Destinacije :: Kontinentalni Halkidiki\nMalo je reći da je Halkidiki jedna od najpopularnijih destinacija čitave Grčke, jer je ovo predivno poluostrvo sa preko 550 kilometara lepe, razuđene obale Egejskog mora predstavlja najupečatljiviji simbol Grčkog turizma. Uprkos svim čuvenim ostrvima, i zvanično najlepše plaže nalaze se na ‘’prstima’’ Halkidikija, gde bogato zelenilo i vegetacija silaze gotovo do samog mora; gde čudesna kombinacija svetlosti i prozračnosti, prirodnih krajolika, boja i mirisa može i da vas ošamuti; i gde vas očekuju fantastična kombinacija kultura i kuhinja, od orijentalnih začina i poslastica do laganih salata, maslina i tipične mediteranske kuhinje.\nPod Kontinentalnim Halkidikijem podrazumeva čitava regija između Solunskog zaliva, Asprovalte zajedno sa monaškom republikom Atos. Čitav ovaj deo Halkidikija često je u senci atraktivnih turističkih destinacija na Kasandri ili Sitoniji, ali čak i ukoliko “zaboravimo” na sve predivne plaže koje istraživanje okoline može doneti, Halkidiki ima mnogo toga da ponudi sa svojom fascinantnom istorijom i mitologijom, “drugom” prestonicom Grčke i raskošnom kulturnom baštinom, ali i svojom fascinantnom prirodom koja skriva čak 12 prirodnih rezervata koji su zaštićeni kao mesta od posebnog ekološkog interesa.\nSam geografski položaj ove regije čini je izvanredno atraktivnom i lako dostupnom bukvalno svim saobraćajnim putevima: nacionalni aerodrom Makedonija u Solunu povezan je sa svim velikim gradovima Evrope svakodnevnim letovima, ali se i železnička mreža završava ovde, pa je ostali deo Halkidikija dostupan mrežom odličnih autoputeva iz Italije, Turske, Albanije, Makedonije i Bugarske. I pomorski saobraćaj je jednako zastupljen, jer Solun ima jednu od najvećih luka Grčke.\nInteresantna i duga istorija Halkidikija\nDuga istorija i bogata kultura ovog poluostrva ogleda se već u mnogobrojnim mitovima koji se vezuju za njega, pa je tako mistični Atos nastao tako što ga je titan Olimp, u gnevu, bacio tamo, dok je recimo Enkelad, takođe titan, sahranjen ispod Kasandre, a Sitonija je svoje ime dobila po Sitonu, sinu Posejdona, boga mora.\nSvi ovi mitovi, vezani za najstariji panteon grčke religije upućuju na izuzetno dugu istoriju života u ovom zelenom, rajskom krajoliku, ali su otkrića u pećini Petraloni gotovo neverovatna. Svega 35 kilometara jugoistočno od Soluna pronađeni su fosilizovani tragovi ugljevlja, koji ukazuju na to da je u ovoj pećini vatra gorela čak 700.000 godina pre nove ere, a kontaverzna fosilizovana humanoidna lobanja, jedna od najvećih naučnih zagonetki i svakako najveća kulturna i arheološka atrakcija čitave Grčke procenjena je na period od pre 200.000 godina.\nOva pećina u žižu interesovanja došla je 1960. godine, nakon što ju je erozija “otvorila”, a pored zapanjujućih stalaktita i stalagmita svetlo dana ugledali su i neki od najočuvanijih fosila ikada pronađenih. Rezultate decenija iskopavanja i istraživanja možete videti u Arheološkom muzeju koji se nalazi odmah pored same pećine.\nSama kontraverzna lobanja mogla bi da promeni čitavo razumevanje ljudske evolucije i afričku teoriju, jer je starija od bilo kog primerka pronađenog na lokalitetima u Africi, ali je naučna zajednica još uvek ne prihvata u potpunosti kao izolovan nalaz. Tek, prve jasne tragove civilizacije ovde vidimo pre nekih 6.000 godina.\nTračani su, recimo stariji od samog imena Halkidiki, koje je ovom prostoru donelo pleme Halkida u VIII veku pre nove ere, a već V vek, doba velikog procvata Atine, ovde zatiče mnogobrojne gradove među čijim imenima i danas prepoznajemo Arneu, Stagiru, Dion, Toroni i Sarti. Već krajem ovog, V veka, Halikidiki postaje i savez ili federacija 32 slobodna grada pod vođstvom Olintosa. Ovaj savez razorila je Sparta 379. godine, da bi čitava oblast postala deo drevne kraljevine Makedonije 348. godine, čiji je procvat doveo do naglog razvoja tri najveća grada: Kasandrije, Uranopolisa i Antigoneje.\nRimska vladavina počela je 70-ak godina pre nove ere i da bi, kao zaboravljena, pogranična oblast lagano tonula u zaborav, i bila pominjana još samo kao kraj gde se rodio Aristotel, negde na istoku poznatog sveta. Solun sa svojom nešto drugačijom istorijom i interesantnom demografijom postaje najvažiniji administrativni centar oblasti sa dolaskom Turaka na ove prostore, mada je Atos svojom nepristupačnošću i divljom prirodom uvek izmicao rukama osvajača i ovaj naistočniji rt Halkidikija zadržao je svoju autonomiju i međunarodnu nezavisnost sve do danas.\nHalkidiki se značajnije naseljava tek nakon I svetskog rata\nXIX vek i početak XX i ovde su obeleženi ustancima, borbom za osvajanje slobode i kasnije, Balkanskim ratovima. Interesantno je da kulturne veze Halkidikija sa Orijentom postaju daleko značajnije nakon I svetskog rata, kada čitavu regiju naseljavaju hiljade izbeglica iz Male Azije i kada se ovde formira čak 27 novih naselja.\nOvaj demografski diverzitet dodatno je osnažio kulturne veze i učinio Halkidiki pravim Balkanom sa svojom fantastičnom kuhinjom, orijentalnim hedonizmom i evropskim nasleđem, te se mora priznati da multikulturalni amalgamski spoj koji tako očaravajuće deluje danas ne bi bio tako egzotičan i, istovremeno tako prijatan i poznat bez svoje duge, katkad mučne i tragične istorije.\nKontinentalni Halkidiki u pravom smislu raj za ljubitelje prirode\nMeđu planinama koje su nemo svedočile istoriji danas vrluda čak 20 staza za šetnju i hajking po prirodi i 17 biciklističkih ruta, pa je i Kontinentalni Halkidiki u pravom smislu raj za ljubitelje prirode. Planine, duboke četinarske i prozračne listopadne šume, ali i ritovi, močvare i razlivene reke uglavnom su zaštićene kao deo evrpske prirodne baštine, a većina ovih staza, sledeći edukativni karakter spoja kulturne baštine i prirodnih lepota, provešće vas pored svih značajnijih gradova, naselja, muzeja i atrakcija. Natura 2000 je centralni projekat EU prirode i biodiverziteta sa ciljem da osigura trajni opstanak najvrednijih i najugroženijih prirodnih vrsta i habitata.\nVeliki planinski masiv Holomontas\nKontinentalni Halkidiki krase planine Holomontas, Stratoniko i Atos. Centralnim i severnim delom regije dominira veliki planinski masiv Holomontas, predeo očaravajuće lepote, sa prizorima i vidikovcima od kojih zastaje dah u kom god pravcu da se okrenete.\nHrastove i kestenove nižih obronaka smenjuju aromatični borovi, jele i drugi četinari kako se penjete sve više, a ove ne tako guste šume prošarane su osunčanim proplancima i cvetnim livadama. Tu možete potražiti i pečurke, kao i raznovrsno lekovito bilje, planinski čaj i divlji origano, a najviši vrh ove planine uspinje se do 1165 metara.\nDruga fantastična planina, Stratoniko, uzdiže se iznad glasovite Stagire, rodnog mesta, po mnogim mišljenjima, najumnijeg čoveka ne samo antičke grčke, već i sveta: Aristotela. Predivni hrastovi lugovi, visoki čempresi, divlji kesten i raskošan biodiverzitet obogaćuju kristalno čisti potoci iz kojih možete, kao mnogi meštani, slobodno piti vodu.\nSelo Stagira – Rodno mesto čuvenog filozofa Aristotela\nOva planina donosi i priliku da se sretnete sa divljim svinjama, zečevima, srndaćima i mnogobrojnim vrstama ptica, leptirova i drugih stalnih šumskih rezidenata. A drevna Stagira smatra se jednim od najznačajnijih istorijskih lokaliteta čitavog Halkidikija, a nalazi se nadomak Olimpijade, pa je poseta ovim gradovima obavezna. Za kompletan obilzak ovog antičkog lokaliteta potrebno je oko tri sata, a u okolini su i dva parka prirode – Katafagio Agrias Zois Kalneriko i Katafagio Agnas Zois Brostomnitsa.\nOlimpijada nije loše mesto da se smestite ukoliko želite da budete blizu lepih plaža – Babylon, Zepko, Zougla, Totos, Kefalos, Proti, Sykia koje su uglavnom peščane i dobro organizovane. Ukoliko od Olimpijade krenete ka seocu Varvara, možete posetiti i spektakularne vodopade, u fantastičnom šumovitom okruženju. Oni su visoki po petnaestak metara, a poseta se isplati čak i ako samo želite da uživate u jednom od pravih, parnasovskih mesta, gde nije teško domisliti i nimfe ili drajade, kako upotpunjuju ovaj doživljaj.\nAsprovalta – Najpoznatije letovalište ove oblasti\nAsprovalta, severoistočna tačka ove regije udaljena je oko 15-ak kilometara odavde i kao veliki grad, odlično je mesto da se “usidrite” i upustite u istraživanje Halkidikija.\nArheološki muzej u Poligirosu\nLjubiteljima kulture neće biti lako da odole Arheološkom muzeju u Poligirosu, jer je ovo centralni muzej svih arheoloških nalazišta regije, te ćete tu moći da, jedne pored drugih osmotrite glinene figure Olintosa, vase Toronija, delove krova hrama Zevsa Ammona iz Kaliteje, kao i predmete sakralne ili profane namene, od relikvijara do nakita i čuvenih oslikanih amfora i ribarskih mreža.\nMuzej ribarskih brodica i opreme u Nea Mudianiji\nDoduše, ako vas interesuje pomorstvo i ribarenje, svakako posetite i Muzej ribarskih brodica i opreme u Nea Mudianiji, na samom prilazu Kasandri. Ovaj muzej je u stvari kolekcija Stavrosa Kovrakisa, strastvenog sakupljača raznih blaga izvučenih iz grčkog mora. Muzej je značajan i kao pravi kulturni rasadnik lokalnog duha, pa se ovde održavaju i različiti događaji. Ukoliko volite ogromna sidra, pecaljke, udice i harpune, ali i kompase, navigacione instrumente, a oduvek vas je interesovalo kako su ljudi prošlosti obavljali svoje svakodnevne obaveze, na pravom ste mestu.\nEtnološki muzej u Arenu\nKao pravi uvod u narodno stvaralaštvo i prošlost, predlažemo i Etnološki muzej u Arenu, sada smešten u jednu od najstarijih građevina na Halkidiju. Ova dvospratnica izgrađena je u klasičnom makedonskom stilu, te u njenom prizemlju možete videti raznorazne poljopriverdne i agrarne artefakte, kao i fotografije sa kraja XIX veka, te predmete i nošnje svakodnevnih ili pak, misterioznijih namena.\nNa spratu se nalaze “ženske” odaje, te su ovde tipični kućni predmeti i svečane nošnje, kao i reprezentacija tipičnog domaćinstva sa svim pokućstvom. Ove izložbe mogu biti i značajan uvod u razumevanje odlika nekoliko tradicionalnih sela, koje biste svakako želeli da obiđete, ako ne zbog šarma i jedinstvene artmosfere, ono zbog jagnjetine pod sačem i pravih kulinarskih čarolija.\nNa Halkidikiju se nalazi mnoštvo živopisnih sela\nOva sela odlikuje arhitekturno jedinstvo koje je lokalna varijanta makednoskog stila. Bićete u prilici da razgledate najrazličitije kuće, od jednostavnih jednosobnih bivaka do raskošnih dvoraca. Sela Mademohoria svoje ime dobila su od turske reči za rudnik, a predstavljaju neku vrstu rudarske zajednice. Galatista, Vavodos, Stagira, Stanos, Varvara, Liarigrovi (sada Arnea), Novoselo, Stratoniki, Horouda, Revenikia i Ierissos imena su ovih rudničkih mestašca koja su procvetala tokom vladavine Osmanlija, jer su izvlačili srebro iz utorbe sada zaštićenog Stratonikosa.\nMnogi stanovnici ovih sela nisu bili rudari, već kujundžije, juveliri i trgovci, što im je, uz značajan profit, donosilo i privilegovan položaj. Dozvoljeno im je da oforme svoj autnomni savez kojim je upravljalo 12 vekilidesa, po jedan predstavnik svakog sela.\nDruga grupacija sela je Zevrchoria, koja se sastoji od četiri prekrasna naselja: Geroplatanos, Paleohra, Sana i Riza. Sem geografske blizine, ova sela povezuju i specifične geografske karakteristike, te su sva orijentisana tako da im sunce izlazi sa leve strane, obrnuto od svih ostalih naselja okoline, te im otuda i naziv, koji bismo slobodno preveli kao “levaci”, jer reč zervos znači – levo.\nSvakako treća vrsta tradicionalnih sela Halkidikija su i mala ribarska mesta u blizni kojih su se razvili razni turistički centri, kako na severnom delu, tako i na samim ‘’prstima’’. Svako mestašce tipično bi imalo svoju marinu gde su ribari nekada ostavljali svoje čamce. Godine 1922, kada je veliki talas izbeglica “zapljusnuo” ove obale, ova mala sela doživela su korenite promene.\nDržava je tada migrantima dala priobalne delove, koji do tada nisu obrađivani (te nije bilo nikakve privredne vrednosti). Novi stanovnici su pokazali svoju upornost i pravi duh podižući nova, ‘’tvrdoglava’’ i izdržljiva naselja, a čuvajući uspomenu na svoje poreklo, te većina mesta ima prefiks Neo, što znači – nov.\nPoluostrvo Atos (Sveta Gora)\nPoluostrvo Atos (Sveta Gora) privlači kako hodočasnike, monahe i sveštenike, tako i zaljubljenike u kulturu, sakralnu arhitekturu, misticizam i pravoslavlje. Ova neobična kolonija manastira je jedinstveno pravoslavno bratstvo pod zaštitom UNESCO povelje, i smatra se jednim od neverovatnih kulturnih nasleđa čitavog sveta. Čudesni manastiri Svete Gore stari su preko hiljadu godina, u okrilju planine Atos, i sa punim pravom se smatra jednim od najznačajnijih centara pravoslavnog sveta.\nAtos je sedište 20 manastira, od kojih je po jedan: srpski, bugarski i ruski, a ostali su grčki. Ako uspete da dobijete dozvolu za posetu Svetoj Gori, ovde se možete slobodno kretati od jednog do drugog manastira, gde ćete dobiti hranu i smeštaj kad god vam to zatreba. Za one koji dobiju dozvolu, a vole da planinare, na krajnjem jugu poluostrva nalazi se vrh planine Atos koji je sa svojih 2.033 metara nadmorske visine najviši vrh Grčke.\nKažu da oni koji stoje na vrhu Atosa vide čak 3 sata ranije izlazak sunca od onih koji se nalaze u podnožju. A, senka Atosa se vidi i na ostrvu Skijatos, čije ime u prevodu znači senka Svete Gore. I za ovo sveto mesto vezane su mnoge zanimljive legende, a po prihvaćenom predanju, Bogorodica je otkrila ovo mesto ploveći sa apostolom Jovanom na Kipar, ali je oluja nasukala brod na tada pagansku obalu.\nRaznežena i duboko dirnuta lepotom prirode, blagoslovila je ovu goru i zamolila svoga sina, da pretvori ovu planinu u vrt. “Neka ovo mesto bude tvoje nasleđe i vrt tvoj, raj i nebo spasenja za one koji za spasenjem tragaju”, odgovorio je božanski glas sa neba, a od tog trenutka ova planina dobila je ime Agios Oros (Sveta Gora) i posevćena je Majci Božijoj kao samo njen vrt, u koji nije dozvoljen pristup ženama.\nZabranjen je inače, i ženkama domaćih životinja, izuzev izgleda kokošaka, koje legu jaja neophodna za ikonopisanje, i mačaka – da li zbog miševa ili sopstvene svojeglavosti i nazustavljivosti, nije do kraja razjašnjeno. Ipak, poznati su slučajevi kada je Atos pružao utočište ženama i devojčicama, posebno za vreme ratnih razaranja popout građanskog rata.\nSvi atoski manastiri, uključujući i glasoviti Hilandar, zadužbinu velikog srpskog vladara, župana Stefana Nemanje, poseduju raskošne, bogate riznice sa zbirkama neprocenjivog srednjevekovnog umetničkog blaga – od tkanina i nošnji, preko ikona, putira, krstova, kruna i drugih sakralija, do značajnih hrišćanskih dokumenata, povelja, hrisovulja, svetih moštiju.\nZanimljivo je da do skoro ništa od te neverovatne kulturne baštine i dokumentarne građe nije podvrgnuto niti kakvim naučnim studijama, niti katalogiziranju, konzervaciji ili opisivanju, i tek je nedavno Evropska Unija osnovala Fond za uređenje, zaštitu i konzervaciju ovih predmeta, što je podstaklo mnogobrojne pravoslavne zemlje da ulažu u slične programe svojih manastira na Atosu.\nŽenama je, dakako, strogo zabranjeno da kroče na ovo tle, ali ni muškracima nije baš najjednostavnije da posete ove manastire. Potrebne su posebne dozvole i najavaljene posete, pa ukoliko ste željni da vidite Atos izbliza, pažljivo se upoznajte sa pravilima ove, uistinu, najneobičnije republike na svetu. Svi, ipak mogu uživati u obilasku morem oko poluostrva i pogledu na ovu fascinantnu planinu i njene prekrasne manastire, pa je krstarenje ovuda jedan od najpopularnijih izleta.\nNa Halkidikiju se nalaze neko od najlepših plaža severne Grčke\nDuga, razuđena obala Halkidikija pruža neke od najlepših i najprijatnijih plaža čitave Grčke, a veliki broj njih demonstrira i visoke standarde u održavanju čistoće, bezbednosti i prirodnog razvoja plaža, te ponosno ističu svoje Plave zastave. Među hiljadama različitih plaža možete naći bukvalno sve: peščane, kamenite ili stenovite plaže, orgaizovane, glamurozne ili sportske, zavučene, intimne i veoma male, te plaže koje gledaju na istok, zapad i jug, plaže sa obiljem prirodnog hlada, i plaže na kojima je obavezan šešir i suncobran…\nMnoge su veoma popularne i na njima je gungula, obilje kafića, muzike, sportskih terena, a druge su prave zen varijante za osobu ili dve, da uživaju u tišini, blago zatalasanoj vodi i prekrasnim bojama neba i mora. Tako će vas zapadna obala nagraditi velikim, peščanim i dobro organizovanim plažama iza kojih se uglavnom nalaze naselja.\nNea Kalikratija, Flogita, Nea Plagija, Dionyssiou i Agios Mamas\nNea Kalikratija, Flogita, Nea Plagija, Dionyssiou, Agios Mamas zaista su odlično organizovane plaže koje obiluju rekreativnim i sportskim sadržajima, kao i restoranima sa izborom hrane za sve prilike, apetite i uzraste. Ništa manje zanimljive nisu ni plaže istočne obale, na pojasu između Atosa i Asprovalte.\nPlaže Kambos i Pyrgos\nKambos, Pyrgos su predvine, tihe plaže za uživanje sa porodicom, sa dosta prirodnog hlada i ljudi koji idu za svojim poslovima;\nDeveliki plažu posetite radi najizvrsnijih ribljih tavreni u samoj luci, gde možete uživati u predivnom pogledu na more. Ierissos je jedna od najbolje organizovanih plaža, dok su Vina i Olimpijada markantno prepoznatljive zbog beline peska.\nUranopolis je najpopularnija destinacija zbog raznovrsnih sportskih sadržaja, dok su Nea Roda i Tripiti umereno organizovane.\nPosebno preporučujemo malenu Hiropotamos plažu\nPosebno preporučujemo malenu Hiropotamos plažu, sa predivnim pogledom na Amulani – jedino naseljeno ostrvo, od sedam koliko ih se nalazi pokraj obala Halkidikija.\nAmulani – Jedino naseljeno ostrvo\nAmulani je lociran između Sitonije i Atosa, i povezan veoma frekventnim trajektima od Tiripitija, plaže koja se nalazi tačno naspram ovog ostrva. Sama vožnja traje svega oko 10-ak minuta, pa je Amulani sve popularnija odrednica za “iskusnije” ljubitelje Halkidikija, koji već napamet znaju sve atrakcije, lepote i plaže popularnijih ‘’prstiju’’ – Kasandre i Sitonije.\nFin, zlatasti pesak i vibrantne plave nijanse mora i bujna vegetacija čine pravi kontrast masvinim stenama, pa krajolik ovog ostrva nipošto nije dosadan. A na južnoj strani nalazi se šest sićušnih ostrvaca objedinjenih pod imenom Drenia. Ova “magareća” ostrva nalaze se tačno naspram Uranopolisa, oko 3 kilometra od obale. Dolazak ovamo svakako će se isplatiti, jer ostrva čuvaju neke od sasvim netaknutih, fantastičnih plaža na kojima, uz malo sreće, možete biti i sasvim sami.\nSmeštaji - Kontinentalni Halkidiki\nRent-A-Car - Kontinentalni HalkidikiIzleti/Ekskurzije - Kontinentalni Halkidiki


BMW povećava dividendu akcionarima › Made-in-Germany.rs\nNemačka automobilska kompanija “BMW” javlja da je u 2015. godini ostvarila rekordnu prodaju i dobit, zbog čega će povećati isplatu dividende svojim akcionarima.\n„BMW grupa je prošle godine upisala šestu rekordnu godinu zaredom, ostvarivši po obimu prodaje, prihodima i profitu, nove najbolje rezultate ikada, uprkos nestabilnom tržišnom okruženju“, navodi u saopštenju BMW-a, a prenosi agencija “Frans pres”.\nNeto profit kompanije porastao je u 2015. godini za 10 procenata na 6,4 milijarde eura (7 milijardi dolara), pa grupacija planira da povodom obeležavanja svoje stogodišnjice, akcionarima isplati veće dividende u iznosu od 3,20 eura po redovnoj akciji i 3,22 eura po povlašćenoj akciji.\nNemački proizvođač luksuznih automobila je specijalnom manifestacijom u Minhenu obeležio svoj 100. rođendan i predstavio futuristički koncept automobila nazvan „vision next 100“, čime je najavio sledećih 100 godina rada.


Izvor: B92 sreda, 5.06.2019. | 15:54\nZnaci Dveri su mainstream?\n(Crni, 7. jun 2019 14:05)\nTzv. "porodicna setnja" od tzv. "Dveri" je bila homofobno-nacionalna predstava, dok je ovaj dogadjaj u Bostonu pre svega nadnacionalni, medjunarodni dogadjaj i nije usmeren ka uskracivanju prava lgbt populacije.\n(Realno, 6. jun 2019 08:17)\npo meni je poenta price da svako radi izmedju svoja cetiri zida sta god zeli,ako time ne ugrozava drugoga...\nako se iz nekog razloga agresivno izlazi u javnost,to vec nailazi na odredjene posledice...ne razumem potrebu isticanja svojih odredjenih stavova,ponasanja ili potreba...\n(plazoje, 6. jun 2019 06:44)\nKuda plovi ovaj brod sa kojim smo krenuli mi...\n(Vlajko, 6. jun 2019 06:36)\nKonacno, da se i mi izborimo za nasa prava\n(Aleksandre sta nam to ucini, 6. jun 2019 04:19)\n(M, 6. jun 2019 01:11)\nTu je jedna vazna cinjenica koju niko ne primecuje,a koja sve objasnjava. Na skupu ce govoriti konzervativni homoseksualac. U pitanju je sigurno Majlo Janopulos,koji je ultradesnicar,ultrarepublikanac i pristalica Trampa i Benona. On je deklarisani,otvoreni gej,a podrzava strejt paradu,a ne gej paradu! Zasto? Zato sto levicari i progresivne demokrate zloupotrebljavaju odredjena ljudska svojstva da bi promovisali svoju nakaradnu levu ideologiju,neoliberalnu politiku svrstavajuci ljude u odredjene fioke. Demokrate su te koje ljudima lepe etikete i po toj etiketi ih tretiraju kao glavnom svojstvu. Npr,demokrate su,a ne republikanci ti koji dele ljude na strejt,gej,bi,Afroamerikance,Latinose,Azijate,seksualno zlostavljane,"fizicki izazvane","intelektualno izazvane" i vec kako ne "izazvane". Za konzervativce te osobine su nebitne,one nisu glavna odrednica tih ljudi te se zbog toga ne osecaju "zrtvama" i zbog toga im ne treba nikakva parada i glorifikacija i velicanje bilo koje seksualnosti. Za republikance Majlo Janopulos je konzervativac,a za demokrate je gej,kao prvo i osnovno njegovo obelezje,cemu se on s punim pravom protivi. Pravi,intelektualno i eticki posteni gejevi ne bi nikad izasli na gej paradu. E to je smisao strejt parade u bastionu levicarske Amerike-Bostonu!\n(Oliver, 5. jun 2019 22:04)\nJa, kao gej muskarac, podrzavam ovu manifestaciju. Verovatno retko ko zna sta se desilo sa ribarskim naseljem Provincetown koje se nalazi naspram Bostona, na Cape Code nacionalnoj obali. Provincetown je bilo mirno naselje koje je tolerisalo gej populaciju. Vremenom su bogati gejevi poceli kupovati ribarske kucice i istiskivati lokalno stanovinstvo. Danas LGBT osobe cine 95% stanovnistva Provincetown-a i netolerantni su prema heteroseksualcima koji smatraju da nije u redu da sve bude podredjeno gejevima i lezbejkama. Moj stav je da u svemu treba imati meru, treba stvoriti okruzenje u kojem se svi ljudi osecaju prijatno.\n(Miroslav, 5. jun 2019 21:52)\nCitam koleginici danaa clanak, i naravno sprdamo se, koliko smo vec generalno nenormalni i samo mi padne na pamet koja bi to fora bila da Bred Pit za kedno deset godina izjavi da je gej! Ahaahajjaja... Eto dobro se nasmejale.\n(Vilana, 5. jun 2019 20:28)\nA koje je to pravo heteroseksualaca ugrozeno, da im je potrebna parada da se bore za svoje prava? Pravo da budu homofobi? Ma setajte...\n(Nole, 05. jun 2019 18:18)\nneeee decko ovde se ne radi o pravima vec o promociji nacina zivota. Zasto samo promovisati gej populaciju!?\nNa gay pride se nepromoviše gej populacija. Homoseksualci su bili diskriminisani od strane heteroseksualaca, batinjani, podvrgnuti kojekakvim sigmama i progonima na ulicama, poslu, u medijima. Gay pride je manifestacija koja ima za cilj da pokaže da uplašeni homofobi nemaju èega da se boje, i da ne nabrajam dalje...\nHetero pride je kao kada bi se bogataši koji vladaju svetom borili za radnièka prava.\n(999, 5. jun 2019 20:24)\nEvo jednog mog iskustva zašto je gej parada potrebnija od strejt parade. Strejt sam i iz znatiželje / eksperimenta sam se predstavljao kao homo/biseks na jednom anonimnom èetu, da vidim reakcije. Ljudi moji, za nepunih pola sata dobio sam oko stotinu komentara da izvršim samoubistvo, da sam bolestan, da se leèim, da im dam adresu da doðu da me linèuju i sve druge grozote koje ovde neæu ni pisati. Iako je to bilo upuæeno mom izmišljenom liku a ne meni, osetio sam se vrlo loše. Poznato je da ljudi anonimno pišu ono što zaista misle, što im je na srcu, ali toliki stepen mržnje nisam oèekivao.\nTaèno, nisam nikada paradirao niti nameravam, ali sam maltene iz prve ruke shvatio šta znaèi biti homoseksualac u Srbiji. To je konstantno skrivanje onoga što jesi i što ne možeš da promeniš. Omalovažavanje, ogovaranja, uvrede... Potpuno ih razumem i podržavam. Niko te neæe pretuæi na ulici zato što si strejt, ali hoæe jer nisi. E zato, izmeðu ostalog, oni paradiraju, jer su ugroženiji od nas. Žele da pokažu da su jedni od nas, a ne lutke za udaranje i iskaljivanje mržnje.\nPozdrav dobrim ljudima svih seksualnih orijentacija od jedne zdravorazumske strejt osobe!\n(Neutralan, 5. jun 2019 20:22)\nHahahahan, tako treba.\n(Pijani zlotvor, 5. jun 2019 19:51)\n(Suljo, 5. jun 2019 19:47)\nNapokon nešto normalno u toj Americi. Ima li ovo veze sa Trampom?\n(Henry Chinasky, 5. jun 2019 19:46)\nParadirate da biste ostvarili prava koja nemate...? Zaista, cemu "vasa" parada? Za sto se zelite izboriti?\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (Valentino, 5. jun 2019 19:27)\nNa pravo govora i slobodu misljenja. Valjda mogu da izjavim da mi se ne dopadaju neke ideje vas ponosnih, a bez da neko uperi prstom na mene da mi kaze da sam homofob, fasista, neandertalac.\n(kIM, 5. jun 2019 19:45)\n(Stevan, 5. jun 2019 19:41)\n(svaka cast, 5. jun 2019 19:40)\n(Valentino, 05. jun 2019 19:27)\nRwcimo pravo da smem da iznesem svoje mišljenje javno, a ne da mi bude natureno mišljenje "obespravljenih" kao jedino ispravno.\n(kaboom, 5. jun 2019 19:39)\n(svaka cast, 5. jun 2019 19:38)\nKraljevi! Jeste vala postala sprdnja sa svim paradama, ajd i mi "regularni" nesto da paradiramo.\n(Milan, 05. jun 2019 16:17)\n(Valentino, 5. jun 2019 19:27)\nHeteroseksualci su vise nego ugrozeni u vremenu kada se pisu komentari da samo medju homoseksualcima postoji ljubav, ostalo se sve izjalovilo. Dokle je dosla ta propaganda i glorifikacija, to je neverovatno!\n(Ja, 5. jun 2019 19:19)\nMaskota je lutka u funkciji amajlije. Skup radi skupljanja politièkih poena. Žalosno i potpuno promašeno...\n(666, 5. jun 2019 19:12)\n(EU Citizen, 5. jun 2019 19:09)\nOvo me podseca na ono kad su muskarci u osnovnoj kukali "A zasto nema Dana muskaraca, jel uredu da se slavi samo Dan zena?". A onda kada je 2011. godine proglasen Dan muskaraca niko nije ni zapamtio kad se odrzava jer im realno ne treba. Tako ce biti i sa ovim. Setace godinu, dve i bataliti jer realno nemaju zasto da se bune. Zivot im je otprilike 10 puta laksi nego gej ljudima tako da je ovo cisto zabave radi.\nI da naravno, da se nerviraju gej ljudi.\n(elem, 5. jun 2019 18:58)\nhocemo li u Beogradu da organizujemo prvi na tlu Evrope? Maskota Palma...ako Bred nece da dodje?\n(dr.kadzija, 5. jun 2019 18:57)\nGeneralno, svi smo diskriminisani na sve nacine. Problem je nastao, sto svi zele neka prava, ali ne i obaveze. To niko ne spominje.\n(NoName, 5. jun 2019 18:52)\nPosto se odrzava u Bostonu, smatram da ima smisla i te kako. Da se organizuje u BG, to bi bio jos samo jedan u nizu pokusaja ponizenja i diskruminacije homoseksualnih osoba.\nBoston, San Francisko i slicni gradovi su sjajna mjesta, ali definitivno je gay subkultura postala dominantna, sto odredjenim osobama moze stvoriti osjecaj nepripadanja. U tom smilu pripadnici vecinske orjentacije svakako mogu i trebaju ukazati na odredjene probleme, ako takvi postoje ( a u San Francisku svakako da postoje-svi se furaju na gej fazon, sto nije i ne moze biti ok).\nLicno sam jako srecan sto su mladje generacije otklonile olovni šljem homofobije sa glava zapadne civilizacije, sto meni kao gay osobi mnogostruko znaci, ali to ne znaci da je homofobija prestala biti problem. O njoj ce se morati pricati jos duuugo godina, a u Srbiji i regionu je besmisleno i trositi rijeci. Dovoljno je kazati da nemamo ista elementarna prava pred zakonom.\nU svakom slucaju-da, podrzavam strejt paradu, ali u mjestima gdje prava lgbt zajednice nisu ugrozena, sto Bosko Obradovic bas i ne misli.\n(Dragan, 5. jun 2019 18:52)\nJa sam straight, podrzavam raznolikost i ljudska prava, i u neku ruku zavidim gej parovima, mislim da se vise vole, ljubav izmedju muskaraca i zene se je toliko zakomplikovala i sve je manje i manje ima. Muskarci su sve nesigurniji, i finansijski, i seksualno, a zene su sve vise okrenute karijeri, bez potrebe za ulaganjem u vezu. Ne zelim da generalizujem ali je retko ko spreman na zrtvu, toleranciju, razumevanje, radjaju se sve vise sebicni narcisoidni ljudi kojima je za srecu dovoljna ljubav prema samom sebi.\n(ANALiticar, 5. jun 2019 18:47)\n"Želimo toleranciju i želimo toleranciju za sve, ne samo za gej populaciju". Ova izjava nema nikakvog smisla, ako se neko oseæa kao da je potlaèen, da mu je neko pravo ugroženo, ili da društvo nema razumevanja za njegove potrebe neka protestvuje za taj konkretan razlog.(bio on politièki, socijalni, ekonomski..) Da li je iko ugrožen zbog toga što je heteroseksualac? Zaista ne vidim smisao ili poruku ovog okupljanja, zvuèi kao neukusna šala.\n(Konkretan razlog za konkretnu šetnju, 5. jun 2019 18:28)\nDokle više te podele? Potrebna je jedna parada iza koje svi seksualci mogu da stanu. Tzv. seks parada. Aseksualci stop\n(fosognwlrk, 05. jun 2019 17:32)\nUpravo si napravio podelu na seksualce i aseksualce. Nije u redu, treba zastititi aseksualce i njihova prava.\n(Cigla u zidu, 5. jun 2019 18:21)\nE svašta. Baš ste me nasmejali... hehehe\n(Ana Brnabiæ, 5. jun 2019 18:21)\n(Nole, 5. jun 2019 18:18)\nSvaki dan je stejt parada, a gej parada je samo jednom godišnje. Zbog tog jednog dana ja kao heterosexualac nimalo se ne oseæam ugroženim.\n(xxyyzz, 5. jun 2019 18:17)\nOvo vise lici na karneval !!\n(eara sa onoga sveta, 5. jun 2019 18:04)\nNe znaš ko je gori, potpuno su obesmislili sve. I jedni i drugi. Jedni kmeèe, drugi troluju, svi imaju neke svoje iskrivljene istine u kojima žive, populizam i demagogija u crvenom. Oboje imaju neku spremnu prièu, zastavu, agendu, koreografiju. Ostavite bre više obiène ljude na miru.\n(Tja, 5. jun 2019 18:01)\nhoce li biti i parade liberalnih kapitalista, bogatasa i bankara?\n(praja, 5. jun 2019 17:53)\nSta je sad monoseksualac\n(Pepi, 5. jun 2019 17:50)\nKako prva u svetu?\nPa kod nasu bile porodicne setnje jos pre 10tak godina?\n(Sofronije, 5. jun 2019 17:43)\n(fosognwlrk, 5. jun 2019 17:32)\nCista glupost, najvise se diskriminisu stari ljudi, gojazni ili anoreksicni, invalidi, kao i oni koji su druge rase, nacionalnosti i vere, itd. pa tek onda ovi koji su odredjene seksualne orijentacije.\n(jobjob, 5. jun 2019 17:32)\n(haha, 5. jun 2019 17:31)\n“Država Masaèusets, u kojoj je smešten Boston, prva je država koja je legalizovala istopolne brakove 2004. godine. U Bostonu je sklopljen i prvi istopolni brak u SAD.”\nInaèe,BRAVO za ideju!\n(micika, 5. jun 2019 17:30)\nNe verujem da homoseksualci imaju ista protiv ovoga, bar ne oni koji parade ne organizuju zarad profita vec ravnopravnosti. Uostalom, zastava im je duga, sto predstavlja ujedinjenje raznolikosti - svi smo razliciti, ali svi treba da imamo ista prava. Tacka.\n(Djordje P, 5. jun 2019 17:24)\nA porodicna setnja od dveri?\n(zmajognjeni, 5. jun 2019 17:24)\nOvo zvuci vise gej od gej parade\n(321, 5. jun 2019 17:23)\nкод нас су ти двери патентовале пре неколико година!\nувек смо испред света\n(Крунослав, 5. jun 2019 17:05)\nDok svi vi paradirate, neko mora i da radi!\n(Nole, 5. jun 2019 17:01)\nkonacno nesto pametno i od amera....\n"Želimo toleranciju i želimo toleranciju za sve, ne samo za gej populaciju" - odavno nisam cuo nista pametnije\n(aleksaczv, 5. jun 2019 16:55)\nSrednjoškolska "politika identiteta" je korozija društva. Deèica koja nikada nisu èula "ne" dospevaju do srednje škole, tu se organizuju u klike koje uopšte ne interesuju drugaèija mišljenja i pogledi na život, pa ostaju na tom nivou zauvek. Nerazumne nedokazane štetocine su danas najglasnije, a medija ih ropski služe zato što ne znaju za bolje.\n(Vujadin, 5. jun 2019 16:52)\nDa vidimo sad tu toleranciju.\n(ГОСТ, 5. jun 2019 16:48)\n(Ian, 5. jun 2019 16:47)\nA mi monoseksualci? Nemamo organizaciju, jer smo po prirodi individualci, tako pojedinaèno, smo marginalizovani od društva, jer niko ne zna da postojimo... A samostalno smo veoma malobrojni, da bi smo se organizovali i pojavili kao pojedinci.\n(Mediocritical, 5. jun 2019 16:47)\nsta fali. svi mi osecamo ljubav i treba da je slavimo.\n(jasdf, 5. jun 2019 16:44)\nNije u redu ismevati nekog ko je obespravljen, a to jeste LGBT zajednica. Lako je izvrnuti ruglu a teško je razumeti. Da su svi jednaki ne bi bilo potrebe za bilo kakvom borbom i politièkim alatima poput "parade ponosa".\nLjubav svima koji ne diskriminišu i ne mrze bilo koga samo zato što je razlièit.\n(Glas Razuma, 5. jun 2019 16:43)\nbravo! puna podrska!\n(top gear, 5. jun 2019 16:39)\nAko æe promovisati ljubav izmeðu muškarca i žene pritom ne vredjajuci ostale grupe onda u potpunosti podržavam ovo. Takoðe slažem se da bi bilo dobro ubaciti i S u skraæenicu jer time se kompletiraju svi, nešto poput olimpijskih krugova i samim tim ne bi smelo više da postoji sukoba niti mržnje.\n(Ono, 5. jun 2019 16:38)\nNajveæa gay ikona holivuda,maskota.\n(Sumadinac, 5. jun 2019 16:38)\nОвај чин само даје већи легитимитет геј парадама. Јефтин трик.\n(ГМ, 5. jun 2019 16:33)\nMislim da sve te parade besmislene, ali red je da i heteroseksualci imaju svoju. I onako æe vremenom nestati.\n(Blagomir, 5. jun 2019 16:32)\nPa strejt parada je svaki dan - 365 dana godišnje.\n(marko_sthlm, 5. jun 2019 16:27)\n(pavkov, 5. jun 2019 16:26)\nOtisao bih da podrzim ali se bojim da bi roditelji pomislili da sam strejt pa bi me izbacili iz kuce?\n(pixelArt, 5. jun 2019 16:23)\nКоначно нека лепа вест.\n(Вук, 5. jun 2019 16:23)\nStiže “porodièna šetnja”. Srbija! :-)\n(Šibica, 5. jun 2019 16:22)\nZar nije trebalo Palmu inaugurisati u glavnu maskotu?\n(JS, 5. jun 2019 16:20)\nSvašta, ali ok. kod nas bi više ljudi izašlo na ulice povodom ovakve parade nego protesta protiv vlasti...\n(x, 5. jun 2019 16:18)\n(Milan, 5. jun 2019 16:17)\nBravo! Bravo i za Bred Pita!\n(miki986, 5. jun 2019 16:16)\nBravo,bravo svaka èast!!!!!!!!!\n(Pozdrav iz Kanade, 5. jun 2019 16:15)\nKopiraju Boška Obradoviæa\n(gde bežiiiiiiiiiiiittteee, 5. jun 2019 16:15)\nFantasticna ideja. Svi ti pokreti su pre svega sa idejom da se dobije politicka nadmoc nad konkurencijom. Samo da se javno proglasi neka grupa za zrtvu, automatski ostali se proglasavaju za agresora. Ovo je potrebno cisto da se stvari malo izbalasiraju.\n(Balanser, 5. jun 2019 16:14)\nJeste, heteroseksualci su veoma diskriminisani i ugroženi, toliko je bilo veæ sluèajeva da homoseksualci prebiju momka i devojku koji se ljube u parku da to više ne može da se trpi. Da ne pominjem klinike koje nude tretmane za preobražavanje heteroseksualaca u homoseksualce. Dovoljno su heteroseksualci trpeli da ih nazivaju nenormalnima i izopaèenima, vreme je da dignu glas i izbore se za svoja prava.\n(Keke, 5. jun 2019 16:12)\novo je sjajno, da se odrzava u evrovi i da se ima vise love pa i da odes. eto ideje za turisticku atrakciju beograda. strejt parada\n(nekotamo, 5. jun 2019 16:10)\n(Zuz, 5. jun 2019 16:08)\nPa ovo su Dveri kod nas organizovale ihahaj kada.\n(Gaša, 5. jun 2019 16:07)\n(Majkl Džondar, 5. jun 2019 16:07)\nsvi na paradu ???\n(slavko, 5. jun 2019 16:07)


Vijeće ministara BiH: Himna ostaje na čekanju\nNa današnjoj sjednici Vijeća ministara BiH izostalo je izjašnjavanje o himni BiH, a vođena je, pored ostalog, i rasprava o dvije strategije koje će BiH približiti evropskim standardima.\nNakon rasprave Vijeće ministara je usvojilo dokument pod nazivom „Strategija razvoja malih i srednjih preduzeća za period od 2009. do 2011. godine.“ Za njenu realizaciju zaduženo je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa.\nNikola Špirić, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, je tim povodom istakao:\n„Ova strategija je bitna zato što će iza nje uslijediti i izrada zakona o malim i srednjim preduzećima, a to će, naravno, omogućiti i pristup Fondu za konkurentnost i inovacije i pristup fondovima Evropske Unije. Ciljevi strategije su, između ostalog, unapređenje okruženja za poslovanje malih i srednjih preduzeća i poboljšanje njihove konkurentnosti na domaćem i inostranom tržištu, te smanjenje sive ekonomije i siromaštva u BiH.“\nMinistarsko vijeće danas je donijelo i odluku po kojoj se formira radna grupa za izradu državne strategije za borbu protiv organiziranog kriminala. Donošenje takvog dokumenta je jedan od uslova za liberalizaciju viznog režima prema građanima BiH.\nNa pitanje zašto BiH nema strategiju i u oblasti rada i zapošljavanja, predsjedavajući Špirić je kazao:\n„Treba doći do saglasnosti da se dođe do politike zapošljavanja u BiH. Onda bi se time stvorile nove ingerencije Vijeća ministara. Tačno da će globalna ekonomska finansijska kriza dovesti do pada privredne aktivnosti u BiH, dakle pada ekonomskog rasta i do gubitka radnih mjesta. Ne postoje mehanizmi ni mjere kojima Vijeće ministara raspolaže da bi imalo neku aktivniju ulogu, jer ne postoji državna politika zapošljavanja.“\nIzjašnjavanje o tekstu himne BiH, iako se najviše iščekivalo, prololongirano je za jednu od slijedećih sjednica. Ministri su predlagali da se u tekst himne ubaci riječ „more,“ ili da se ukomponuje puni naziv zemlje „Bosna i Hercegovina“. Pošto je riječ o autorskom djelu, za izmjene će morati sačekati mišljenje autora teksta.


Javni poziv za dodjelu finansijskih sredstava medijima i neprofitnim organizacijama - Breza-X\nJAVNI POZIV ZA DODJELU SREDSTAVA iz Programa utroška finansijskih sredstava sa razdjela 11 – Ured premijera, budžetska organizacija 01, potrošačka jedinica 0001, Budžeta Zeničko-dobojskog kantona za 2021. godinu, pozicija “Tekući transferi i drugi tekući rashodi”.\nPreuzmite potrebne obrasce za prijavu na Javni poziv.\nJavni poziv za dodjelu sredstava Ureda premijera 2021.pdf(56 Preuzimanja)\nObrazac I Programa, projekta.docx(16 Preuzimanja)\nObrazac I-1 (Prijavni obrazac).docx(16 Preuzimanja)\nObrazac I-2 (Izjava).docx(11 Preuzimanja)\nObrazac I-3 (Opisni i finansijski izvještaj).docx(13 Preuzimanja)\nObrazac II Programa, projekta.docx(12 Preuzimanja)\nObrazac II-1 (Prijavni obrazac).docx(12 Preuzimanja)\nObrazac II-2 (Izjava).docx(12 Preuzimanja)\nObrazac II-3 (Opisni i finansijski izvještaj).docx(11 Preuzimanja)\nPrethodni članakBreza za Srebrenicu – “Da se ne zaboravi”\nNaredni članakPravo je vrijeme za uklanjanje ambrozije prije nego ona postane problem svima


Agencija za nekretnine Beograd BANAT GRADNJA, oglasi Novogradnja – Imovina.net – Najnoviji oglasi\n1 - 4 od ukupno 4 oglasa za "BANAT GRADNJA" - Novogradnja\ngrad Beograd, opština Voždovac, Medak padina\n- Cena od 1100-1200 e/m2 + PDV (u zavisnosti od dinamike plaćanja) Mogućnost kupovine spoljnog parking mesta *** LOKACIJA *** Privredno društvo BANAT GRADNJA do sad je izgradilo i uselilo 14 stambeno-poslovnih objekata u Beogradu, i to ...\ngrad Beograd, opština Voždovac, Lekino brdo\nAKCIJSKA CENA (predprodaja) *** 1730 e/m2 + PDV *** za plaćanje do 15.02.2020 * Početak gradnje: 02.2020. * Kraj radova: 10.2020 *** PLAĆANJE: **** - Cena od 1900-2200 sa PDV-om, u zavisnosti od spratnosti i dinamike isplate - ...\nAKCIJSKA CENA *** 1650 e/m2 + PDV *** za kupovinu do 31.05.2020 * Početak gradnje: maj.2020. * Kraj radova: jan.2021 * Za kupce stanova preko 60m koji rezervišu stan do 30.05.2020 obezbeđen je dizajner enterijera, sa kojim mogu aktivno ...\n*** USELJIVO I UKNJIŽENO *** *** LOKACIJA: - Stambeni objekat Strumička 11 nalazi se na 100m od ulice Maksima Gorkog i isto toliko od Kruševačke ulice. - Blizina autoputa E75 i stajališta gradskog prevoza omogućavaju budućim stanarima ...


Jessica Alba Sa Porodicom | Bravo\nStart Ključne reči Posts tagged with "Jessica Alba sa porodicom"\nKljučna reč: Jessica Alba sa porodicom\nJessica Alba u jutarnjoj šetnji s porodicom\n5 Oct 25, 2016 Na prvom mestu rock liste nalazi se numera "Heathens" od benda Twenty One Pilots. Glasajte i dalje za svoju omiljenu pesmu, a u komentarima... Želim da upišem glumu, ali tata mi ne dozvoljava! 0


Principles of social-psychological diagnostics of alcoholism in social work\nPrincipi socijalno-psihološkog dijagnostikovanja alkoholizma u socijalnom radu\nThe paper analyses the ecosystemic concept of emergence and duration of alcoholism according to which the emergence and duration of alcoholism (and other addictions) is considered an illness of individual, family and society. It also implies a practical attitude that revealing and diagnostics of alcoholism can first start through analysis of disturbed family and social interactions and only after be searched for in medical/biological symptoms. According to this concept, identification of addiction to alcohol followed by diagnostic and therapeutic procedures make an unbreakable and continual process. It also emphasizes the fact that medical criteria for diagnostics of alcoholism are the most clear and scientifically most objective, however without providing timely diagnosis and efficient treatment. It particularly points to difficulties in process of identification of addiction to alcohol outside health institutions due to reduction of 'social visibility' (mimicry of alcoholism) i.e. du...e to reduction of recognizability of pathological forms of behavior and alcohol drinking in family and social relations. The conclusion emphasizes key principles of diagnostics, motivating and treatment in social work in relation to alcoholism and drinking problems.\nU radu se razmatra ekosistemski koncept o nastajanju i trajanju alkoholizma, po kojem se nastanak i trajanje alkoholizma (i drugih bolesti zavisnosti) razmatra kao bolest pojedinca, porodice i društva. On sadrži i praktičan stav da se otkrivanje i dijagnostikovanje alkoholizma najpre mogu započeti kroz analizu poremećenih porodičnih i socijalnih interakcija, pa tek potom tražiti u medicinskim/biološkim simptomima. Prema tom konceptu, identifikacija zavisnosti od alkohola, zatim dijagnostički i terapijski postupci predstavljaju nerazdvojiv i kontinuiran proces. Ističe se i podatak da su medicinski kriterijumi za dijagnostikovanje alkoholizma najjasniji i naučno najobjektivniji, ali da oni ne obezbeđuju pravovremenu dijagnozu i efikasno lečenje. Posebno se ukazuje na teškoće u procesu identifikacije zavisnosti od alkohola izvan zdravstvenih ustanova zbog smanjenja 'socijalne vidljivosti' (mimikrija alkoholizma), odnosno zbog smanjenja prepoznatljivosti patoloških oblika ponašanja i pijen...ja alkoholnih pića u porodičnim i socijalnim odnosima. U zaključku se ističu ključni principi dijagnostikovanja, motivisanja i postupanja u socijalnom radu u vezi sa alkoholizmom i problemima pijenja.\necosystemic approach to alcoholism / alcoholism diagnostics / social work and alcoholism / ekosistemski pristup alkoholizmu / dijagnostikovanje alkoholizma / socijalni rad i alkoholizam\nGodišnjak Fakulteta političkih nauka, 2011, 5, 6, 421-432\nUR  - http://rfpn.fpn.bg.ac.rs/handle/123456789/326\nAB  - The paper analyses the ecosystemic concept of emergence and duration of alcoholism according to which the emergence and duration of alcoholism (and other addictions) is considered an illness of individual, family and society. It also implies a practical attitude that revealing and diagnostics of alcoholism can first start through analysis of disturbed family and social interactions and only after be searched for in medical/biological symptoms. According to this concept, identification of addiction to alcohol followed by diagnostic and therapeutic procedures make an unbreakable and continual process. It also emphasizes the fact that medical criteria for diagnostics of alcoholism are the most clear and scientifically most objective, however without providing timely diagnosis and efficient treatment. It particularly points to difficulties in process of identification of addiction to alcohol outside health institutions due to reduction of 'social visibility' (mimicry of alcoholism) i.e. due to reduction of recognizability of pathological forms of behavior and alcohol drinking in family and social relations. The conclusion emphasizes key principles of diagnostics, motivating and treatment in social work in relation to alcoholism and drinking problems.\nAB  - U radu se razmatra ekosistemski koncept o nastajanju i trajanju alkoholizma, po kojem se nastanak i trajanje alkoholizma (i drugih bolesti zavisnosti) razmatra kao bolest pojedinca, porodice i društva. On sadrži i praktičan stav da se otkrivanje i dijagnostikovanje alkoholizma najpre mogu započeti kroz analizu poremećenih porodičnih i socijalnih interakcija, pa tek potom tražiti u medicinskim/biološkim simptomima. Prema tom konceptu, identifikacija zavisnosti od alkohola, zatim dijagnostički i terapijski postupci predstavljaju nerazdvojiv i kontinuiran proces. Ističe se i podatak da su medicinski kriterijumi za dijagnostikovanje alkoholizma najjasniji i naučno najobjektivniji, ali da oni ne obezbeđuju pravovremenu dijagnozu i efikasno lečenje. Posebno se ukazuje na teškoće u procesu identifikacije zavisnosti od alkohola izvan zdravstvenih ustanova zbog smanjenja 'socijalne vidljivosti' (mimikrija alkoholizma), odnosno zbog smanjenja prepoznatljivosti patoloških oblika ponašanja i pijenja alkoholnih pića u porodičnim i socijalnim odnosima. U zaključku se ističu ključni principi dijagnostikovanja, motivisanja i postupanja u socijalnom radu u vezi sa alkoholizmom i problemima pijenja.\nT1  - Principles of social-psychological diagnostics of alcoholism in social work\nT1  - Principi socijalno-psihološkog dijagnostikovanja alkoholizma u socijalnom radu\nauthor = "Nastasić, Petar and Čekerevac, Ana",\nabstract = "The paper analyses the ecosystemic concept of emergence and duration of alcoholism according to which the emergence and duration of alcoholism (and other addictions) is considered an illness of individual, family and society. It also implies a practical attitude that revealing and diagnostics of alcoholism can first start through analysis of disturbed family and social interactions and only after be searched for in medical/biological symptoms. According to this concept, identification of addiction to alcohol followed by diagnostic and therapeutic procedures make an unbreakable and continual process. It also emphasizes the fact that medical criteria for diagnostics of alcoholism are the most clear and scientifically most objective, however without providing timely diagnosis and efficient treatment. It particularly points to difficulties in process of identification of addiction to alcohol outside health institutions due to reduction of 'social visibility' (mimicry of alcoholism) i.e. due to reduction of recognizability of pathological forms of behavior and alcohol drinking in family and social relations. The conclusion emphasizes key principles of diagnostics, motivating and treatment in social work in relation to alcoholism and drinking problems., U radu se razmatra ekosistemski koncept o nastajanju i trajanju alkoholizma, po kojem se nastanak i trajanje alkoholizma (i drugih bolesti zavisnosti) razmatra kao bolest pojedinca, porodice i društva. On sadrži i praktičan stav da se otkrivanje i dijagnostikovanje alkoholizma najpre mogu započeti kroz analizu poremećenih porodičnih i socijalnih interakcija, pa tek potom tražiti u medicinskim/biološkim simptomima. Prema tom konceptu, identifikacija zavisnosti od alkohola, zatim dijagnostički i terapijski postupci predstavljaju nerazdvojiv i kontinuiran proces. Ističe se i podatak da su medicinski kriterijumi za dijagnostikovanje alkoholizma najjasniji i naučno najobjektivniji, ali da oni ne obezbeđuju pravovremenu dijagnozu i efikasno lečenje. Posebno se ukazuje na teškoće u procesu identifikacije zavisnosti od alkohola izvan zdravstvenih ustanova zbog smanjenja 'socijalne vidljivosti' (mimikrija alkoholizma), odnosno zbog smanjenja prepoznatljivosti patoloških oblika ponašanja i pijenja alkoholnih pića u porodičnim i socijalnim odnosima. U zaključku se ističu ključni principi dijagnostikovanja, motivisanja i postupanja u socijalnom radu u vezi sa alkoholizmom i problemima pijenja.",\ntitle = "Principles of social-psychological diagnostics of alcoholism in social work, Principi socijalno-psihološkog dijagnostikovanja alkoholizma u socijalnom radu",\npages = "432-421",\nNastasić, P.,& Čekerevac, A.. (2011). Principles of social-psychological diagnostics of alcoholism in social work. in Godišnjak Fakulteta političkih nauka\nUniverzitet u Beogradu - Fakultet političkih nauka, Beograd., 5(6), 421-432.\nNastasić P, Čekerevac A. Principles of social-psychological diagnostics of alcoholism in social work. in Godišnjak Fakulteta političkih nauka. 2011;5(6):421-432.\nNastasić, Petar, Čekerevac, Ana, "Principles of social-psychological diagnostics of alcoholism in social work" in Godišnjak Fakulteta političkih nauka, 5, no. 6 (2011):421-432,


"Izgledalo je kao kompjuterska igra" - - Komentari -Sport - B92.net\nStruèni konsultant Eurosporta Miša Zverev oduševljen je tenisom koji su prikazali Novak Ðokoviæ i Rafael Nadal.\nMT nedelja, 13.06.2021. | 09:15\nNovak Ðokoviæ je Car, Kralj, Majstor!\n(slaða, 13. jun 2021 17:03)\nNadal se raspao u èetvrtom setu i više nije ni na šta lièioo.. Netipèno na šljaci i RG on je taj koji melje i diktira tempo uvek po pravilu. Taj brejk dotukao na kraju u treæom setu. Ali da kad njih dvojica igraju to stvarno kao kompjuterska igrica potpuno druga dimenzija tenisa u odnosu na druge.\n(No name, 13. jun 2021 12:32)\nIstina je da je Nadal odigrao odlièan meè, da je bio vrhunski spreman, na svojoj omiljenoj podlozi i omiljenom turniru. Uz to je imao i podršku 80% publike. Ðokoviæ je napravio izuzetan podvig, pobedivši jednog takvog Nadala. A pobedio ga je èasno, inteligentno, uspevši da preuzme kontrolu. Ne postoji niko drugi na ovoj planeti koji je mogao da pobedi takvog Nadala na RG. To je bio sudar dva prava diva ovog sporta, vrhunski meè... i presreæan sam što sam ga gledao.\n(Bojan, 13. jun 2021 12:10)\nNadal je u 4-tom setu veæ bio narodski reèeno crk'o. Izmorio ga nole sa vamos-tamos udarcima i forsiranjem bekenda. Znao je Nole da gubi prvi set, ali se borio da se igra što duže, da izmori španca. U èetvrtom Nadal je veæ bio kao oni bikovi na koridi, nije mogao na nogama više da stoji. Ovo bi Nole dobio glat, èak i da su u peti set ušli.\n(Gojko, 13. jun 2021 12:09)\nEl Marikon je toliko kružio oko loptice da je èudno kako je uopšte izdržao 4 seta. Jedina njegova šansa je bila u tri seta.\n(Pera Kojot, 13. jun 2021 11:17)\nSve je vrlo jednostavno. Novak mu dao fore da bi mu kasnije bilo zanimljivije.\n(ja, 13. jun 2021 10:13)\nNetaèno.Novak od skora reklamira jednu banku.Banka je trazila da ga Novak pobedi sa 20% kamate i zato je krenulo sa 5:0 za Nadala na pocetku da bi mu Novak vratio na kraju sa 20%+ tj 6:0.\n(Miki Hajnekenjaj, 13. jun 2021 11:10)\nBez gresaka? Hmmm... Rafa napravio neizudjenih 55, tacnije 18 vise od Noleta, daleko od toga da se igralo bez greski.\nNe osporavan Noletovu pobedu, bio je bolji to je cinjenica, al kad procitam da se videlo vec posle prvog seta da Nole dobija, pa da ga je razbio, a Rafa imao set loptu za 2:1. Pa jedan poen je prevagnuo na Noletovu stranu, pa jos dodati dvostruku servis gresku i lagan volej poslat u aut u taj-brejku, daleko da je Rafa odigrao bez greske, sta vise reci gresko je I to mnogo. Skoro duplo vise nego protiv Svarcmana. Da je Nole na taj nacin izgubio svi bi pisali Nole je sam sebe pobedio. Ljudi budite malo realni.\n(Tenis, 13. jun 2021 10:53)\nNajjaèe od svega je to što je Rafa odigrao vrhunski meè, a opet izgubio!\n(Tedy, 13. jun 2021 10:44)\nAjde ne pricaj gluposti. Eto ti si video u prvom setu na 5:1 za Nadala kad je Djokovic dobio taj jedan poen ti si kao znao da je kraj.. Koliko ljudi lazu i vole da pricaju gluposti. A ustvari mec bio toliki napet i neizvestan sve do 4. seta kad je Novak vratio brejk i izjednacio na 2:2 tek se tad vidjelo da je gotovo...\nMisli ti šta hoæeš ali posle toga pobjeda Novaka ni u jednom trenutku nije bila u pitanju, skolio ga je sa svih strana kao Rus Berlin 1945.\nPratim Novaka od poèetka ali nikada ni jedan njegov meè nisam èitav odgledao, jbg živci ali ovaj zadnji meè sam odgledao od do...zbilja nisam sumnjao u njegovu pobedu a Nadal je vanzemaljski odigrao,èak je to i moja supruga primjetila.\nU Rimu je prepustio Nadalu "vagu" ali u Parizu nije mu dao ni da priðe "vagi" i odmah je vraæao šta je god izgubio.\n(BLuka, 13. jun 2021 10:31)\nGrešiš Mišo, nigde nije moglo da ode osim u pravcu pobede Novaka Ðokoviæa.\n1. set;5:1 za Nadala;15:30 na Novaka na Nadalov servis;Novak hladno odigra skraæenu loptu;tu je bilo jasno da se Novak vratio i da preuzima meè a do kraja Nadal je izuzetno igra ali Novak nije dopuštao da Nadal preuzme meè.\n(BLuka, 13. jun 2021 09:21)\n(Zyzz, 13. jun 2021 09:58)\nDobro, Zverki, hvala za lijepe rijeci o mecu, ali ali, ipak je trebalo malo vise pohvale za Ðoleta, jer, sve u svemu, bio je bolji od svog protivnika, za klasu. Nikad necu zaboraviti onu Nadalovu pogubljenost u 4-om setu. To se ranije s njim nije dogadjalo.\n(Olja, 13. jun 2021 09:31)\nA kako ce izgledati na oi\n(Milos, 13. jun 2021 09:30)


Tadić i Josipović sutra na Jahorini | Palelive.com\nPočetna Jahorina Tadić i Josipović sutra na Jahorini\nTadić i Josipović sutra na Jahorini\nKoliba – mjesto održavanja sastanka\nČlanovi Predsjedništva BiH Željko Komšić, Nebojša Radmanović i Bakir Izetbegović, te predsjednici Hrvatske Ivo Josipović i Srbije Boris Tadić učesnici su neformalnog trilateralnog sastanka koji će biti održan sutra na Jahorini.\nKako je najavljeno iz Predsjedništva BiH, učesnici sastanka će razgovarati o koordinaciji aktivnosti u borbi protiv organizovanog kriminala, zajedničkom apliciranju za fondove EU za prekograničnu saradnju, međusobnom zastupanju u konzularnim stvarima u trećim državama, pripremama za promjenu graničnog režima i zajedničkim kandidaturama za sportska dešavanja.\nPrema pisanju medija u regionu, na dnevnom redu jahorinskog sastanka moguće je da se nađe i inicijativa predsjednika Hrvatske Ive Josipovića o boljoj saradnji u istragama ratnih zločina u regiji zahvaćenoj ratovima iz devedesetih.\n“Josipović već duže vrijeme želi da izloži prijedlog o mogućnostima sklapanja bilateralnih ugovora kojima bi se pojačala saradnja na progonu počinilaca ratnih zločina”, izjavila je za Radio “Slobodna Evropa” Romana Vlahutin, izaslanik hrvatskog predsjednika za jugoistočnu Evropu.\nOna je pojasnila da bi tim sporazumima trebalo da budu ojačani mehanizmi saradnje kojima se izbjegava moguća politizacija krivičnih postupaka, između ostalog, i tako što bi se predvidjela nadležnost sudova država prebivališta osumnjičenika, tako da se izbjegnu situacije poput slučaja “Purda”.\nProtokolom je predviđeno da predsjednici Srbije i Hrvatske sa članovima Predsjedništva BiH, tokom trodnevnog boravka na Jahorini, razgledaju ovu olimpijsku planinu.\nPrvi neformalni trilateralni sastanak predsjednika Hrvatske i Srbije i članova Predsjedništva BiH održan je u julu prošle godine na Brionima, gdje jej razgovarano o saradnji u procesu evrointegracija i mogućnosti čvršćeg povezivanja kompatibilnih privreda Srbije, Hrvatske i BiH.\nMedijima je sutra na Jahorini omogućeno snimanje i fotografisanje početka sastanka u 9.30 časova u objektu ”Koliba”, koji se nalazi u sklopu hotela ”Termag”, dok je u periodu od 14.00 do 14.30 časova predviđena konferencija za novinare.\nKako je Srni rečeno u Predsjedništvu BiH, za sutrašnji jahorinski sastanak vlada veliko interesovanje medija iz regiona, tako da je akreditovano oko 50 ekipa i skoro 100 novinara, snimatelja i fotografa.\nPrethodni članakOpština Sokolac traži od Vlade 40.000 KM za saniranje posljedica\nNaredni članakPutevi odblokirani, Josipović i Tadić stigli na Jahorinu


Dekorativna kozmetika | Kvalitetna šminka | Make-up | notino.hr\n-15 % na odabranu kozmetiku za kosu s kodom 15hairhr\n/Kozmetika/Dekorativna kozmetika za lice\t/Make-up\nMAKE-UP I DEKORATIVNA KOZMETIKA\nOdaberite svoj idealni puder\nSensaiCellular Performance Foundationskremasti puder SPF 15\nod 494,14 kn\nSensaiFlawless Satintekući puder SPF 20\nod 296,85 kn\nSensaiLuminous Sheertekući puder za posvjetljivanje SPF 15\nod 295,95 kn\nNotino vam nudi dekorativnu kozmetiku od prvoklasnih brandova cijeloga svijeta na jednom mjestu. Probajte proizvode poznatih imena poput Estée Lauder, L'Oréal Paris, Clinique, Max Factor, Lancôme ili Dior. Inspirirajte se njihovim sjajnim stilom i izaberite make-up uz koji ćete jednostavno zablistati.\nPaco Rabanne Lady Million parfemska voda za žene\nChloé Chloé parfemska voda za žene\n75 ml samo za 399,00 kn\nArmani Eau de Cèdre toaletna voda za muškarce\nMillefiori Air Design Flower Diffusor Large aroma difuzer bez punjenja III. (White)\n100 ml samo za 632,00 kn\n100 ml samo za 570,30 kn\n100 ml samo za 332,30 kn\n150 ml samo za 62,60 kn\n150 ml samo za 101,90 kn\n250 ml samo za 160,50 kn\n50 ml samo za 165,50 kn\n100 ml samo za 164,10 kn\n40 ml samo za 136,90 kn\n200 ml samo za 89,00 kn\n50 ml samo za 854,40 kn\n50 ml samo za 632,30 kn\n50 ml samo za 208,70 kn\n50 ml samo za 237,00 kn\n50 ml samo za 99,70 kn\n75 ml samo za 143,50 kn\n700 g samo za 269,10 kn\n400 ml samo za 243,90 kn\n2,2 g samo za 276,59 kn\n6,5 ml samo za 218,61 kn\n7 ml samo za 147,19 kn\nsamo za 482,90 kn\nsamo za 299,90 kn\nProraso White krema prije brijanja za osjetljivu kožu lica\nBulldog Original poklon set I. za muškarce\n411 g samo za 268,90 kn\n100 ml samo za 120,90 kn\nsamo za 295,60 kn


(FOTO) TEŠKA LUJKA: Priznajem, psa volim više od svog sina! - Informer\nTridesetosmogodišnja Helena Mjuler iz Kembridža toliko voli svog psa Lolu da joj je posvetila ceo život, a ne stidi se da prizna da je voli više od sina\nNjen pas će za Božić uživati u čak 68 poklona koji ga čekaju ispod jelke, a priznaje da je Loli otvorila čak i bankovni račun na koji svaki mesec uplaćuje po sto funti. Tako će pas dobiti više poklona od njenog šestogodišnjeg sina Harija, ali ona ističe da Lolu jednostavno iz godine u godinu voli sve više.\n- Da, volim svog psa više nego sina. Znate, Lola nikada ne kuka oko domaćeg zadatka i nikada se ne žali oko toga šta ima za večeru. Juče je prvi put videla sneg, a onda sam shvatila da nisam sina slikala na snegu, ali jesam Lolu sto puta. To se uvek dešava - priznaje Helena.\nZa negu Loline dlake mesečno troši 150 funti, a pas jede isključivo najbolju hranu iz omiljenog pet-šopa.\n- Nazvali su je Lejdi Lola zato što je razmažena i ima poseban tretman - kaže Helena i priznaje da joj je Lola u potpunosti promenila život.\n– Da, opsesivna sam. Ako spava, ja je neću buditi, a ako se mazimo na kauču, onda zovem supruga da mi donese šta mi je potrebno.\nKoliko se brine o Loli svedoči i situacija sa hranom. Kaže, ako Lola neće da jede, onda je hrani kašikom.\n- Moram da budem sigurna da je Lola jela, ne mogu da podnesem pomisao da će ostati gladna dok sam ja na poslu.\nMum splurges over £600 on 68 Christmas presents for her pampered dog Lola https://t.co/u5GsMRitRq pic.twitter.com/euto14A9i1— The Amed Post (@thenewsamed) 17. децембар 2017.\npas ljubav preterivanje Ljubimac sin opesija


Archives for Mart 2017 | OLX.ba blog\n31. marta 2009. godine, domaća kupoprodajna zajednica dobila je novo sredstvo za zbližavanje prodavača i kupaca. Čitaj više...\nObjavljeno u Kupovina/prodaja, Novosti, Tim\t| 17 komentara\nSajam automobila Ženeva 2017.\nPosted on 20.03.2017 u 14:23 by Amer | OLX.ba\n87. po redu Sajam, održao se od 9-19 marta 2017. godine te donio brojne novitete i predstavljanje novih modela za Evropsko tržište.\nIzmeđu ostalih, tu je prvi SUV iz kompanije Alfa Romeo pod nazivom Stelvio, nova luksuzna Volkswagen limuzina pod nazivom Arteon, Opel Insignia Grand Sport, Škoda Kodiaq, povratak Alpine sa modelom 110, Mazda CX-5 i MX-5 te “novi” odnosno “ušminkani” modeli Audi SQ5, BMW serije 5, KIA Stinger… Čitaj više...\nObjavljeno u Kupovina/prodaja, Novosti, Trendovi\t| Komentarišite\nTop 20 najprodavanijih automobila u BiH za 2016. godinu\nPosted on 08.03.2017 u 16:10 by Amer | OLX.ba\nVolkswagen je u 2016. najpopularniji brend novih automobila u Bosni i Hercegovini.\nTokom 2016. godine, u Bosni i Hercegovini je prodato ukupno 8.308 novih putničkih automobila. Od ukupnog broja registrovanih motornih vozila u BiH 0,84% su nova vozila.\nNajprodavaniji brend automobila je Volkswagen sa ukupno 1.536 prodatih vozila ili 18.49% od ukupnog broja.\nDrugo mjesto zauzima Škoda sa 1.249 ili 15,03% dok je Opel treći sa 838 ili 10,09%.\nNa četvrtom mjestu je Renault dok je Dacia na petom.\nŠesto mjesto je pripalo Citroen-u dok je Toyota sedma te osmi Peugeot. Čitaj više...\nObjavljeno u Novosti, Trendovi\t| 22 komentara\nNajpopularnije pretrage OLX.ba – februar 2017.\nPosted on 07.03.2017 u 16:42 by Amer | OLX.ba\ndonosimo Vam najpopularnije pretrage, odnosno, najtraženije pojmove OLX.ba korisnika za mjesec februar 2017. godine.\n10. Pelet Čitaj više...\nObjavljeno u Kupovina/prodaja, Trendovi\t| 7 komentara


Srećnica RTV1 u 20.05 - biznis24.rs\nZbog problematičnog ponašanja podstaknutog razvodom roditelja, Barbaru šalju kod dečijeg psihologa. Doktoru, kod koga devojčica dolazi, veoma se svidi Fortunata, pa je poziva na romantični vikend.\nNakon što se rastala od muža nasilnika koji želi da joj oduzme osmogodišnju ćerku Barbaru, Fortunata vodi užurban život, u potrazi za srećom. Ona je frizerka, koja pokušava da ostvari svoj san- da ima sopstveni salon. Fortunatin san deli i njen najbolji prijatelj, Čikano, dobrodušni tatu majstor koji se bori sa bipolarnim poremećajem, ali i sa zavisnošću od narkotika.\nBarbara ostane kod Čikana, ali nestašna devojčica padne sa prozora i povredi se. Iako njena povreda nije teška, to je dovoljan razlog da Fortunatin muž uspe u nameri da joj oduzme ćerku. Da li će Fortunata, čije ime na italijanskom znači “srećna“, uspeti da reši svoje probleme i pronađe sreću?\nRežija: Serđo Kastelito (Sergio Castellitto)\nGlavne uloge: Džasmin Trinka (Jasmine Trinca), Stefano Akorsi (Stefano Accorsi), Alesandro Borgi (Alessandro Borghi), Edoardo Peše (Edoardo Pesce)\nScenario: Margaret Macantini (Margaret Mazzantini)\nBarbaru · Dečijeg · devojčica · doktoru · dolazi · Fortunata · koga · podstaknutog · ponašanja · poziva · problematičnog · psihologa · razvodom · roditelja · romantični · šalju · svidi · veoma · Zbog\nPoznata cena svemirskog interneta: Da li biste platili da ga testi ...\nVesić: Proglašene i zaštićene još dve kulturno-istorijske cel ...


Pink, 20.03.2019, Novo jutro – Čime sve Hrvatska uslovljava Srbiju [Video] | D.I.C. Veritas\n20. Mart 2019. 21:24\nU jutarnjem programu televizije Pink – Novo jutro sa Irinom i Žikom, gostovali su predsednik DIC Veritasa Savo Štrbac i Nebojša Damjanović, istoričar, a povodom izjava Ruže Tomašić, hrvatske zastupnice u Evropskom parlamentu, koja se oglasila prethodnih dana zahtevima da se Srbiji uslovi pristupanje EU nizom zahteva među kojima i nema novih, iako su sada izrečeni na oštriji i ultimativniji način.\n18. Mart 2019.Sputnjik, 18.03.2019, Hrvati briselskim štapom ispostavljaju novu ucenu SrbijiSvi bilateralni sporovi koje Srbija ima sa Hrvatskom, među kojima su ključni „pitanje nestalih i ...\n19. Februar 2021.Dan.co.me, 19.02.2021, DIO HRVATSKE OPOZICIJE PONOVO POKREĆU PITANJE NAPLATETraže ratnu odštetu od Srbije Dio hrvatske opozicije u Saboru prilikom rasprave o izvještaju o s...\nObjavljeno u: Članci za naslovnu, D.I.C. Veritas u medijima, Hronika, Intervjui, Iz DIC Veritas, Video / Tagged: baština, eu, nestali, ratna odšteta, savo štrbac, spc


Neverovatno: Recept iz 9. veka izlečio infekciju superbakterijom otpornom na antibiotike! | Vestinet.rs\nPočetna ŽIVOT\tNeverovatno: Recept iz 9. veka izlečio infekciju superbakterijom otpornom na antibiotike!\nRecept za lečenje infekcije oka koji je pronađen u anglosaksonskom rukopisu „Bolds ličbuk“ iz 9. veka, pokazao se izvrsnim u eliminaciji superbakterija otpornih na antibiotike, rekli su britanski istraživači.\nNaučnici su proučavali lek iz starog rukopisa, čiji su sastojci beli luk, crni luk ili praziluk i goveđa žuč i bili su zaprepašćeni kada su videli da je ova mešavina skoro potpuno eliminisala takozvanu zlatnu stafilokoku, gram-pozitivnu kuglastu bakteriju, poznatu kao MRSA.\nRecept za lek pronađen je u staroengleskom medicinskom rukopisu „Bolds ličbuk„, u kojem se nalaze instrukcije za različite bolesti. Rukopis se čuva u Britanskoj biblioteci.\nEkspert za stari anglosaksonski jezik, doktor Kristina Li sa Univerziteta Notingam, prevela je recept za „očni melem“ i prema njenim rečima, to govori da su ljudi sprovodili detaljna naučna istraživanja nekoliko vekova pre otkrića bakterije.\nNaučnici su analizirali pojedinačno sastojke leka i smesu u celini i utvrdili su da je ovaj lek ubio oko 90 odsto MRSA bakterija.\nVeruje se da „Bolds ličbuk“ sadrži neke važne lekcije za modernu borbu sa otpornim mikrobima.\nZapišite, može biti korisno: Tajni kodovi za smartfone!


'Prvi slučaj u historiji': Papa zbog suše naredio gašenje fontana u Vatikanu\nPoglavar Katoličke crkve Papa Franjo naredio je gašenje fontana u Vatikanu u okviru mjera štednje zbog velike suše u dijelovima Italije, javlja BBC.\nSuša je pogodila dvije trećine italijanskih farmi i nanijela velike štete koje se mjere u milijardama eura.\nVatikan ima više od 100 javnih fontana i sve će biti privremeno ugašene.\nPortparol Vatikana je izjavio da je ovo prvi slučaj u historiji.\n"Odluka je u skladu s Papinim razmišljanjem o ekologiji, nekada morate biti spremni na žrtvu", rekao je zvaničnik Vatikana.\nOvo proljeće je bilo treće najsušnije u posljednjih 60 godina, a vlasti u Rimu najavljuju i drastične mjere štednje ukoliko se suša nastavi.


ANKETA U AUSTRIJI: Kurc vodi - rekordan broj neodlučnih | Novosti.RS\nsubota, 13. 07. 2019. u 23:33\nSebastijan Kurc, AP Photo\nNarodna partija Austrije (OVP) Sebastijana Kurca i dalje ubedljivo vodi u istraživanjima javnog mnjenja, koja pokazuju da postoji veliki broj neodlučnih Austrijanaca\nKlađenje na pobedu OVP na prevremenim parlamentarnim izborima zakazanim za 29.septembar je gotovo sigurna kombinacija, jer pobedu može sprečiti samo "politički zemljotres", ali postoji rekordan broj neodlučnih birača.\nPročitajte još - Kurc: Štraheu ne bih savetovao da se vrati u politiku\nOVP će pokušati da izbegne "veliku koaliciju" sa SPO, jer bi ulazak u saradnju sa drugoplasiranim značilo i prihvatanje mnogih njihovih zahteva koji su suprotni politici narodnjaka, ali pre svega i prelaženje preko "svrgavanja" sa vlasti, izglasavanjem nepoverenja vladi, nakon kraha koalicije sa FPO.\nPošto svi vidimo da pišete jedno te isto, zamolio bih vas u ime građana Srbije da malo promenite temu. Samo se vrtite oko Vučića i Kurca!


Tag / Garbinje Muguruza / Vesti online\n14:01 >> 14:01\nNezvani gost na teniskom terenu je smrskan, Lisicki je zgrožena (VIDEO)\n"Masakriranje" insekta na meču prvog kola na turniru na Tajlandu između Nemice Sabine Lisicki i Špankinje Garbinje Muguruze.\nŠampionka Vimbldona koja je prošla najlošije posle Štefi Graf\nHoće li Simona Halep najzad da podigne trofej\nSrpska teniserka Aleksandra Krunić završila je učešće na turniru u Brizbejnu porazom u četvrtfinalu od Letonke Anastasije Sevastove 6:2, 6:4.\nKrunić: Želim Muguruzi brz oporavak\nNajbolja srpska teniserka Aleksandra Krunić nije bila potpuno srećna posle plasmana u 2. kolo turnira u Brizbejnu.\nBrizbejn: Muguruza predala, Krunić u četvrtfinalu\nNajbolje rangirana srpska teniserka Aleksandra Krunić plasirala se u četvrtfinale turnira u Brizbejnu, pošto joj je jutros Garbinje Mugurusa iz Španije predala meč pri vođstvu 7:5, 6:7 (3:7),...\nWTA: Slobodan pad Jelene Janković\nNekada najbolja teniserka sveta Jelena Janković se nalazi na najlošijem mestu u poslednjih 14 i po godina, pošto na WTA listi ove nedelje zauzima 150. poziciju.


Memorijal Prof. dr Franja Fratrić 2019 - Arhiva 2019 - Sportski kalendar - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportski kalendar :: Arhiva 2019 :: Memorijal Prof. dr Franja Fratrić 2019\nMemorijal Prof. dr Franja Fratrić 2019\n3. Polumaratonska trka sa hendikep startom pod nazivom “Memorijal Prof. dr Franja Fratrić” održaće se u nedelju, 01. decembra 2019. godine, u Novom Sadu, u organizaciji Triatlon kluba Dynamic - Novi Sad.\nTriatlon klub “Dynamic” Novi Sad već 17 godina tradicionalno organizuje polumaraton sa hendikep startom, jedini takav polumaraton na ovim prostorima. Od pre 2 godine ova manifetacija nosi ime “Memorijal Prof. dr Franja Fratrić” Ono po čemu je ova trka poznata je hendikep start koji omogućava starijim takmičarima da se takmiče rame uz rame sa seniorima pa i mladim juniorima. Tačnije, takmičari preko 37 godina kreću određeni broj sekundi/minuta pre NULTOG starta kada kreću svi ostali takmičari. Postoje ranije utvrđen algoritam prema kome se određuje vreme hendikep starta. Kao što već i znate ili ste čuli, ova trka je jedinstvena priča za sebe, na ovoj trci su svi pobednici, na ovoj trci je glavni cilj trčanje i druženje pravih istinskih zaljubljenika u trčanje.\nOvogodišnji Memorijal Prof. dr Franja Fratrić održaće se na samoj obali Dunava (Petrovaradin čarda - USR Šaran) u Novom Sadu.\nKO? 3. Memorijal Prof. dr Franja Fratrić\nKAD? 01. decembar 2019.\nProgramom Memorijala Prof. dr Franja Fratrić predviđeno je održavanje sledećih trka: Polumaraton 21,1 km; Štafetni polumaraton (5-10-15km); Trka na 5 km.\nPravo učešća na Memorijalu Prof. dr Franja Fratrić imaće svi zainteresovani, psiho-fizički sposobni za ovakav vid aktivnosti, uz plaćanje startnine.\nPrijavljivanje zainteresovanih učesnika/ca za učešće na Memorijalu Prof. dr Franja Fratrić obavljaće se do 26.11.2019. godine, putem online formulara na sajtu www.trka.rs\nZa najuspešnije takmičare/ke Memorijala Prof. dr Franja Fratrić predviđene su sledeće nagrade: Pehari za pobednike, medalje za prva 3 mesta M/Ž u svim trkama; Učesničke medalje za sve učesnike.\n-Startnina: - do utorka 26.11. - Polumaraton 1600, 00 rsd; Trka na 5km 1500, 00 rsd; Štafetni Polumaraton, 1600 rsd po članu.\n-Podaci za uplatu: Primalac: Triatlon klub „DYNAMIC“ – Masarikova 25, 21000 Novi Sad; Svrha uplate: startnina; Račun u Intesa banci: 160-932757-61\n-Prijava je potpuna tek sa uplatom startnine, tj potrebno je uplatiti startninu do 26.11.2019.\n-Startni paket za sve takmičare: majice za trčanje dugi rukav, startni broj, okrepa na stazi i u cilju (voda, energetska pića, čaj, voće), bon za ručak, voda, prirodni energetski bar i pokloni sponzora…\n-Na samom kraju za sve takmičare, trenere i pratioce timova predviđeno je druženje uz riblju čorbu.\nViše informacija o polumaratonu Memorijal Prof. dr Franja Fratrić možete dobiti putem facebook stranice Triatlon klub “Dynamic” Novi Sad.\nAutor: Marko Skorić\tOdržavanje: od 01.12.2019. do 01.12.2019.\nWeb sajt: www.tkdynamic.rs


In Store | Region | Kaufland predstavio sopstvenu marku jestivih insekata\nKaufland predstavio sopstvenu marku jestivih insekata\nTrgovački lanac Kaufland je u Hrvatskoj nedavno predstavio privatnu robnu marku jestivih insekata, a kako poručuju iz kompanije milijarde ljudi širom sveta jede insekte u različitim oblicima.\nNaime, nemački veleprodajni lanac je novitet na svojim policama prvo reklamirao na lifletima: "Umesto čipsa, zagrizite insekte, umesto mesa na žaru probajte burger od insekata, piše T-Portal.\nAsortiman uključuje hrskave insekte sa začinima, burger od insekata, kao i proteinske kolačiće napravljene od cvekle, badema, čokolade ili smeđeg šećera. Trgovac je nabavio insekte od različitih proizvođača iz cele Evrope - finskog Entisa i Griidya, danskog Wholi Foods i francuskog Minus Farma.\nZa proizvodnju jednog kilograma insekata potreban je litar vode i stvara se 1 gram ugljen-dioksida, na primer, dok je za proizvodnju jednog kilograma govedine potrebno 22.000 litara vode i 2850 ugljen-dioksida, poručuju iz Kauflanda.\nPored toga, 100 grama govedine sadrži 19,4 grama proteina, dok 100 grama insekata sadrži u proseku 69 grama proteina. Prošle godine diskonter je u saradnji sa kompanijama iz Nemačke počeo prodaju testenina i žitarica od jestivih insekata.


Sadnja 10.000 sadnica - Zelena nedelja u Vojvodini od 2. do 6. decembra\nSadnja 10.000 sadnica na zelenim površinama\nU Vojvodini će se od 2. do 6. decembra obeležavati Zelena nedelja, tokom koje će početi sadnja 10.000 sadnica na zelenim površinama koje zauzimaju javne ustanove.\nTim povodom, u ponedeljak, 2. decembra, u parku kod Skupštine AP Vojvodine, predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović i pokrajinski sekretar za urbanizam i zaštitu životne sredine Vladimir Galić zasadiće sadnice.\nOdluka je doneta na osnovu Deklaracije o zaštiti životne sredine, usvojene u Skupštini AP Vojvodine, na predlog Pokrajinske vlade, saopštila je Vlada Vojvodine.\nap vojvodina Novi Sad zelenilo