green Art Incubator govorila je Milena Dragićević Šešić, profesorka emerita Univerziteta umetnosti u Beogradu.\nPitanja ekologije se, ne samo prepliću sa umetnošću, već i sa filozofijom i celim spektrom društvenih nauka koje, veoma kasno, počinju da izučavaju negativne uticaje logike kapitalizma ne samo na ekologiju, već i na umetnost, kulturu življenja, kulturu stanovanja, identitete – od onog ličnog kome se nameću vrednosti pohlepe i gomilanja novca (prikrivene jednom rečju koja po sebi nije negativna – preduzetništvo), do onih kolektivnih identiteta koji su građeni vekovima ili decenijama – od nacionalnih, do susedskih, kvartovskih i koji sad svi, usled nametnute promene paradigme postaju vrednosti potrošnje. Tako Badnje veče više nije pretprazničko veče, već momenat za prikazivanje kupovne moći – koja, opet, jeste glavna karakteristika uspešnosti – uspešnosti pojedinca, ali i zajednice, društva u celini.\nTema odrasta stoga postaje značajna u kulturnoj politici i praksi (Milica Kočović, Vesna Đukić…), kao i tema akademskog kapitalizma (prodor kapitalističke logike u visoko obrazovanje), kojoj sam ja posvetila veliku pažnju u sopstvenim istraživanjima, ali i u predavanjima koje sam držala širom sveta.\nNakon toga, već u septembru, BITEF je organizovao i konferenciju: Sedimo na grani: solidarnost ili sunovrat, koju je znalački, upravo podvlačeći solidarne prakse, kustosirala Marijana Cvetković, jedna od ključnih akterki tzv. druge scene, scene kontrajavnosti\nVeć 1982. godine film Koyaanisqatsi ukazao je brojnim generacijama – da savremena civilizacija debalansira, menja, uništava. Naravno, tada je još uvek bilo netaknutih delova sveta, koji se danas ubrzano – požarima, i najmodernijom tehnologijom – uništavaju zarad plantaža, odnosno ogromnog prihoda malobrojnih, a ropskog rada većine. Tu se uvek setim naših seljaka iz Jarmenovaca koji 1953. godine odbijaju koncept plantaže voća – i sadnice trešanja završavaju pored puta između Rudnika, Jarmenovaca i Topole. Moj učitelj je bio očajan šezdesetih godina što je naš seljak neuk i ne prihvata intenzivnu poljoprivredu. Danas shvatamo da je intenzivna holandska poljoprivreda jedan od najvećih zagađivača\nŽelim život bez mržnje, bez arogancije vlasti koja toleriše (možda je bolje reći podržava i inspiriše) aroganciju pojedinih grupa koje su joj po volji, a koje proizvodnjom nacionalističkog kiča i veličanjem ratnih zločina dalje marginalizuju već marginalizovane\nFoto via Green Art Incubator\ngreen art incubator, Intervju, Klimatske promene, Milena Dragićević Šešić


ZA RUBRIKU VJEROVALI ILI NE: Državljani ove dvije EKONOMSKI JAKE države, članice Evropske unije, masovno dolaze da rade u BiH! | Slobodna Bosna\nZA RUBRIKU VJEROVALI ILI NE: Državljani ove dvije EKONOMSKI JAKE države, članice Evropske unije, masovno dolaze da rade u BiH!\n– Mi ćemo morati tražiti neku alternativu ukoliko se nastavi ovakav odlazak ljudi. Prije svega treba iskoristiti sve moguće resurse kako bi se naša radna snaga zadržala na ovim prostorima i neophodno je stvoriti bolji poslovni ambijent, a ako se desi toliki nedostatak radne snage, svakako da ćemo morati pribjegavati i nekim drugim rješenjima – rekao je Škrebić\nDa radna snaga ne odlazi samo put inostranstva, nego i suprotno, iz inostranstva dolazi u BiH, govore podaci Agencije za rad i zapošljavanje BiH, prema kojima je prošle godine izdato 2.908 radnih dozvola u BiH za strane državljane, što je za 315 dozvola više nego godinu ranije.\n– Od ovog broja u Federaciji BiH je izdato 1.848, u Republici Srpskoj 920, a u Brčko distriktu BiH 140 radnih dozvola – podaci su ove agencije.\nU Zavodu za zapošljavanje Republike Srpske su kazali da je u prvih šest mjeseci ove godine izdato 575 radnih dozvola stranim državljanima, dok su u Federalnom zavodu za zapošljavanje istakli da zbog kvara na aplikaciji nisu bili u mogućnosti dostaviti tražene podatke.\n– Nakon te djelatnosti slijedi poslovanje nekretninama za koje je izdato 356, dok je za prerađivačku industriju izdato 268 radnih dozvola – stoji u izvještaju o radnim dozvolama ove agencije.\nKako je navedeno, u kategoriji ostalih uslužnih djelatnosti je izdato 237 dozvola za rad, za umjetnost, zabavu i rekreaciju 224, a za obrazovanje 207. Prema ovim podacima, najviše radnih dozvola je izdato državljanima Srbije, i to 733, dok je državljanima Turske izdata 331 dozvola. – Državljanima Hrvatske je izdato 170 radnih dozvola, a državljanima Kine 147 dozvola – istaknuto je u Agenciji.\n– Državljanima ostalih država je izdato 385 dozvola, licima sa državljanstvom Ruske Federacije 45 dozvola, dok je Italijanama izdato 110 dozvola – navedeno je u izvještaju. Među licima kojima su još izdate dozvole za rad su i državljani Libije, Sirije, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Saudijske Arabije, Katara, Jordana i drugih država. Kada je u pitanju kvalifikaciona struktura, najviše dozvola je izdato stranim državljanima sa visokom stručnom spremom, i to 1.393 dozvole, dok za osobe sa višom stručnom spremom nije izdata nijedna dozvola. Dragutin Škrebić, predsjednik Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske, rekao je da se definitivno mora naći neko rješenje za nedostatak radne snage na ovim prostorima.\n– Mi ćemo morati tražiti neku alternativu ukoliko se nastavi ovakav odlazak ljudi. Prije svega treba iskoristiti sve moguće resurse kako bi se naša radna snaga zadržala na ovim prostorima i neophodno je stvoriti bolji poslovni ambijent, a ako se desi toliki nedostatak radne snage, svakako da ćemo morati pribjegavati i nekim drugim rješenjima – rekao je Škrebić za Nezavisne. Podsjetio je da u manji bh. entitet najviše nedostaje vozača, ali i radnika metalske struke, kao i zdravstvenih radnika. Saša Trivić, potpredsjednik Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske, smatra da plate na ovim prostorima nisu takve da bi privukle znatniji broj radnika iz inostranstva. – Tek kroz rast plata u budućem vremenu se može očekivati da više stranih državljana dođe ovdje – ističe Trivić.\nAdnan Smailbegović, predsjednik Udruženja poslodavaca Federacije BiH, istakao je da će naša zemlja morati pokušati uvoziti radnu snagu kako bi nadomjestila nedostatak radnika.\n– Ovo što nam se trenutno događa je jednosmjeran proces i nama će, da bi ekonomija rasla, nedostajati radne snage. Poslodavci su već imali sastanak sa Agencijom za rad i zapošljavanje BiH na temu kako da se liberalizuje proces izdavanja dozvola – rekao je Smailbegović, te dodao da je za dobijanje radne dozvole za stranca u BiH potrebno oko pola godine, a sama procedura je, naglašava, komplikovana.\nSAOPĆENJE AMBASADE SAD-a U BiH: "Ponosni smo jer Oružane snage BiH možemo..."\nUŽAS U TRIERU: Autom uletio u pješačku zonu...


Gulhanepark Hotel Istanbul, hotel Турска. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Gulhanepark Hotel: Datum dolaska :\nGulhanepark Hotel - Opis\nkolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Nöbethane Caddesi, a pozicija mu je istok za grad Istanbul. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela Gulhanepark Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Ukoliko želite da idete na aerodrom, Ataturk je udaljen 14 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 28 minuta kolima.U njemu postoji brza internet konekcija.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.\nGulhanepark Hotel tip(ovi):\nGulhanepark Hotel sadržaji i usluge\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Hocapasa MahNobethane caddesi No:10 Sirkeci sa pozicijom istok za grad Istanbul, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da 85 m -\nU hotelu La Boutique Grand Seigneur Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Istanbul: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski Aktivnosti u blizini\nProverite cene i raspoloživost za Gulhanepark Hotel: Datum dolaska :


Vodič kroz putovanja - WANNABE MAGAZINE\nJoš od malih nogu osetila sam na svojoj koži šta znači reč “putovati”. U to vreme avionske karte bile su “zakon” i avionom su se vozili ljudi od 7 do 77.godina. Ili, u mom slučaju, manje. Sa četiri godine sam već bila pametno dete sa izrazitim darom za blamiranje osoba. Moja mama je vodila tri ćerke sa sobom i da bi uštedela na jednoj, onoj najmanjoj i najglasnijoj, rekla mi je šta moram da kažem kad uđem u avion. Lepa stjuardesa mi je prišla, pohvalila moju slatkoću i pitala me koliko imam godina. Pogledala sam u nju i sva važna rekla “Kad sam u avionu tri, a kad sam napolju četiri”. Sledeće mesto na kome sam bila je avionsko sedište, sa sve majmunom Đurom pored mene, dok se mama crvenela od sramote. Nikako mi nije bilo jasno gde sam pogrešila.\nPosle aviona i uživanja u tričavih 45 minuta leta i lanč paketu, na red su došli autobusi. Nije više bilo ručka u vazduhu. Ni lepih stjuradesa. Ni tri, odnosno, četiri godine. Ne, bilo je dugih 12 sati putovanja. Taj putnički šok naveo je mene da gnjavim mamu pitanjem “kad stižemo?”, posle samo sat i po vremena putovanja. Narednih godina jedva sam čekala da samostalno probam putovanje, jer mi se nekako to poklapalo sa pojmom zrelosti.\nNi pomislila nisam da to donosi muke sledeće sadržine:\nPrvih sat vremena putovanja\nNa putovanju po danu, poželjno je poneti novine, slušalice za mobilni ili mp3 plejer, knjigu ili poznatu osobu da sedi pored vas. Na putovanje po noći, ne trebaju vam sitnice, samo ovo poslednje. Zašto? Videćete u nastavku.\nUlazak u autobus, iz nekog baksuznog razloga, broj na karti pokazuje poslednje sedište. Probijam se do svog mesta sa sve “izvinite, izvinite…”, jer udaram kesom ljude i dolazim do svog mesta. Oni koji su blagosloveni dugačkim nogama, “oduševe” se kad vide mali razmak između sedišta. Više nije pitanje gde ću sesti, već gde ću sa nogama? Na jedvite jade uguram ih nekako i smestim stvari oko sebe. Ako već niste poveli malopre pomenutu poznatu osobu, onda se samo nadajte da će pored vas sesti osoba koju ne zanima:\na) tvoja životna priča\nb) gde putuješ\nc) šta misliš o današnjoj lopovskoj vlasti\nd) zašto je mleko poskupelo.\nA ako ste kao ja, onda će pored vas sesti sredovečna osoba i pitaće vas sve redom od a) do d), sa primesama e) i f), ali tad sam već uveliko u snovima. Osim što kondukter traži karte i indeks i ustanovljava da ne ličite na sebe na slici u indeksu, prvih sat vremena putovanja brzo prođe.\nNarednih 5 sati\nNa vašu nesreću, a to mi je poznato, pored vas je ipak sredovečna osoba i jedini lek za to je stari recept za medvede, ali malo modifikovan. Ne pravi se da si mrtav, već se pravi da spavaš. Ako i uspeš da zaspiš, kreću sepentine i krivine brdovitog područja. Pomere se bubrezi, dođu u bliski susret sa ostalim organima, zbog skakanja zadnjeg dela autobusa kao na trambolini. Dok trpiš predsmrtne bolove, osetiš da ti nešto gura noge. Ako pogledaš malo bolje, ceger sa zimnicom pod uticajem drmusanja, smestio se na tvojim nogama. Istrpim nekako, ne otvaram oči ni za živu glavu, jer već čujem kako se za vreme Tita lepo živelo i putovalo. Taman smestim delove tela tako da mi ne odskaču i da ne dobijem modrice, utonem u snove, zamišljam da sam na plaži, da uživam u sunčanju i kupanju, dolazi veoma zgodan momak i kaže mi: “Spremite ličnu kartu za pregled!”\nMolim?! Ne, ne definitivno košmar i pogrešan scenario. Dobijam jedan “maj-geri” u stomak.\n“Joj, dete izvini, stigli smo na granicu.”\nNišta, baba, reanimirala si me, nema šta.\nSledećih 5 sati\nOvo obuhvata period kojeg se retko ko seća. To je nešto između sna i jave. Budi me glasno hrkanje osobe pored mene i povik vozača: “Testeriši baba, boli te uvo”, što izaziva navalu smeha budnih i moje “Šta je rekao?”, jer sam naprasno ogluvela. Što me dovodi do toga da vam MUST HAVE predmet za putovanje moraju biti i čepići za uši. Toliko sam umorna i toliko mi se spava, da me ni drug Tito, da ustane iz mrtvih, ne bi probudio da dođe da pohvali drugaricu Micu pored mene na odanosti kroz sve ove godine.\nPoslednjih sat vremena putovanja\nNi ukočenost ni neispavanost ni sva pitanja o životu pre i posle stare Jugoslavije, ne mogu se porediti sa trenutkom kad ugledaš svoju kuću. Prvo što pomislim je: “Mamina kuhinja”, a potom se setim i svih dragih ljudi koje ću videti posle toliko meseci. U ovom periodu putovanja odbacuju se sve svi predmeti koji su poneseni kao oružje protiv dosade i sredovečnih ljudi i postoji samo odbrojavanje.\n“Još malo, još malo… Samo još ova žuta kuća gde sam se prvi put poljubila… Samo još jedna krivina i…”\nAutobuska stanica nikad nije bila omiljenije mesto, nego kad ljudi dolaze kući. Dođe mi da izljubim ono naborano lice drugarice Mice. Izlazim, uzimam kofer sto kila težak kao da je pero i trčim kući, zamišljajući šta će sve da se desi za tih nekoliko nedelja koliko sam tamo. Živela sloboda! Svako putovanje ima svoje loše i naporne strane, ali štos je u kraju. Na kraju putovanja, svako dobija ono što je poželeo. Maminu kuhinju, slatku novu ljubav, uživanje u provodu ili vreme kada ce reći za 40 godina nekome u autobusu “E, dete, kako se u moje vreme lepo živelo…”.\nKljučne reči autobusaviondosadagužvahome sweet homekako provesti vreme u putumamina kuhinjaputovanjaspavanje u autobusustara JugoslavijastjuardesevTina BunjevačkivozačiWannabe blog


Ko je prepisivao u školi... - Zelena učionica\nKo je “varao” u školi i prepisivao na testovima, nije pokazao zavidan nivo poštenja ni kasnije u životu. Ovo su rezultati studije koju su sproveli profesori na Univerzitetu Kalifornija. U istraživanju je učestvovalo 250 studenata marketinga, pitali su ih da li su varali na testovima u školi, a posle toga i kakve stavove imaju prema poslu. Oni koji su kao deca bili skloni prepisivanju, nisu bili etični ni na radnom mestu.\n– Kao profesori treba jasno da damo do znanja studentima da bilo koji vid varanja nije prihvatljiv – rekao je vođa studije, profesor Glen Brodovski. – Moramo da pronađemo način da takve osobe sprečimo u tome, jer ukoliko “prevaranta” ne ulovite, biće nagrađen za svoje postupke i misliće da je njegovo ponašanje prihvatljivo. Ako ne shvati da od varanja nema koristi, već da za to sledi kazna, bolje će se ponašati na poslu.\nMinimalna zarada povećana 8,6%, prosveti taman toliko“\nZa koje fakultete vlada najveće interesovanje budućih brucoša\nVaspitači, učitelji, profesori u trci za milion dolara


Svaki prst je povezan sa dva organa: japanska metoda će izlečiti svaku bolest za 5 minuta! - Dnevni.rs\nMasaža Masaža prstiju\nKorejci na svom telu pronalaze lek za bolesti i bukvalno se rukama spasavaju od glavobolje, kašlja, visokog krvnog pritiska, pa čak i srčanih oboljenja - pročitajte OVDE.\nObavezno isprobajte efekat masaže na sebi i ne zaboravite da o tome kažete svojim prijateljima!


Ukinuta dozvola za rad Postbanci BH Poštanskoj banci d.d. Sarajevo - Klix.ba\nUkinuta dozvola za rad Postbanci BH Poštanskoj banci d.d. Sarajevo\n20.6.2013. u 11:14\nAgencija za bankarstvo FBiH ukinula je danas dozvolu za rad Postbanci BH i otvorila postupak njene likvidacije.\nNa ovaj potez Agencija se odlučila polazeći od prijedloga privremenog upravnika Postbanke za otvaranje postupka likvidacije, a u cilju zaštite sredstava štediša i domaćih firmi deponenata te ostalih povjerilaca Banke. Za likvidacionog upravnika imenovan je Hazim Škapur.\nPrivremena uprava u Postbanku BH uvedena je u listopadu 2010. godine zbog nelikvidnosti i pada neto kapitala ispod zakonski propisanog minimuma. Tokom privremene uprave činjeni su napori na iznalaženju partnera za prodaju, spajanje, pripajanje ili dokapitalizaciju banke, te u tu svrhu objavljeno je više javnih poziva za prikupljanje ponuda potencijalnih investitora.\nNažalost, i pored brojnih kontakata i pregovora nije bilo konkretnih rezultata, a po zadnjem pozivu jedina ponuda za dokapitalizaciju banke prispjela je od potencijalnog investitora FAM Found-a sa Britanskih Djevičanskih Otoka, koji nije dokazao da ispunjava propisane zakonske uvjete za dobivanje odobrenja stjecanja značajnog vlasničkog interesa u Banci.\nPravomoćne i izvršne presude po tužbama zaposlenika Banke za isplatu razlike plata iz osnova Kolektivnog ugovora za granu financija, kao i pravomoćne presude drugih povjerilaca protiv Banke, imali su dodatni negativan utjecaj na financijsko stanje (i kapital), i ugrozili interese štediša i domaćih firmi deponenata te ostalih kreditora, čime je onemogućen zakonit nastavak rada Banke.\nTakve tužbe i buduće potencijalne obveze po istom osnovu, dodatno su doprinijele nezainteresiranosti potencijalnih investitora za dokapitalizaciju i rješenje statusa Banke.\nUkidanjem dozvole Postbanci u bankovnom sustavu FBiH ostaje 17 banaka, saopćeno je iz Ureda FBA za informiranje.\nNa Biznis-forumu u Dubaiju bit će predstavljena bh. paleta proizvoda\n20.06.2013. u 11:25\nKompanija Lora pokrenula stečajni postupak u Diti\n20.06.2013. u 10:25


LSV: Zašto Vučević toleriše nakupce glasova, interesne grupacije i one koji pozivaju na nasilje? | Autonomija\nLSV: Zašto Vučević toleriše nakupce glasova, interesne grupacije i one koji pozivaju na nasilje?\nNejasno zašto su Treća Srbija i Dinara Drina Dunav i dalje u vlasti\nNovosadski odbor Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) pitao je danas gradonačelnika Novog Sada Miloša Vučevića kada će prestati da toleriše nakupce glasova, interesne grupacije i one koji pozivaju na oružje i nasilje, samo zato što mu dodaju većinu u gradskoj vlasti.\nU saopštenju te stranke se navodi da nikada nije postojao opravdan razlog zbog kojeg Treća Srbija učestvuje u gradskoj vlasti, te da je od od sinoć, kada je Andrej Fajgelj priveden zbog, kako se navodi, pozivanja na rušenje ustavnog poretka, njihovo zadržavanje u vladajućoj većini još teže objašnjivo.\nNovosadski ligaši su dodali i da je, iako se u javnosti spekulisalo o tome da je Fajgelj isključen iz Treće Srbije, on i dalje na zvaničnom portalu te stranke naveden kao zamenik predsednika Treće Srbije.\n„Ova gradska vlast ulazi u četvrtu godinu i sve to vreme se oglušuje o naše apele da Trećoj Srbiji oduzme sve finansijske i druge poluge vlasti i zaustavi razaranje svega u šta su građanke i građani Novog Sada decenijama ulagali. Ćutke im se tolerisalo i što razbijaju inventar gradskih preduzeća i lupaju službene automobile. Praštalo im se što otpuštaju stručne radnike, vređaju novinare, maltretiraju konobare i ruže grad ispisujući grafite po fasadama“, piše u saopštenju LSV u Novom Sadu.\nU njemu se Vučeviću poručuje da teško da može zanemariti podršku koju je Treća Srbija sinoć javno pružila Fajgelju, jer je to podrška grupacije iz vladajuće koalicije u Novom Sadu čoveku koji je pre nekoliko dana „pozivao na oružje“.\n„Treća Srbija inače nije prvi koalicioni partner SNS u Novom Sadu koji je u sukobu sa zakonom. Podsetimo da su svedoci već na sudu potvrdili da su čelnici Pokreta Dinara Drina Dunav kupovali glasove na izborima. To je isti onaj ‘pokret’ čijem predsedniku je eksplodirala bomba pod automobilom, koji krčmi gradsku imovinu i zbog čijeg procenta na plate su zaposleni u Vodovodu pisali predsedniku države“, piše u saopštenju.\nU njemu se podseća i da se pojedinima koji su koalicioni partneri SNS sudi, a da su neki od njih registrovali po pet nevladinih organizacija na istoj adresi i „bezbrižno izvlače novac sa gradskih konkursa od zaštite životne sredine do socijalne zaštite“.


SRAMOTNO; UMJESTO DA DOBIJE OTKAZ, 'NAGRAĐEN': Glumac iz Tuzle zatvorio kolegicu, svukao se i seksualno je uznemiravao | Slobodna Bosna\nNarodno pozorište Tuzla izdalo je pisano upozorenje pred otkaz glumcu kojeg je njegova kolegica iz glumačkog ansambla optužila da ju je seksualno uznemiravao. Ovu odluku donijela je disciplinska komisija, koja je ponašanje glumca okarakterisala kao težu povredu radne obaveze, što je u pravilu u praksi i više nego dovoljno za otkaz, a seksualno uznemiravanje ocijenila kao “neprimjereno ponašanje prema građanima, saradnicima i drugim licima u vršenju radne obaveze”.\nPodsjećamo, ovaj mlađi glumac zatvorio je kolegicu u jednoj prostoriji u pozorištu, svukao se i nagovarao je na spolni odnos, a dodatno uozbiljavanje situacije spriječio je ulazak druge osobe u tu prostoriju. Oboje su ranije u nekoliko predstava zajedno glumili. Ohrabrena javnom kampanjom "Nisam tražila", žrtva je to i prijavila, ponadavši se da će počinilac biti kažnjen, ali i obznanjen. Ništa od toga se nije desilo.\nUmjesto toga, glumac kojem ovakvo ponašanje nije bilo strano ni prije incidenta s ovom glumicom, nesmetano je odigrao svaku predstavu u kojoj je odranije imao ulogu. Nakon što je prijavljen za seksualno uznemiravanje, navodno se, nakon što je uhvaćen i prijavljen, i izvinio, što je disciplinska komisija uzela u obzir kao olakšavajuću okolnost, piše "Oslobođenje".\nIako je "Oslobođenje" u pozorište, nakon kratkog razgovora i dogovora s direktorom Mirzom Ćatibušićem, poslalo i zvaničan upit zatraživši pojašnjenje odluke komisije, nisu dobili odgovor.\nOno što je poražavajuće jeste činjenica da i ostali glumci i radnici u pozorištu znaju za ovaj i druge slične slučajeve odranije, ali ništa osim deklarativne podrške nisu pružili svojim kolegicama. Narodno pozorište Tuzla je, nakon pisanja o ovome u kampanji "Nisam tražila", javno osudilo ponašanje člana njihovog kolektiva, ali je na kraju ipak smatralo da je iznuđeno izvinjenje dovoljno za pisano upozorenje pred otkaz.\nU praksi, u radnopravnim sporovima radnik koji počini težu povredu radne obaveze, u pravilu dobije otkaz bez otkaznog roka, kako je propisano i zakonom. Međutim, ova praksa nije uzeta u obzir prilikom donošenja odluke koja se odnosi na ovog glumca nego se Narodno pozorište odlučilo za blažu opciju koju propisuje i Zakon o radu FBiH te izdalo pisano upozorenje pred otkaz.\nODMAH U ZATVOR: Muškarac sa Sokoca brutalno pretukao šestogodišnjeg pastorka, tukao ga je crijevom za...


Motel Nana u Banjaluci smješten je 2,5 km od centra Banjaluke na magistralnom putu Banjaluka - Laktaši. Motel Nana posjeduje izvrsno opremljenu i estetski dotjeranu restoran-salu, separe i ljetnu terasu sa ukupno 180 mjesta.\nBosna i Hercegovina, Banja Luka vana Gorana Kovačića , Banjaluka Bosna i Hercegovina\nBosna i Hercegovina, Banja Luka Subotička 3, Banja Luka, BiH\nBosna i Hercegovina, Banja Luka Srpska 9, 78000 Banja Luka Republika Srpska, Bosna i Hercegovina\nBosna i Hercegovina, Banja Luka Kralja Petra I Karadordevica 97, Banja Luka, BiH\nMotel posjeduje 8 konfornih soba. Sve sobe imaju kupatilo, telefon, televizor, klimu i besplatni bežični internet kao i sve ostale standarde za ovu kategoriju objekta.\nBosna i Hercegovina, Banja Luka Kneza Miloša 64, 78000 Banja Luka, BiH\nHotel Vidović smješten je u strogom centru Banjaluke, i opremljen po najvišim svjetskim standardima. Svaka soba posjeduje TVC, TV-sat, telefon, brzi internet, fen za kosu, mini-bar.\nBosna i Hercegovina, Banja Luka Ivana Franje Jukića 11, Banjaluka, Bosna i Hercegovina


Turska vojska na stotinak metara od sirijskih snaga\nSirijska opservatorija za ljudska prava (SOHR) saopštila je da je nova pozicija izgrađena u gradu Afes na jugu Idliba, samo nekoliko stotina metara dalje od položaja Sirijske arapske vojske (SAA) u gradu Sarakib.\nPrema posmatračkoj grupi sa sedištem u Londonu, dva borbena tenka, četiri oklopna transportera, tri oklopna vozila i oko 50 vojnika raspoređena su na mestu koje nadgleda autoput Latakija-Alepo, M4 i autoput Hama-Alepo, M5.\nPrva linija fronta uspostavljena je usred izveštaja o mogućoj operaciji SAA i njenih saveznika u Idlibu. Navodno će operacija ciljati Hajat Tahrir al-Šam (HTS) i njene saveznike koji su povezani sa Al Kaidom i koji su svakodnevno kršili primirje u regionu\nNedavni izveštaj Sirijske arapske novinske agencije (SANA) otkrio je da je turska vojska nedavno rasporedila velika pojačanja u Idlibu kako bi sprečila bilo kakvu operaciju SAA i njenih saveznika.\nČini se da je Turska odlučna da štiti naoružane frakcije u Idlibu, posebno HTS koji je de fakto vladar regiona. To bi moglo da dovede do ozbiljne konfrontacije sa SAA i njenim saveznicima, uključujući Rusiju.\nSirija rat u Siriji Idlib Sarakib Turska Sirijska arapska armija Hajat Tahrir al-Šam


U novootvorenoj streljani počelo 1. kolo Bh. lige u streljaštvu – Fokus.ba\nIzrazio je nadu da će takmičari 1. kola BH lige ostvariti dobre rezultate, jer ih čeka prvenstvo Evrope koje će narednog mjeseca biti održano u Osijeku\nSportskoj dvorani „Novo Sarajevo“ na Grbavici danas je svečano otvorena streljana u kojoj je ozvaničen i početak takmičarske sezone, 1.kola BH lige u streljaštvu u organizaciji Streljačkog saveza BiH.\n– Nadam se da će streljana u budućnosti biti nosilac razvoja streljačkog sporta ne samo u Sarajevu nego i u BiH – istakao je Bodiroga i dodao da će streljanu koristiti i mlađe kategorije, kako juniori tako i kadeti.\nSrpska olimpijka umrla u 31. godini nakon komplikacija poslije poroda


Slučaj Agrokor: Potres u Hrvatskoj mogao bi utjecati na 10.000 radnih mjesta u BiH - mojusk.ba\nPodrhtavanje tla pod nogama Agrokora glavna je vijest u Hrvatskoj, a zbog vlasništva firme u regionu ona je nezaobilazna u Bosni i Hercegovini i Srbiji. Kako prenose hrvatski mediji, najveća kompanija u susjedstvu ne može isplatiti dugove, a rukovodstvo traži izlaz kroz novi kredit ili prodaju ogranaka.\nAgrokor je u jučerašnjem saopćenju obavijestio javnost da sa svojim partnerima analizira sve moguće opcije stabilizacije poslovanja društva, posebno vodeći računa o zaposlenicima, dobavljačima, investitorima, potrošačima i ostalim partnerima.\nKako piše Index.hr, osnivač i vlasnik Agrokora Ivica Todorić angažovao je ruski Sberbank kao glavnog finansijskog savjetnika za rješavanje problema. U isto vrijeme, upravo je ova ruska banka jedan od najvećih potraživača ukupnog duga od 3,4 milijarde eura. Ruski finansijeri, Sberbank i VTB, od Todorića potražuju ukupno 1,3 milijarde eura.\nProvjereni izvori govore o vjerovatnoj prodaji dijelova Agrokora (udjeli u Jamnici i Ledu) za koje Todorić može dobiti oko 470 miliona eura. Time bi se značajno olakšao povrat tzv. PIK kredita od 485 miliona eura čija isplata mora početi u maju sljedeće godine.\nKredit je podignut kako bi se 2014. godine kupio Mercator.\nOpcija pretvaranja duga u vlasnički kapital je manje vjerovatna jer je ruski ambasador u Hrvatskoj ranije izjavio kako Rusiju ne zanima vlasništvo u Agrokoru te da njihove kompanije žele isključivo plaćanje duga.\nZbog spomenutih problema, analitičke agencije Moody's i Standard & Poor's snizili su Agrokorove rejtinge.\nAgrokorov posljednji kredit bi zajedno sa mogućim prodajama najveću hrvatsku kompaniju trebao izvući iz duga kojeg, po svemu sudeći, sa trenutnim finansijskim aparatom jednostavno ne može platiti. Problem je što Rusi možda i ne žele davati kredit zagrebačkom gigantu.\nU obje varijante izlaza moguću ulogu igraju bh. firme u vlasništvu Agrokora. Naime, Skupština dioničara Sarajevskog kiseljaka, a prema podacima dostupnim putem Sarajevske berze SASE, zasjedala je čak četiri puta u posljednjih šest mjeseci i svaki put glavna tačka dnevnog reda bila je donošenje odluke o garanciji društva dioničara u korist kredita Agrokora.\nU visoku vjerovatnost da je saglasnost donesena ne treba imati sumnje jer je Agrokor, prema posljednjim podacima, vlasnik 99 posto dionica Sarajevskog kiseljaka uzimajući u obzir i dionice koje tehnički drži Jamnica, također kompanija u vlasništvu Agrokora. Najmanje četiri ostala dioničara kompanije zajedno ne posjeduju ni 0,2 posto firme.\nDa je Sarajevski kiseljak i ranije služio kao garant zagrebačkim šefovima govori i podatak da je u posljendnje tri godine Skupština sazvana više od 20 puta, a na najmanje 18 njih glavna tačka dnevnog reda bila je donošenje saglasnosti o garanciji za razne kredite.\nPrevelik da bi propao\nEkonomski analitičar Admir Čavalić smatra da će sve ipak biti riješeno, a eventualna prodaja kompanija značila bi vjerovatan nastavak njihovog života. Iako trenutno vlada opravdani strah zbog mogućih utjecaja na kompanije u BiH i Srbiji, naš sagovornik vjeruje da će se sve okončati povoljno.\n“Ja sam optimista i realista. Mislim da će kompanija veličine Agrokora, ukoliko ne dođe do dogovora sa kreditorima, vjerovatno prodati neke firme iz Srbije i iz BiH, tj. one će samo promijeniti vlasnika i neće doći do tektonskih poremećaja kako se trenutno predviđa”, zaključio je Čavalić.\nHiljade bh. porodica zavisi od Agrokorovog uspjeha\nIako nema zvaničnih podataka, Agrokor u Bosni i Hercegovini najvjerovatnije indirektno zapošljava oko 10.000 osoba. Od toga, Konzum zapošljava najviše 3.500 ljudi, od toga 350 u upravnom sektoru. Sarajevski kiseljak je 2015. godine imao 327 radnika.\nKako saznaje Klix.ba, od početka 2016. godine do danas, tj. od kada je Agrokor odlučio od Konzuma odvojiti Velpro i osnovati posebnu firmu, spomenuti trgovački lanac trpi odlazak uposlenika iz marketinškog i trgovačkog sektora, a nemali broj uposlenika prešao je u dobavljačke kompanije.\nSarajevski kiseljak, ukoliko postane garant odnosno žirant za nova Todorovićeva posuđivanja, pretrpjela bi značajan teret spašavanja koncerna iako sam ima zavidne poslovne rezultate.\nU 2016. godini prodaja flaširane vode u bh. marketima pala je za 3 posto, što analitičari smatraju očekivanim nakon velikog rasta tokom 2015. S druge strane, Sarajevski kiseljak je 2016. prvi put zabilježio vrijednost udjela flaširane vode veću od 50 posto što znači da je ova kompanija najveći proizvođač vode u Bosni i Hercegovini.\nPrihodi od prodaje u 2015. godini iznosili su 87 miliona KM, a operativna dobit bila je 19 miliona KM.\nS druge strane, Konzum u BiH je prema podacima iz zvaničnih finansijskih izvještaja u 2015. imao obaveze prema dobavljačima u iznosu od 251 milion KM, dok je operativna dobit bila 19 miliona KM. Također, prosječan broj dana plaćanja dobavljača je u 2015. bio 136, a u 2013. 102 što ukazuje da se taj period plaćanja produžava.\nU odgovoru našem portalu na upit o utjecaju Agrokorovog problema na Bosnu i Hercegovinu, iz Vanjskotrgovinske komore BiH je saopćeno da nisu dobili zvaničnu informaciju ta da ih saradnici Agrokorovih firmi nisu kontaktirali glede eventualnih poteškoća u plaćanju dobavljača.\nCrni scenariji utjecaja na BiH\nKako je objasnio Čavalić, zaduženja u veleprodajnoj i maloprodajnoj industriji su nužnost, a uspjeh zavisi od vidljivog dugoročnog obrta novca.\n“Agrokor je jučer saopćio kako imaju povjerenje investitora i o tome se radi – kada se povjerenje izgubi onda sve pada u vodu. U tom biznisu ne možete bez većih zaduživanja, a Agrokor je morao rasti zbog velikog pritiska i to je vodilo ka kolapsu, a i da nisu ostvarivali rast to bi vodilo povećanju kamata i ugrozili bi ih konkurenti”, kazao je Čavalić dodavši da Agrokor opterećuje i prošlost u kojoj je vladala bliska simbioza sa politikom, a ona joj sada ne može pomagati.\nU slučaju većih problema, odnosno neiznalaženja rješenja za zagrebačkog giganta, Čavalić vidi otvaranje tri fronta negativnog utjecaja na Bosnu i Hercegovinu.\n“Prvi su dobavljači i tu mislim na naše kompanije koje se još uvijek oporavljaju od slučaja Tuša. U ovom trenutku je posebno problematično jer bh. ekonomija pati od nelikvidnosti u privredi i to bi je makroekonomski dodatno povećalo. Drugi su ljudi koji rade u tim firmama gdje bi opet u makroekonomskom smislu doživjeli šok jer bi se povećao procent nezaposlenosti. Treća su fiskalne obaveze. Kada imate takve kompanije sa milionima KM prihoda, država od njih dobija izuzetne iznose. To znači da ako one propadaju, BiH manje dobija i to na duže staze može uzrokovati fiskalnu krizu”, kazao je Čavalić.\nPozvali turiste da posjete našu zemlju: Pogledajte fascinantne kadrove BiH koje je snimila televizija iz Kuvajta


Kobetić i Zejak pojačanja Pelistera | Balkan Handball\nHome / Transferi / Kobetić i Zejak pojačanja Pelistera\nKobetić i Zejak pojačanja Pelistera\nBitoljski Pelister ulazi u novu sezonu sa renoviranim sastavom. Nekadašnji vicešampioni bivše Jugoslavije iz grada velike rukometne tradicije, u novoj sezoni imaće u bekovskoj postavi dva iskusna igrača, hrvatske i srpske internacionalce, Marka Kobetića i Vladimira Zejaka. Kobetić stiže iz Ohrida, dok je Zejak sezonu proveo u dresu beogradske Crvene zvezde.\nNa gol liniji će stajati bosanskohercegovački golman Haris Pleh, koji je u prethodnoj sezoni nastupao za tursku Ankaru. Na levom krilu će nastupati crnogorski internacionalac, Milan Popović, koji je karijeru gradi u mađarskom Vac-u.\nMarko KobetićRK PelisterVladimir Zejak\n← Prethodni članak Jan Grebenc u danskom Skjernu\nNaredni članak → Knežević pojačao Želju, Spasić produžio ugovor\nPelister traži novog trenera – Prihvaćena ostavka Petreskog