Infiniti EX 37 vs Mazda CX-7 2.3 DISI Turbo - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Infiniti EX 37 vs Mazda CX-7 2.3 DISI Turbo\nEX (suv - 5 vrata)\t Varijanta\nInfiniti EX 37Infiniti EX 30 D\t Motor\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju terensko vozilo / suv i koriste oblik karoserije suv sa 5 vrata uz 4 x 4 pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Nissan, 6-cilindrični agregat sa 24 ventila i 320ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 260ks koji potpisuje Mazda.\nČinjenica da je Mazda dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, možemo smatrati prednošću, jer su 4 osvojene zvezdice za bezbednost bolje nego neizvesnost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju terensko vozilo / suv, što u principu znači odličnu poziciju što se bezbednosti tiče, međutim to neće rešiti našu dilemu ovde. Povrh toga, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, Infiniti EX nudi marginalnu razliku od 4% više metala.\nInfiniti je svakako agilniji automobil i dostiže 100km/h za 1.8 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 240 kilometara na čas, 29km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti pobednik je svakako CX-7, trošeći u proseku 10.4 litara goriva na 100 kilometara (27 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje. Ne možemo ignorisati razliku od 8% više goriva koje potroši Infiniti EX.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, CX-7 pruža daleko viši nivo bezbednosti, što mu pruža veliku startnu prednost u odnosu na protivnika. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Infiniti pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Mazda. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


Knex - Gimnazija Gaudeamus\nKnex (KNowledge EXchange) je sustav za e-učenje koji omogućava odgovornije obrazovanje i kontinuiranu kvalitetnu komunikaciju svih razina nastavnog procesa (profesor – učenik – roditelj).\nObuhvaća tjedni uvid u ostvarene rezultate, ali i razmjenu te analizu međusobnih informacija. Profesori daju prijedloge za daljnje korake, a učenici i roditelji prave plan za sljedeći tjedan.\nSamo aktivnim sudjelovanjem svih uključenih strana unutar obrazovnog razvoja učenika, radimo na njihovom budućem profiliranju u mlade, suvremene stručnjake.\nUčenik na tjednoj razini analizira ostvarene rezultate i pravi plan za sljedeći tjedan. Nakon toga roditelji svojim iskustvom pomažu djetetu da što kvalitetnije i realnije ostvari planove, a na kraju profesori daju svoje viđenje potrebnih aktivnosti za sljedeći tjedan.\nZa pristup KnEx sustavu kliknite ovdje.


Kako napraviti građevinski usisivač svojim rukama - Alatki blog\nKako napraviti građevinski usisivač svojim rukama? U modernim uslovima veoma je teško raditi bez usisivača, a zapravo su naši preci nekako mogli da žive bez njega. Čini nam se nesrećom ako je naš pomoćnik iznenada srušio.\nUsisivač uređaja za usisavanje.\nNe postoje samo usisivači za kućanstvo, već i građevinski (industrijski), niskonaponski, ranac, kuk, benzin.\nNajčešće se industrijski usisivač koristi za rad na mašinama ili za čišćenje građevinskih objekata. Nakon završetka remonta, kupac uvek želi da vidi prostoriju u potpuno čistom stanju. Zbog toga, prije stavljanja predmeta mora se staviti u red.\nUsisivač će postati nezamenljivi asistent u njemu. Na kraju krajeva, samo će on moći da prikupi sve male čestice ruševina, drvene i metalne strugotine, delove stakla, pesak, vodu, ulje. Samo treba zapamtiti da takav uređaj nije jeftino zadovoljstvo, pa pre nego što ga kupite, obavezno proverite kod prodavaca sve detalje i karakteristike njegovog dizajna.\nGrađevinski usisivač je potreban za čišćenje gradilišta od betona, piljevine, čipsa, splintera i drugih građevinskih ostataka.\nUpotreba moćnijeg uređaja garantuje dugu uslugu. Postoji samo jedan nedostatak - njegova težina je sasvim pristojna, pa model treba odabrati na točkovima.\nTank za sakupljanje smeća treba napraviti od jakog materijala, mnogi su napravljeni od nerđajućeg metala, impregnirani antibakterijskim slojem.\nGlavna karakteristika ove vrste modela je to što mora biti filter i automatski alarm kada se otpadna smeća popunjava.\nA ako se očekuje da će rad biti dugačak, onda je potrebno odabrati industrijski usisivač sa sistemom za hlađenje, uz pomoć toga ćete uštedjeti struju i uređaj se neće pregrijati. Takođe ne treba zaboraviti nivo buke i garantni period. A takođe i rezervne torbe za sakupljanje smeća. Ako nisu uključeni, obavezno pitajte gde se mogu kupiti.\nKako napraviti industrijski usisivač svojim rukama\nJedan od vrsta takvog uređaja sa vlastitim rukama može se napraviti na osnovu modela Ural PN-600.\ndužina cevi od 20 cm i prečnik 4 cm;\nplastična kanta (moguće je ispod boje), koja ima čvrsti poklopac i mora imati ručicu;\nAlati za proizvodnju građevinskog usisivača.\nPrvo treba da izmenite kontejner za smeće usisivača. Da biste to uradili, izvadite odvijač, odvrnite točkove odozdo i zaptite rupice pomoću lepljive trake.\nSa odvijačem odvucite pločicu sa oznakama i zalepite rupu pomoću trake. Sledećem Bugarskom će biti potrebno, uz njega, ukloniti zakovice i zakačke, ali ne zaboravite da uklonite klipove iz izvora pre ovog koraka. I instalirajte utikač, prebrisati traku.\nNa dnu moraćete probušiti rupu veličine oko 43 mm.\nZaptivke debljine 4 mm se iseču iz pečata. Počnite da formirate aparat.\nU konvertovanom korpi za otpatke preklopite zaptivku, poklopac kante i centriranje cevi. Uzmu bušilicu, napravite prve rupe sa dvomiličnom bušilicom i pričvrstite poklopac pomoću vijaka za samoprezanje (veličine 4,2 x 10 mm).\nSada morate napraviti rupu izvan za usisnu mlaznicu, jer se to planira približno pod uglom od 10-15 stepeni. Makaze za metal počinju da seku rupu.\nPričvrstite cev i pričvrstite vijcima. Tako da je sve bilo hermetično i savršeno, uzeti običan zavoj i natopiti ga lepkom "Titan" ili "Dragon", omotač oko cevi.\nAko ne koristite usisivač, uvek ga pokrivajte poklopcem ili tepihom tako da ne postane pokriven prašinom.\nDruga verzija proizvodnje uređaja\nMontažna shema građevinskog usisivača.\nDrugi tip takvog aparata je "Cyclone" filter, napravljen pomoću kućnog usisivača.\nobičan filter za ulje (za bolje filtriranje fine prašine);\nkofica kapaciteta 20 litara, poklopac treba da se prilepi vrlo čvrsto;\nuglovi softvera 90 i 45 stepeni prečnika 40 mm;\nmetar plastične cijevi prečnika 45 mm (rebrasta cijev dužine 2 m i prečnika 40 mm je svima poznata).\nNastavite do skupa jedinice.\nPrvo, uzmite poklopac kante i iseći rupu u njemu sa prečnikom od 90 stepeni, a zatim umetnite ugao istog prečnika.\nOnda uradite direktno iz ciklonske vode. Kada je ugao umetnut u poklopac, sve praznine su prekrivene lepkom pomoću konstrukcionog pištolja.\nU bočnom zidu kante napravite prorez sa makazama i ubacite ugao od 45 stepeni, sve praznine su takođe prekrivene lepkom sa konstrukcionim pištoljem.\nNastavite direktno na samu skupštinu. Da biste povezali taloženje sa uglovima, moraćete da isečete komad cevi prečnika 40 mm. Ako su svi materijali kupljeni prema listi, onda taloženje treba da bude veoma čvrsto, tako da nećete morati da ga zalepite lepkom.\nMože doći do problema kada se taloženje ne uklapa u ulaznu cev, pa ako imate takav problem, možete koristiti brušenje od sifona u sudu u kuhinji.\nUsisivač za filtriranje kruga.\nUski kraj rukavica savršeno se uklapa u četrdesetmilimetarsku cev. A drugi kraj lako se nalazio u rupu usisivača.\nZa filtriranje služili više od jednog dana, a ne mesec dana, možete ga nositi na najlonu.\nUređaj je spreman. Sada, kada se testira, sve bi trebalo dobro ispasti. Fina prašina, kao i grubi otpad će biti idealno prikupljena. Najvažnije je osigurati da je kućni pomoćnik uvijek savršeno čist.\nKarakteriše se domaći usisivač\nDa bi se napravio takav aparat, neophodno je imati motor na ruci, a njegova obrtanja moraju biti najmanje 6.000.\nUvek dostupni materijal može se naći kod kuće. Ovi uređaji će ugraditi motor iz starog usisavača, mašine za pranje veša, hladnjačkog kompresora. Neki koriste motore kuhinjskih mašina, ali morate zapamtiti da imaju svojstva da izgore, jer nisu prilagođeni visokim opterećenjima.\nKada je motor otkriven, sada je uređaj potreban za rad. Da biste to uradili, potrebno je ugraditi zatvoreni kontejner, kao i ventilator.\nZa slučaj kao osnov, možete koristiti plastičnu ili metalnu kantu, na dnu čije se rupa napravi za ulaz vazduha. Nema šanse bez kontejnera, jer sve smeće mora negde da ide.\nKoristite nekoliko vrsta kontejnera: normalno, vodeni kontejner, ciklonska komora. Najpopularniji u vašoj kući biće kontejner sa vodom ili ciklona.\nOva dva tipa su pogodna za čišćenje prašine. Neophodno je zapamtiti glavnu stvar: morate napraviti valovitost posebno za usisivače, bolje je, naravno, da se koristi od starijih aparata. Samo ako uzmete drugu, biće puno buke.\nDomaći majstori testirali su eksperimentima da oko 95% prašine ulazi u kućni uređaj. Najvažniji kriterijum takve jedinice, naravno, ostaje snažan motor, što je moćniji, to je bolje.\nŠto je veća snaga, teže je smeće koje može da apsorbuje. Ali ne samo da je važna snaga, postoji još jedan faktor, kao što je stepen pražnjenja. To znači koliko smanjuje pritisak unutra. Što je ovaj indikator, to bolje.\nVolumen rezervoara ili unutrašnjeg kontejnera je bolji za uzimanje srednjeg materijala, pošto veliki kontejneri nisu uvek praktični i efikasni. Pa, filtriranje je takođe važna stvar, ali sa samim izumom, nećete uzeti u obzir ovu tačku.\nAko i dalje želite kupiti građevinskog usisivača, a ne da bi sebe napravili, onda obratite pažnju na svoje telo, trebalo bi da bude metal, ali je takođe dozvoljena i plastika. Uvek u kompletu dolazi skup mlaznica, trebalo bi da postoji veliki broj njih, ako su tamo, to znači da uređaj ima puno funkcija.


Maria Grachnova preuzima CEO poziciju u agenciji Dentsu! - PORTAL\nMaria Grachnova preuzima CEO poziciju u agenciji Dentsu!\nREGION – Agencija Dentsu Hrvatska objavila je imenovanje Marie Grachnove za CEO-a za jugoistočnu Evropu, uključujući i Hrvatsku.\nOva odluka deo je transformacije cele agencije u želji za što efikasnijim poslovanjem u regionu jugoistočne Evrope, a koja se sastoji od deset tržišta: Bugarska, Rumunija, Hrvatska, Slovenija, Srbija, Crna Gora, Severna Makedonija, Albanija, Bosna i Hercegovina i Kosovo.\nMaria Grachova rekla je povodom svog imenovanja: “Prihvatila sam ulogu CEO-a Dentsu Hrvatske sa velikim ponosom. Vidimo veliku priliku za rast na hrvatskom tržištu, a i Hrvatska zauzima posebno mestu u mom srcu. Uz podršku našeg tima za jugoistočnu Evropu i lokalnog tima u Hrvatskoj, znam da možemo ubrzati naš razvoj, ali i pomoći klijentima u razvoju njihovog poslovanja. Želim se zahvaliti dosadašnjem CEO-u Dentsu Hrvatska, Radoslavu Nedelchevu (Chief Operating i Chief Client Officer, dentsu JI Europa) na neverovatnom trudu koji je uložio u razvoj tima i poslovanja u Hrvatskoj. Nastavićemo raditi zajedno kako bismo postigli još veće uspehe.“\nU maju 2020. Dentsu Southeast Europe postao je deo CEE klastera, koji uključuje sledeće zemlje: Rumunija, Bugarska, Hrvatska i Adriatic, Mađarska, Češka, Slovačka i Poljska, a Maria Grachnova deo je uprave CEE klastera.\nOd kada se pridružila Dentsu grupaciji 2012. prilikom otvaranja agencije Carat u Bugarskoj, Maria Grachnova postigla je velike uspehe u Dentsu grupaciji. Godine 2015. unapređena je na poziciju CEO-a za tržište Bugarske, usledilo je unapređenje 2017. kao CEO za balkansku regiju, a 2020. preuzima i ulogu CEO-a u Rumuniji. Dobitnica je i nagrade “Managers of the Year” u Bugarskoj, a nekoliko godina za redom nalazi se u najužem izboru kandidata najboljeg menadžera u zemlji.\nTekst objavio: UrednikDatum: 29.01.2021, 01:28 29.01.2021


PRETTY LOVE - DOUBLE DONES\nDUPLI DILDO dolazi u roze boji,veoma je fleksibilan i savitljiv. Napravljen je od kvalitetnog TPR materijala koji je veoma prijatan prilikom stimulacije i penetracije. Uz ovu sexy igracku mozete uzivati u vaginalnoj i analnoj stimulaciji, a mogu je koristiti i dve osobe koje mogu da uzivaju istovremeno.\nUkupna duzina DILDA iznosi 42 cm, precnik dilda koji je deblji iznosi 3,5 cm, a dildo sa druge strane ima precnik od 2,5 cm.\nPotpuno je vodootporan pa ga mozete koristiti u kadi ili pod tusem.Pruzice vam realisticno iskustvo i nezaboravne trenutke uzivanja. Za laksu penetraciju koristite lubrikante na vodenoj bazi.\nZa pravilno odrzavanje potrebno je oprati mlakom vodom i blagim sapunom,isprskati Toys cleaner sredstvom za ciscenje iz naseg asortimana,pa obrisati i ostaviti da se dobro osusi.


Cais das Artes / Paulo Mendes da Rocha & Metro - Gradjevinarstvo.rs\n09.01.2012. | Arch Daily\nZapanjujući sukob između prirode i izgrađene sredine, na ovom mestu, sugeriše suspenziju zgrade u vazduhu, raspetljavajući vizulni efekat pejzaža i spektakl mora i pristaništa.\nIzuzetna orijentacija omogućava cirkulaciju između izložbenih prostora muzeja, koji se nalaze u spoljnoj južnoj strani zgrade, kroz kristalno jasne rampe sa pogledom na okean, brodove i planine u Vila Velha. Panonske nizije između avenije i pristaništnog zida će biti slobodne za pristup i namenjene su javnosti, za predstave, kafiće, knjižare i otvorene izložbe.\nMuzej će imati široke otvore ka trgu, bez direktnih proboja sunčeve svetlosti. Svetlo se reflektuje na podu i omogućava se nesmetano praćenje događaja koji se dešavaju na trgu. U pozorištu, neodgovarajuće zemljište za izgradnju ispod nivoa mora uslovilo je podizanje nivoa scene i auditorijuma, kako bi se prilagodili prostorima iza pozornice.\nSadržan od muzeja i pozorišta opremljenih da ugoste velike umetničke manifestacije, arhitektonska scenografija za Cais das Artes (Kej umetnosti), u Vitoriji, ima za glavnu karakteristiku vrednovanje pejzaža i istorijske okoline grada. Lociran u Sua zalivu, u velikoj ravnici iznivelisanoj zemljom, ispred kanala koji konfiguriše ostrvo Vitorija, projekat predstavlja kompliment za ovu teritoriju, podignut na zapanjujućem sukobu između prirode i izgrađene sredine, u gradu koji je svakodnevno uzbuđen zbog prisustva luke i zbog konstantnih i energičnih radova koji se dešavaju na dokovima.\nTakvo vrednovanje označava odluku konfigurisanja ravničarske oblasti kao otvorenog trga u kome ceo grad može da uživa: javni prostor pored okeana. Osim toga, ovo implicira na odluku o suspenziji građevine tako da se omogući potpuni pogled sa trga na okolinu. To jest, ne samo dinamični spektakl dešavanja koji se nalaze na moru, spojeni pristaništem, već, takođe, i na prirodno i arhitektonsko nasleđe grada, posebno planine Vula Velha i manastir Penha, koji se nalazi preko kanala, ispred lokacije projekta.\nDakle, ovo je urbanistički orijentisana arhitektonska akcija, u smislu prilagođavanja istorije i geografije na željeni prikaz, ukazujući istovremeno muzeološku koncepciju, napor da se kombinuju umetnosti i nauke, u okviru integrisane perspektive.\nRačunajući na objekte kao što su kafići, knjižare i prostori koji mogu da ugoste pozorišne predstave i izložbe na otvorenom, novi tgr će biti atrakcija kulturnog života grada. Mesto koje, sa svojim inhertnim prostornim karakteristikama, omogućava javnosti da predstavi ogromni pejzaž sa privilegovane tačke gledišta.\nOvaj efekat će biti pojačan još više za vreme posete muzeju, dok vertikalna cirkulacija kroz rampe pruža kristalno jasne platforme koje stvaraju tremove za poštovanje prirodnog okruženja. Takve platforme će biti izgrađene na iznenadnim nivoima. S druge strane, skup će predstavljti novu vizuelnu referencu u pejzažu Vitoria zaliva, koji se može ceniti sa nekoliko tačaka ili starijih vidikovaca, kao što je manastir, koji se nalazi na vrhu planine Penha u Vila Velha.\nSa klimatizovanim muzejom koji broji 3.000 metara kvadratnih izložbenog prostora i pozorištom sa kapacitetom za 1.300 gledalaca, pripremljen za višestruko korišćenje, Cais das Artes ima za cilj da pruži gradu Vitoria potrebni aparat da ugosti velike umetničke spektakle, kvalifikovajući grad kao kulturnog domaćina od nacionalnog značaja. Prostor je pokušaj uključivanja grada u rutu putujućih događaja (koncerti, dramske predstave, plesne predstave i likovne izložbe) koji putuju kroz velike brazilske prestonice, predstavljajući se kao domaćin velikih događaja, festivala, pa čak i da budu dom za neke plesne i muzičke grupe.\nProstorno, arhitektonska postavka integriše prostore urbane ekspanzije koje dobijaju značajne investicije, kako iz javnih i privatnih inicijativa, a sada smešta nove projekte velikih razmena. Region je takođe domaćin administrativnih zgrada, sudova, tržnih centara i stambenih zgrada. Jasno je da je strateški region za ekonomski i kulturni razvoj grada.\nUpravo iz tog razloga primerna intervencija je toliko potrebna, s obzirom na rizike koje takav proces donosi prirodnom i izgrađenom nasleđu grada u razvoju. Svesan tog trenda, projekat pokušava da disciplinuje urbane okupacije na obali, donoseći svetlo na svoje procese ustanovljenja materijala: tehnike koje su primenjenje u nasipima, zidovi dokova, postojanje kanala i luke i tako dalje.\nU isto vreme, sa volumetrijske tačke gledišta, pristup koji je usvojen traga za lakoćom sposobnom ne samo da sačuva vizuelni integritet okruženja, ali uglavnom u cilju poštovanja okruženja na elokventan način. Više od izgradnje samo-referetnih objekata, projekat definiše novu teritoriju: sam zaliv Vitoria, sa svojom prirodnom veličinom, kao mesto koje je istovremeno prirodno i veštačko, istorijsko i savremeno.\nMuzejska zgrada je konfigurisana od strane dve velike grede od paralelnog prednapregnutog armiranog betona koje su visoke sedam metara, sa samo tri tačke oslonca, sa 20 metara rastojanja između njih. Između glavnih gredi nalazi se hala, sa standardnom širinom od 20 metara i različitim dužinama, raspoređenim u tri glavna nivoa.\nOve hale su otvorene i one vizuelno komuniciraju međusobno i sa trgom, kroz nagnute klizne prozore koji dozvoljavaju ulaz indirektne svetlosti koja se reflektuje na podu. Ove hale su prvenstveno namenjene za izložbe. Ostatak programa je koncentrisan u pripojenom tornju, koji je 22 sa 22 metara i 23 metara visine, povezan sa glavnim volumenom preko mostova.\nPozorište može da se osloni na dve bočne galerije, sa 10 metara širine, oko celokupnog obima zgrade, koja je 69 metara dugačka, koji obezbeđuje cirkulaciju javnosti, umetnika, tehničara, pružajući pristup svlačionicama i tehničkim prostorijama. Između galerije, sa 30 metara raspona, postoji auditorijum, balkoni, scena i prolazi.\nBaš kao muzej, pozorište je takođe suspendovano i samo tehničke oblasti su pod scenom, dok je restoran lociran na terenu. Restoran se otvara ka šetalištu u blizini kanala, koje pokriva zgrada pozorišta, koja ima stubove u moru, pet metara udaljen od teritorije lokacije. Ova tehnička opcija opravdana je sličnošću između tla pod morem i na kopnu, pod uslovom nedavno izvršene izgradnje hidraučnog nasipa.\nArhitekta: Paulo Mendes da Rocha\nLokacija: Vitória, ES, Brazil\nSaradnici: Metro Arquitetos Associados\nKlijent: Government of the State of Espírito Santo and arcelormittal-cst (companhia siderurgica de tubarão)\nProjekat: 2008. godine\nUkupna površina trga: 26.500 metara kvadratnih\nUkupna površina muzeja: 8.500 metara kvadratnih\nUkupna površina pozorišta: 14.000 metara kvadratnih\nFotografije: ljubaznošću arhitekte Paulo Mendes da Rocha\nViše o arhitekti (engleski jezik)\nNajveći muzej na svetu: Nacionalni muzej Kine u Pekingu\nOdsustvo svetlosti - Muzej Holokausta u Los Anđelesu\nMuzej tolerancije u Jerusalimu


Prema najnovijem Pravilniku o tehničkom pregledu koji je već usvojen i koji je stupio na snagu, ne samo da se više neće biti tolerisane:\nneispravne svetlosne grupe, kočnice, brisači,\npukotine na vetrobranskom staklu veće od 10mm,\noštećenja karoserije i šasije,\nloše ili gume u nestandardnim dimenzijama,\nnečitljive oznake broja šasije i motora i sl.\nveć će se od sada meriti i vrednosti izduvnih gasova.\nKako je navedeno u Pravilniku, osim kontrole DPF-a (filter čestica dizela) i postojanosti katalizatora, vršiće se merenja izduvnih gasova.\nPrilikom ovih merenja proveravaće se gustina dimnosti, koncentracija ugljen monoksida kao i prisustvo drugih elemenata koji mogu biti štetni po okolinu. U skladu sa klasifikacijom ekoloških normi kojima vozilo podleže (Euro 3, 4, 5...) i u granicama maksimalnih dozvoljenih odstupanjima, u “karton” automobila upisaće se dobijene vrednosti, koje, bar u ovom trenutku, ne bi trebale da budu presudne za prolazak tehničkog pregleda.\nKakvo je realno stanje “na terenu”?\nIspred firme koja je koristeći H2E aparat uradila preko 2.000 tretmana dekarbonizacije, a koji poseduje brojne sertifikate bazirane na merenjima pre i posle tretmana, možemo sa sigurnošću reći da veliki procenat automobila (pogotovo sa dizel motorima) ima problema sa izduvnim gasoima koji se u manjoj ili većoj meri odražava i na sam rad motora.\nZanemarivanjem ovog problema, stanje vremenom postaje sve gore.\nEfikasnost motora prikazana kroz vreme/pređene kilometre\nOd kada počinje primena?\nIako je deo koji se odnosi na merenje izduvnih gasova na tehničkom pregledu usvojen, iako dobijene vrednosti u ovom trenutku neće imati uticaja na odluku da li je vozilo prošlo tehnički ili nije, postavlja se pitanje u kom trenutku će se ova odluka promeniti. Pod pretpostavkom da postoji prostor koji je ostavljen tehničkim pregledima da nabave neophodnu opremu i izvrše obuke osoblja za ovaj deo posla, prema navodima medija, moglo bi se zaključiti da je većina već pripremila sve što je neophodno. Na društvenim mrežama pojavljuju se i prve objave na ovu temu, a vlasnici vozila bivaju iznenađeni, što time da je merenje počelo da se vrši ubrzo nakon usvajanja uredbe, što dobijenim rezultatima na osnovu kojih izvode zaključke da će njihovom vozilu biti potrebne skupe intervencije kako bi se vrednosti vratile u dozvoljene okvire.\nKako do zdravijeg motora, boljeg sagorevanja i vraćanja vrednosti izduvnih gasova u dozvoljene okvire?\nPostupkom H2E dekarbonizacije koji smo sprovodili na vozilima putničkog, poluteretnog, teretnog i moto programa, bez obzira da li koriste dizel, benzin ili plin, merenjima smo utvrdili da gotovo sigurno (osim ukoliko je stanje motora po pitanju naslaga ugljenika kritično ili su neki delovi neispravni) već nakon prvog tretmana vrednosti izduvnih gasova se vraćaju u dozvoljene okvire. Ovim, ne samo da ste uradili “pripremu” za tehnički pregled, već ste vašem vozilu pomogli da ponovo “prodiše punim plućima”.\nŠta je dekarbonizacija i koji su njeni efekti?\nDekarbonizacija predstavlja postupak uklanjanja naslaga ugljenika (čađi) iz motora posredstvom vodonika (u našem slučaju H2E gasa, visokog i ponovljivog kvaliteta) koji ima sposobnost da “odlepi” naslage sa mesta na kojima su se nataložile te im pokaže put ka izduvnom sistemu, odakle će one napustiti motor.\nEfekti dekarbonizacije vidljivi su odmah nakon tretmana. Merenjima izduvnih gasova pre i posle tretmana dokazan je efekat dekarbonizacije. Pored “brojki” (koje do sada i nisu bile glavni motivator vozačima da na svojim vozilima urade dekarbonizaciju) u velikom broju slučajeva kao efekti dekarbonizacije zabeleženi su:\nPravilniji rad motora,\nubrzanje bez “rupa” i trzaja,\nniža potrošnja i sl.\nAKTUELNE CENE USLUGE DEKARBONIZACIJE MOŽETE POGLEDATI OVDE.


Naredba za federalnu upravu civilne zaštite - Paragraf Lex BA\n1. Naređuje se direktoru Federalne uprave civilne zaštite da aktivira federalne specijalizirane jedinice civilne zaštite radi provođenje mjera i aktivnosti na sprečavanju, suzbijanju širenja zarazne bolesti koronavirusa.\n2. Naređuje se direktoru iz tačke 1. ove naredbe da stavi na raspolaganje Federalnom štabu civilne zaštite zalihe zaštitne opreme i materijalno-tehnička sredstva za potrebe provođenje mjera i aktivnosti na zaštiti ljudi od zarazne bolesti koronavirusa.


Evropske prestonice za najluđi novogodišnji provod - Zdrava i prava\nEvropski gradovi su fascinantni, lepi, moderni, a tradicionalni, puni istorijskih zanimljivosti i duha prohujalih vremena, a mi vam otkrivamo evropske prestonice za najluđi novogodišnji provod . Božić se dočekuje 24. decembra, stoga praznična atmosfera već početkom poslednjeg meseca u godini dostiže vrhunac. Gradski trgovi na kojima se nalaze klizališta i vašari, svetlucavo okićene ulice, izlozi koji mame raznovrsnom robom, prekrasno dekorisani kafići i restorani, oduševiće vas kud god da krenete.\nAko razmišljate da Novu godinu dočekate van naše zemlje, vreme je da počnete da razmišljate kuda da otputujete, a mi ćemo vam u tome pomoći. Nova godina u Berlinu, Beču, Rimu, Pragu, Londonu ili Parizu biće nesvakidašnje iskustvo i uspomena koje ćete se rado sećati u godinama koje dolaze. Dodatni razlog da posetite ove destinacije je i to što su poslednjih nekoliko godina ove evropske prestonice postale pristupačnije za naše turiste.\nNova godina u Berlinu je nešto što treba iskusiti bar jednom u životu. Lokalci 31. decembra tradicionalno jedu domaće specijalitete, tope metal za sreću, toče se potoci alkoholnih pića. Veselo je i razuzdano.\nJedna od najvećih uličnih žurki nalazi se baš na ulicama Berlina. Svake godine pre ponoći u novogodišnjoj noći, na hiljade ljudi se tiska u razdaljini od dva kilometra, između Brandenburške kapije i Kolone pobede. Ovde ćete na tri pozornice čuti žive svirke bendova i nastupe DJ-eva, od pop muzike do klasike, dok lokalno stanovništvo i turisti uživaju u slavljeničkom raspoloženju. Šatri i štandova sa hranom i pićem ima mnogo. Program počinje u 18:30h, a ulaz na ovu proslavu Nove godine u Berlinu je potpuno besplatan, ali broj mesta je ograničen. Vatrometi u ponoć su spektakularni i ostaviće vas bez daha, a njih možete videti iz bilo kojeg kraja grada.\nAko Novu godinu u Berlinu ne želite da dočekate na uličnim trgovima, raspitajte se za programe u operama, koncertnim dvoranama, pozorištima i kabareima.\nJedna od najboljih žurki u gradu odvija se u starom skladištu Universal Osthafen Spreeterrassen. Zabava se odvija na dva sprata, u ritmovima house, R’n’B, disko, klasične i muzike ’80. i ’90. godina.\nNova godina u Berlinu ne bi bila to što jeste bez žurke u transformatoru, koja je jedna od najpoznatijih na svetu. The Umspannwerk transformator u blizini tv predajnika ima dve dance arene na dva sprata, a u ponoć vas očekuju famozni vatrometi na Alexanderplatzu.\nJoš jedno od fantastičnih mesta na kojem možete dočekati Novu godinu jeste okolina Rimskog Koloseuma. U ponudi su brojni restorani sa svečanim programima, a koncert se održava na Via dei Fori Imeriali, nakon kojeg naravno sledi vatromet\nRim je fantastična destinacija za posetiti u svako doba godine, ali naročito je lep u vreme božićnih i novogodišnjih praznika. Prelepe crkve i trgovi okićeni su prazničnim dekoracijama, sa posebnim akcentom na božićne motive. Pre samog dočeka Nove godine možete posetiti božićnu pijacu na Navona trgu ili se diviti zapanjujućoj novogodišnjoj jelki na Trgu Svetog Petra u Vatikanu.\nJedna od najpoznatijih tradicionalnih novogodišnjih zabava smeštena je u blizini Piazza del Popolo. Posetioci će uživati u ritmovima klasične i rok muzike, dok u ponoć sledi nezaobilazni grandiozni vatromet. Nakon nezaboravnog provoda, 1. Januara na trgu možete posmatrati cirkuske izvođače ili prošetati do crkve Santa Maria del Popolo, gde su izloženi prikazi Hristovog rođenja.\nPopularno odredište za doček Nove godine u Rimu je Centro Storico, stara Rimska četvrt. Muzički koncert na otvorenom se održava do 23h, a nakon toga sledi fenomenalni vatromet. Svake godine italijanski predsednik poseti ovo mesto i svojim prisustvom uveliča slavlje svih prisutnih. Za ljubitelje klasične muzike preporučujemo novogodišnji koncert opere u bazilici San Paolo Fuori le Mura.\nBilo da ste religiozni ili ne, poseta Vatikanu u vreme novogodišnjih praznika izvanredno je iskustvo. Bazilika Svetog Petra i istoimeni trg prepuni su ljudi, održava se svečani koncerti i obraćanje pape svim pristutnima.\nJoš jedno od fantastičnih mesta na kojem možete dočekati Novu godinu jeste okolina Rimskog Koloseuma. U ponudi su brojni restorani sa svečanim programima, a koncert se održava na Via dei Fori Imeriali, nakon kojeg naravno sledi vatromet.\nPrag je jedan od urbanih centara Evrope, koji mnogi turisti biraju kao svoju destinaciju kada dođe vreme da se isprati stara, a dočeka Nova godina. Ponuda u Pragu je zbilja široka.\nPrag je jedan od urbanih centara Evrope, koji mnogi turisti biraju kao svoju destinaciju kada dođe vreme da se isprati stara, a dočeka Nova godina\nJedno od najpopularnijih mesta, parti institucija, je Pub Crawl. Dobra muzika, dobra pića, poklon boca šampanjca za svaki sto, usijana atmosfera u srcu grada, nedaleko od Čarlsovog mosta osiguraće nezaboravan provod.\nU Pragu ćete videti obilje vatrometa u ponoć, ali zanimljivo je da se pravi spektakl održava 1. januara u Letna Parku. Duž reke Vltave nalazi se obilje restorana i barova koji će pružiti predivan pogled na zvanični vatromet grada, a ako ste avanturističkog duha posetite i tvrđavu Vysehrad s koje se pruža prekrasan pogled na staro jezgro grada. Ako ste pomišljali da Novu godinu dočekate na vodi, u Pragu se održavaju i zabave na reci, tzv. „river parties“.\nZabave na brodu su takođe opcija – Jazz Cruise i Party Boat. Mesta morate rezervisati na vreme, jer se rasprodaju u rekordnom roku. Brodovi krstare rekom za Novu godinu već 15 godina, a koliko je provod na njima dobar, uverite se i sami – uvek se traži karta više. Dobra hrana, muzika, nastupi DJ-eva, zapanjujući pogled na svetla grada i vatromet u ponoć, sve to i još mnogo više, očekuje vas u zlatnom Pragu.\nputovanje za novogodisnje praznike


Dr.Esad Boškailo, predsjednik Bosansko-hercegovačko-američke Akademije za Nauku i Umjetnost (BHAAAS): OVA AKADEMIJA DAJE, A NIŠTA NE TRAŽI | bedrudingusic\nPosted: 10. Oktobra 2015. in Intervjui\nNaša dugogodišnja saradnja sa Sarajevskom filharmonijom je vrlo uspješna. Obezbjedili smo učešće muzičara iz USA u Sarajevskoj filharmoniji. Godinama smo sponzori mladim muzičarima koji provedu jednu godinu u Sarajevu i tako omoguće nastavak rada Filharmonije…..Radimo na jačanju veza sa ANU BiH. Do sada je ta saradnja uglavnom bila izražena tokom BHAAAS dana u BiH I kad smo se god obratili nekome iz ANUBiH, naišli smo na razumijevanje i podršku…..Mislim da je moj najveći projekat bio organizovanje BHAAAS dana u Brčkom. Organizovali smo jedan od najvećih naučnih skupova u regiji, održano je oko 270 prezentacija, za hiljadu učesnika. Impresivno je imati predavače u Brčkom sa četiri kontinenta, stručnjake iz tehnoloških, socioloških i medicinskih nauka iz cijelog svijeta…..Pokrenuli smo inicijativu za uvodjenje standardizovanog testa u edukaciji u školama u BiH, tzv PISA test. BiH je jedna od rijetkih zemalja koja ne koristi ovaj važan test tokom školovanja kako bi se naučni programi u našim školama doveli pod jedan standard. Naš član prof. Ismar Volić je inicirao ovaj projekat a u Sektoru za školstvo u Ministarsvu civilnih poslova koji su prepoznali važnost ove inicijative…..Političari bježe od nauke a pogotovo u BiH. Mi u BHAAAS ćemo se i dalje baviti onime što najbolje znamo a to je nauka i umjetnost i tako jačati naše društvo, Mi ćemo i dalje naukom dokazivati da granice u ljudskim zajednicama treba brisati jer su najveća prepreka napretku i humanizmu…..Moram ovdje napomenuti da se napokon naš narod mora okrenuti budućnosti, moramo se odreći “uloge žrtve” jer viktimizacija naših naroda služi najčešće ovdašnjim politačarima koji to koriste da se sakriju iza demagogije i nerada…..\nBIOGRAFIJA: Esad Boškailo rođen je 1959. godine u Počitelju. Medicinski fakultet u Sarajevu završio je 1984. godine nakon čega radi kao ljekar opće prakse.Tokom agresije, liječio je civile i vojnike na frontu a kasnije i u koncentracionim logorima. Kao prognanik, odlazi u Ameriku, u Chicago gdje se konačno sastaje sa suprugom i dvojicom sinova. Ubrzo uspijeva nostrificirati diplomu, ali i specijalizirati u oblasti psihijatrije u Phoenixu. Docent je na “Universitiy of Arizona” i zamjenik direktora za specijalizaciju iz psihijatrije, kao i aktuelni predsjednik Bosanskohercegovačko- američke akademije za nauku i umjetnost (BHAAAS).\nDr. Boškailu je uručena “Peter Lisagor Award for Exemplary Journalism” u Chicagu.\nKo-autor je knjige (sa Julia Lieblich) “Wounded I Am More Awake: Finding Meaning after Terror”, publikovane od strane Vanderbilt University press u aprilu 2012.\nmu je uručeno veliko međunarodno priznanje “ The Robert H. Kirshner Award for Global Activism.”\nGospodine Boškailo! S obzirom da pretpostavljam da mnogi moji čitatelji ne znaju puno o Akademiji, započnimo ovaj razgovor kratkom retrospektivom. Dakle, kako bi se u nekoliko rečenica prezentiralo djelovanje Bosansko-hercegovačko-američke Akademije za Nauku i Umjetnost u proteklih osam godina njenog postojanja?\nBOŠKAILO: Bosanskohercegovačko-američku akademiju nauka i umjetnosti/Bosnian and Herzegovinian-American Academy of Arts and Science (BHAAAS) osnovali smo 2007. godine. Prije samog osnivanja većina članova Akademije je individualno radila sa institucijama u Bosni i Hercegovini. Sarađivali smo sa kolegama sa svih univerziteta u BiH. Sarađivali smo sa s kolegama iz branše. Nekoliko naših članova besplatno su operirali, donosili medicinsku opremu, organizirali edukaciju ljekara iz BiH u Americi, povezivali svoje univerzitete u SAD sa bh. univerzitetima. Dakle, već smo radili nešto slično samo što smo se te 2007. uspjeli organizirati u nešto što se zove Akademija. Čovjek dođe do spoznaje, nakon što riješi egzistencijalne probleme, da je vrijeme da nešto vrati društvu, da svoj dug za ovo što je uspio vrati na neki način. Mi smo izabrali da naš dug vratimo Bosni i Hercegovini, zemlji iz koje smo potekli. Moram reći da to odakle dolazimo bogato doprinosi našem duhu, srcu i intelektu.\nOd kojih segmenata društva je Akademija do sada podržavana (i prepoznata) u Americi i Domovini, a od kojih, eventualno nije, a trebalo bi da jeste?\nBOŠKAILO: Drago nam je da Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice u BiH prepoznaje vrijednost ove organizacije i da nam daje punu podršku.\nOve godine je ministrica Semiha Borovac na konferenciji za stampu povodom BHAAAS dana u Brčkom dala punu podršku našoj Akademiji i prepoznala naše namjere da širimo znanje i tako pomognemo Domovini.\nDobili smo i pismo podrške i otvorili saradnju sa Sektorom za školstvo u Ministarstvu civilnih poslova BiH.\nRadimo na jačanju saradnje sa univerzitetima i drugim institucijama u BiH koje se bave naukom i umjetnošću. Ovdje je važno naglasiti da mi ne tražimo nikakvu materijalnu pomoć ili nagradu – tražimo samo podršku i uslove za lakše djelovanje na svim područjima naše domovine.\nNaša dugogodišnja saradnja sa Sarajevskom filharmonijom je vrlo uspješna. Obezbjedili smo učešće muzičara iz USA u Sarajevskoj filharmoniji. Godinama smo sponzori mladim muzičarima koji provedu jednu godinu u Sarajevu i tako omoguće nastavak rada Filharmonije.\nUskoro treba da potpišemo ugovor o saradnji sa UNICEF-om.\nOve godine, otvaranje BHAAAS dana u Brčkom pozdravila je delegacija Američke ambasade i tako nastavila sa podrškom našoj Akademiji.\nBHAAAS ima jaku saradnju sa mnogim vrhunskim univerzitetima širom USA i Canade. Mnogi naši članovi su profesori ili dekani na tim univerzitetima. U skoro svakoj američkoj državi postoji član naše Akademije koji predaje na nekom od univerziteta.\nMoram ovdje spomenuti nekoliko naših počasnih članova, istaknutih američkih stručnjaka koji dolaze svake godine u BiH da održe predavanje tokom Dana BHAAAS:\nDr Thomas Reynolds, dekan doktorskih studija na North Carolina University; dr. Richard Grala, jedan od vodećih stručnjaka u liječenju raka pluća, sa Medicinskog fakulteta “Albert Einstein” u New Yorku ; dr. Keith Doubt sa “Wittenberg University” koji je napisao nekoliko radova i kniga o sociološkim aspektima rata u BiH.\nJedno od logičnih pitanja za ovu priču jeste korelacija BHAAS sa ANUBiH. Postoji li međusobni kontakt, suradnja….?\nBOŠKAILO: Radimo na jačanju veza sa ANU BiH. Do sada je ta saradnja uglavnom bila izražena tokom BHAAAS dana u BiH i kad smo se god obratili nekome iz ANUBiH, naišli smo na razumijevanje i podršku.\nNekoliko naših članova radi na editovanju naučnih časopisa u BiH koje izdaje ANU BiH, npr. “Acta Medica” koji je zvanični časopis ANU BiH.\nNaši članovi pomažu kolegama u BiH tokom priprema za magistarske i doktorske disertacije.\nKoji projekti su realizirani u proteklih godinu dana, odnosno za vrijeme Vašeg predsjedničkog mandata?\nBOŠKAILO: Mislim da je moj najveći projekat bio organizovanje BHAAAS dana u Brčkom. Organizovali smo jedan od najvećih naučnih skupova u regiji, održano je oko 270 prezentacija, za hiljadu učesnika. Impresivno je imati predavače u Brčkom sa četiri kontinenta, stručnjake iz tehnoloških, socioloških i medicinskih nauka iz cijelog svijeta. Impresivno je i održati koncert Sarajevske filharmonije, po prvi put u Brčkom. Zadovoljsvo mi je bilo sjediti, kahvenisati i dijeliti iskustva sa kolegama iz Sarajeva, Mostara, Tuzle, Banja Luke, Bihaća, Foče, Brčkog, Zenice, Osjeka, Beograda, Zagreba, Rijeke… Bilo mi veliko zadovoljsvo upoznati stručnjake iz Njemačke, Austrije, Portugala, Kine, Turske, Amerike, Kanade, Australije, Švedske, Norveške…\nMoram reći da je grad domaćin, na čelu sa gradonačelnikom dr. Antom Domićem i njegovim zamjenikom Esedom Kadrićem, pokazao gostoprimstvo, po čemu su Bosanci poznati u cijelom svijetu.\nOtvorili smo saradnju sa UNICEF-om, potpisali smo sporazume o saradnji sa nekoliko univerziteta u BiH i regiji, nastavili saradnju sa EDUS-m centrom za ranu detekciju i liječenje djece sa poremećajima u razvoju.\nA koji su, eventualno, započeti ali nisu završeni i ostavljate ih u amanet Vašem nasljedniku?\nBOŠKAILO: Pokrenuli smo inicijativu za uvođenje standardizovanog testa u edukaciji u školama u BiH, tzv PISA test. BiH je jedna od rijetkih zemalja koja ne koristi ovaj važan test tokom školovanja kako bi se naučni programi u našim školama doveli pod jedan standard. Naš član prof. Ismar Volić je inicirao ovaj projekat u Sektoru za školstvo u Ministarsvu civilnih poslova koji su prepoznali važnost ove inicijative.\nRadićemo i na jačanju naših kapaciteta u Americi i Kanadi ali i u BiH. Moramo raditi na promovisanju onoga sto radimo. Naši susreti u Brčkom nisu praćeni adekvatno od strane BiH medija. Nažalost, u našim medijima je prisutna neobična selekcija vijesti. Naći ćete svaki dan vijesti koje nemaju nikakvu edukativnu vrijednost, vijesti od kojih nitko neće imati koristi, vijesti koje imaju negativne konotacije…, ali vijest da BHAAAS organizuje najveći naučni skup na Balkanu, niste mogli pročitati u našim novinama i vidjeti na našoj televiziji.\nNaš novi član, istaknuti novinar Erol Avdović iz New Yorka-a, je osnovao sekciju za odnose sa javnošću i medijima i nadamo se da će naše slijedeće naučne skupove u BiH mediji adekvatno pratiti.\nJedan od značajnih segmenata djelovanja Akademije jeste Sekcija mladih znanstvenika, što samo po sebi zvuči afirmativno, konstruktivno, vizionarski (ako nije prejaka riječ)… Hoćete li nešto detaljnije o toj Sekciji?\nBOŠKAILO: Sekciju smo pokrenuli prije nekoliko godina. Ideja vodilja nam je bila da mlađe ljude koji su svoje obrazovanje stekli uglavnom u Americi uključimo u rad Akademije i povežemo s domovinom. Sekciju vode dr.Lejla Hadžikadić – Gušić, koja je hirurg specijalizovan za operacije raka dojke i dr.Nirvana Pištoljević, koja vodi jedan od najboljih centara u Evropi za naučno zasnovan odgojno-obrazovni tretman autizma i ranu intervenciju, «EDUS-Edukacija za sve» u Sarajevu. Konačan cilj je da ovaj mladi kadar preuzme na sebe djelovanje Akademije jednom kad mi okončamo naučnu karijeru. Nastojimo ih uključiti što više, važno je da neko preuzme ove ideje.\nDa li i koliko bh. političari, bilo oni jučer bilo danas konsultiraju predstavnike bh. akademske zajednice pogotovo uoči donošenja važnih odluka po Narod i Državu?\nBOŠKAILO: Rijetko ćete vidjeti u nekoj državi da su nauka i politika integrisane. Političari bježe od nauke a pogotovo u BiH. Mi u BHAAAS ćemo se i dalje baviti onime što najbolje znamo a to je nauka i umjetnost i tako jačati naše društvo, Mi ćemo i dalje naukom dokazivati da granice u ljudskim zajednicama treba brisati jer su najveća prepreka napretku i humanizmu.\nDo sada je održano osam godišnjih skupština Akademije, svake godine, naizmjenično, u BiH i u Americi. Šta bi, uvjetno rečeno, bio zajednički nazivnik rezultata rada svih tih skupština i šta su eventualne posebnosti skupština održanih u SAD, s jedne strane, te u BiH, s druge?\nBOŠKAILO: Održavamo godišnji sastanak u Americi. Rad u okviru Akademije podijeljen je po sekcijama: tehnološka, medicinska, umjetnička sekcija i sekcija za društvene i humanističke nauke. Sekcije kontinuirano rade na izradi programa saradnje s partnerskim i prijateljskim institucijama.\nSusrete u Americi koristimo da se bolje upoznamo, da dogovaramo buduće projekte, da predstavimo nove članove. Obično imamo izložbe, prezentacije novih knjiga naših autora, imamo i okrugle stolove sa temama koje su interesantne za naše članove.\nNaš skup u BiH nazivamo “Dani BHAAAS u BiH”, a organizujemo ih kao naučnu konferenciju sa više različitih seminara iz tehnoloških, društvenih i medicinskih nauka.\nNaprimjer, u toku proteklih „Dana BHAAAS-a u Brčkom“ većina učesnika bila je i profesionalno angažirana u nekim institucijama u BiH tako da se može reći, radimo pod okriljem Akademije ali i individualno.\nU Brčkom su stručnjaci iz SAD i regije prezentirali najnovija iskustva i znanja iz svih medicinskih oblasti. Održani su i seminari iz tehnoloških i društvenih nauka kao i koncert Sarajevske filharmonije.\nImamo odličnu saradnju sa univerzitetima u Sarajevu, Tuzli, Zenici, Mostaru, Bihaću, Banja Luci.\nOstvarili smo profesionalnu saradnju s kolegama iz Osijeka, Zagreba, Novog Sada i Beograda. Ova Akademija daje, a ništa ne traži. BHAAAS zna svoje puteve i znamo odakle dolazimo i gdje idemo. Ko god želi sa svojim pozitivnim idejema da nam se pridruži, mi smo tu.\nIzmeđu naših sastanaka u Americi i Dana BHAAAS u BiH, naši članovi rade na velikim projektima u Domovini.\n– moram ovdje spomenuti našeg prvog predsjednika, prof. dr. Mirsada Hadžikadića koji je povezao svoj Univerzitet u North Carolini sa univerzitetima u BiH kako bi se pomoglo naučnim istraživačima;\n– neurohirurg dr. Kenan Arnautović koji više puta godišnje operiše besplatno u BiH, a trenutno učestvuje u radu Kongresa neurohirurga jugoistočne Evrope, čiji je BHAAAS pokrovitelj;\n– ortoped dr. Enes Kanlić je sa grupom entuzijasta iz BiH uspio održati prvi Kongres ortopeda BiH;\n– hirurg dr. Eldin Karaiković operiše besplatno u BiH i radi na isporuci važne medicinske opreme našim bolnicama, a vodio je projekat Sarajevske filharmonije od osnivanja Akademije;\n– naši istaknuti članovi, profesori na Majo klinici u USA, dr. Emir Festić i dr. Ognjen Gajić održavaju seminare iz Intenzivne medicine u sklopu BHAAAS Dana u BiH i uvode najviše svjetske standarde u medicinu u našoj regiji;\n– plastični hirurg dr. Mahira Tanović operiše besplatno i podučava naše mlade hirurge u BiH;\n– onkolog dr. Gordan Srkalović organizuje Onkološki seminar i dovodi najjače stručnjake iz Amerike u BiH da podjele najnovija dostignuća;\n– psiholog dr. Nirvana Pištoljević i ja pripremamo seminare iz psihijatrije i psihologije te učestvujemo u radu Kongresa psihijatara BiH;\ndr. Boškailo i dr. Nirvana Pištoljević sa kolegama iz Tuzle\n– naši članovi iz BiH, kardiolozi dr. Emir Fazlibegović i dr. Mustafa Hadžiomerović intenzivno rade na pripremama i održavanju Kongresa kardiologa BiH;\n– dr. veterine Emir Hodžić uspjeva da svake godine napravi seminar “Jedno zdravlje, jedna medicina”, u cilju povezivanja naučnika iz različitih disciplina kako bi se opšte zdravlje popravilo;\n– naše seminare iz Porodične medicine vodili su dr. Andi Arnautović, doktori Azra i Muhamed Duraković te dr. Melida Hasanagić;\n– dr. Amila Buturović, dr. Azra Terzić i dr. Keith Doubt su vodili seminare iz društvenih i humanističkih nauka;\n– naši pedijatri, dr. Diana Milojević, dr. Dušica Babović-Vuksanović i dr Mirzada Kurbašić organizuju seminare iz pedijatrije u učestvuju u radu Kongresa pedijatara BiH;\n– naš prijašnji predsjednik, književnik Aleksandar Saša Hemon, je prošle godine bio u vrhu američke književnosti sa svoja tri romana;\n– naš prijašnji predsjednik, advokat Dženita Pašić, radi na mnogim humanitarnim akcijama, uključujući i saradnju sa “Bosana Founndation”, koji pomaže stipendijama studentima u BiH;\n– član našeg Glavnog odbora, prof. Patrick McCarthy, zamjenik Dekana na Univerzitetu u Sent Louisu, organizuje seminare na svom fakultetu o temama važnim za prognanike iz BiH koji žive u USA.\n17. oktobra ove godine u Charlotte-u (North Carolina) će se održati IX Skupština Akademije. Šta će biti sadržaj njenog rada i šta, inače, očekujete od nje i nakon nje?\nBOŠKAILO:Razgovarat će se o novim projektima, pripremama za sastanak Akademije u Neumu u maju 2016., još boljem organizovanju unutar Akademije i upoznati se sa novoprimljenim članovima.\nNastojati ćemo da ojačamo saradnju sa svim univerzitetima u Bosni i Hercegovini i drugim institucijama koje rade za dobrobit svakog čovjeka.\nHoće li naša Domovina izići iz ove akutne ustavno-pravne, političke, ekonomsko-socijalne i kakve ne krize? Ima li budućnost?\nBOŠKAILO: Budućnost Bosne i Hercegovine je u rukama njenih građana koji moraju shvatiti da od čekanja da Evropa i Svijet nama pomognu, nema ništa. Nažalost, još uvijek, naši građani gledaju u Evropu i Svijet i nadaju se rješenju krize. NEĆE oni nama pomoći, nisu pomogli kad smo prolazili kroz najteža etnička čišćenja, zbog čega bi nam pomogli u miru? Moramo sami sebi pomagati, a prema Evropi i Svijetu biti BUDNIJI, kako reče veliki pjesnik Mak Dizdar:\n“Okolo šapću kako mi život bje uzaludan ,\nNe znaju da ranjen ovako vece sam budan”…\nMoram ovje napomenuti da se napokon naš narod mora okrenuti budućnosti, moramo se odreći “uloge žrtve” jer viktimizacija naših naroda služi najčešće ovdašnjim politačarima koji to koriste da se sakriju iza demagogije i nerada.\nDok BiH političari manipuliraju strahom mi tonemo dublje u krizu. Moramo prestati birati agresivne lidere. Ako nas je nacionalizam i fašizam doveo do ovakve situacije, onda je rješenje u bježanju od tih najopasnijih pojava u savremenom društvu.\nČINI mi se da je jedno od mogućih rješenja u jačanju multinacionalnih stranki koje će svoju politiku zasnivati na ekonomiji, prosperitetu, humanizmu… a ne na isključivosti i mržnji.\nVrijeme je da Bosanci i Hercegovci sami odluče o svojoj sudbini i vjerujem da nas čeka lijepa budućnost. Vjerujem da je nada u udruživanju zdravih građanskih stranaka koje će se boriti za svakog stanovnika Bosne i Hercegovine.\nRAZGOVARAO: Bedrudin GUŠIĆ (711)\n11. Oktobra 2015. u 2:33 PM\ndaj smanji ti dogadjaj kakva filharonija i bakraci narod nema stra da jede a tibi dase bavi tim glupostima,sto nep[omognete nedignete se i kazete tim tajnim vladama sta rae sve ko fol neki D.R. a nigdje glasa ovas. nemoj se niti puno uzdati daces nesto o d te filharmonije postici i psihijatrice sebi sami trebati blizise anakonda,u koju mozda i odletis ti.


Beogradski džez festiva nastavlja sa izuzetnim premijerama: Matija Dedić po prvi put u Beogradu predstavlja svoj internacionalni džez sastav | Beogradski Jazz Festival 2017 | Sava Centar\nUrban BUG :: Magazin :: Art Area :: Matija Dedić po prvi put u Beogradu predstavlja svoj internacionalni džez sastav\nDatum održavanja: 30.10.2017\nPijanista i kompozitor Matija Dedić (1973) je vodeći hrvatski džez muzičar današnjice i jedan od vodećih u regionu. Ovo ne potvrđuje samo veliki broj Porina (najuglednija muzička nagrada u Hrvatskoj) koje je dosad dobio (2016. ih je osvojio čak šest, uključujući i glavnu nagradu za album godine „Matija svira Arsena"), već i impresivna diskografija u okruženju majstora svetskog džeza, kao i neumorna koncertna aktivnost (solo, trio, Gabi Novak, Zoran Predin, Tamara Obrovac, Gibonni, Šimun Matišić, Zoran Majstorović...) Od 2009. objavio je tri trio albuma u pratnji američkih ritam sekcija, sa Lerijem Grenadirom i Džefom Balardom, Visente Arčerom i Kendrikom Skotom, i te Skotom Kulijem i Antonio Sančezom – to je rezultat sa kojim ne može da se pohvali nijedan aktivni muzičar sa ex-YU prostora!\nNa trećem festivalskom nastupu predstavlja program sa aktuelnog albuma „Dedicated" u pratnji internacionalnog trija sa Jorisom Tepeom (Joris Teepe) i Džinom Džeksonom (Gene Jackson), autorski solo program i duo sa specijalnim gostom Vasilom Hadžimanovim (klavir). Holanđanin Joris Tepe stekao je afirmaciju na njujorškoj džez sceni. Snimio je 10 albuma kao lider i radio sa brojnim legendama džeza, među kojima su Don Brejden, Beni Golson, Rašid Ali, Bili Hart i Rendi Breker. Dobitnik je nagrade "Bird" festivala North Sea Jazz za "talente koji zaslužuju veću pažnju" 2004. godine. Bubnjar Džin Džekson započeo je profesionalnu karijeru u sastavu Kevina Jubenksa, a potom bio član različitih sastava Herbija Henkoka tokom devedesetih, kao i Mingus Big Banda. Među drugim liderima sa kojima je radio su i Dejv Holand, Doni Mekaslin, Robin Jubenks, Džon Aberkrombi, Džo Lok, Čiko Frimen.


22. Festival autorskog filma - Kulturni kišobran\nHome ulaznica 22. Festival autorskog filma\nKulturni kišobran 24.11.16 ulaznica\nFilmska traka autorskog filma priča je jednog jedinstvenog pogleda na svet. Od nekih od najcenjenijih reditelja i dobitnika brojnih nagrada do mladih kojima je ovaj festival staza više do afirmacije – Festival autorskog filma stecište je kreativnog haosa koji vas izvodi iz filmske sale kritički bogatije.\nČast da otvori festival 25. novembra ima dobitnik Zlatne palme na festivalu u Kanu Ja, Danijel Blejk Kena Louča, a projekcija se prikazuje u Domu omladine u Beogradu.\nIz filma Ja,Danijel Blejk\nNeki od oko 80 filmova koji će u periodu od 25. novembra do 3. decembra biti prikazani na 22. Festivalu autorskog filma su i Toni Erdman, Matura, Gimme Danger, Nepoznata devojka, Neukroćeno, Jazavičar, Slatki snovi i mnogi drugi. Glavni program čine 22 projekcije od čega će se 12 ostvarenja nadmetati za Gran pri festivala „Aleksandar Saša Petrović”.\nU potrazi za intimnijim i radikalnijim pristupima filmskom izrazu u sklopu Festivala postoji i takmičarski segment Hrabri Balkan koji objedinjuje sva imena koja svojim autorskim filmovima preispituju Balkan kao pojam i pomeraju granice.\nFilipinski reditelj Lav Dijaz ovogodišnji je dobitnik Zlatnog lava na festivalu u Veneciji\nU pratećem programu Bande à part između ostalog biće prikazani filmovi filipinskog reditelja Lava Dijaza – The Woman Who Left i A Lullaby to the Sorrowfull Mystery iz ove godine. Filmovi ovogodišnjeg dobitnika Zlatnog lava na festivalu u Veneciji, priče su o borbi protiv diktatorskog nasleđa i nadi filipinskog naroda.\nManifestacija koja je izronila na površinu nakon mraka devedesetih i dan danas održava svoju tradiciju po kojoj je prepoznatljiva. „Nije festival imao nameru da njegova misija bude politička, već samo kulturna i društvena. Ali festival je i u narednim godinama menjao sliku Beograda i Srbije, poboljšavao krvnu sliku društva, ulivao nadu i veru da zaslužujemo da živimo u boljem svetu. Tih godina smo govorili: „Beograd je svet”, a bio je izolovan i zaboravljen”, napisao je na zvaničnom sajtu Festivala predsednik Saveta festivala Srdan Golubović, dodajući da je ovaj kulturni događaj prvi dokazao i pokazao da Beograd jeste svet.\nFilm Toni Erdman ovogodišnji nemački kandidat za Oskara\nFestival će u Domu omladine 3. decembra do naredne godine publiku ostaviti nasmejanom projekcijom komedije Toni Erdman Marena Ade, ujedno i nemačkog kandidata za Oskara.\nSvoja vrata autorskim filmovima otvoriće Dom omladine Beograda, Dvorana Kulturnog centra, Dom kulture Studentski grad, Bioskop Fontana, Art Bioskop, Ustanova kulture Palilula, Zgrada Kinoteke i UK Parobrod.\nFoto: faf.rs / Manila Times / bfi.org.uk


Polarizovana svestlost - Bioptron\nKao �to je za odr�avanje �ivota neophodan vazduh, voda i hrana, tako�e je i svetlost neophodna za �ivot svih �ivih bi�a - ljudi, �ivotinja i biljaka. Elektomagnetni talasi su tako�e zna�ajni za �ivot.\nPlaneta Zemlja je jedan veliki elektromagnet. Sve �to se u elektromagnetskom smislu de�ava na Zemlji uti�e pozitivno ili negativno na na �iva bi�a. Svima je poznato kako zaga�ena �ivotna sredina negativno uti�e na �iva bi�a. Zaga�en vazduh i voda u rekama, negativno uti�u na zdravlje (npr. pomor riba u zaga�enim rekama)\nBez svetlosti biljke ne bi mogle da �ive, jer je nemogu�e zamisliti �ivot biljaka bez fotosinteze. (Biljka u mra�nom podrumu, iako dobro zalivana i dohranjivana sigurno ugine, jer nema svetlosti)\nOtkri�e polarizovane svetlosti je veliki doprinos nauke, zbog velikog zna�aja svetlosti za normalan �ivot. Polarizovana svetlost zbog svog pozitivnog efekta na zdravlje ima veoma �iroku primenu u medicini.\nTako�e, za zdravlje je veoma va�na i higijena stanovanja. Lo�e osvetljene i zatamnjene prostorije za stanovanje, prili�no �tetno uti�u na �iva bi�a.\n�ta je ustvari polarizovana svetlost?\nPolarizovana svetlost nastaje prelamanjem prirodne svetlosti kroz sistem kristala sa specijalno obre�enim povr�inama. Prirodna svetlost se prostire kroz prostor u svim ravnima. Kod polarizovane svetlosti svetlosni talasi osciliraju u jednoj ravni, koja se poklapa sa pravcem prostiranja svetlosti. To zna�i da svi emitovani talasi osciliraju samo u jednoj ravni.\nEkipa nau�nika iz �vajcarske - Zepterov tim in�enjera, napravila je izuzetan aparat koji proizvodi polarizovanu svetlost.\nBioptron Compakt u ruci\nAparat se zove BIOPTRON. Njegova lampa proizvodi polarizovanu svetlost frekvencije talasa od 400 do 2000 nm (nanometara). Polarizacija nastaje dejstvom sistema kristala sa posebno obra�enim povr�inama. BIOPTRON Compact je mali aparat za ku�nu primenu.\nOsnovni podaci o Bioptron Compact aparatu:\n-Bioptron je mali ure�aj u obliku fena za su�enje kose.\n-U aparat je ugra�ena halogena lampa snage 20 W, koja slu�i kao izvor polarizovane svetlosti.\n-Tajmer koji posle 2 minuta daje zvu�ni signal\n-Polje emitovanja polarizovane svetlosti je 4x4 cm\n-Prilikom tretmana lampa se dr�i 5 cm od povr�ine koja se tretira.\n-Snop svetla mora da pada pod pravim uglom na tretiranu povr�inu\n-Sastavni deo aparata je ventilator za hla�enje lampe\n-Stalak za aparat je deo standardnog paketa\nBIOPTRON za klini�ku upotrebu je je ve�ih dimenzija. Dobio je sve ateste za upotrebu u bolnicama i klinikama �irom sveta. Ve� nekoliko godina je u klini�koj upotrebi.\n-Izvor svetla je halogena lampa 100 W, ali je testiran u proizvodnji na 80 W\n-Tajmer sa elektronikom na kome se odre�uje vreme tretmana od 1 do 8 minuta ili ve�i intervali od 1 do 15 minuta. Zglobna konstrukcija i nosa� mogu se pode�avati prema potrebi.\n-Tajmer se pode�ava na vreme potrebno za tretman, i aktivira pritiskom na dugme. Nakon �to se tretman zavr�i aparat se automatski isklju�uje.\n-Polje delovanja tretmana je 15x15 cm.\n-Za vreme dejstva, aparat je udaljen od mesta tretmana 15cm\nVA�NO! Kad se zavr�i tretman aparat obavezno treba isklju�iti iz elektri�ne mre�e jer je veoma osetljiv na promenu napona. Halogene sijalice su veoma skupe (100W ko�ta 100�). Bioptron proizvodi polarizovanu svetlost od 400 do 2000 nm. Ovo zna�i da obuhvata vidljivi deo spektra (400do 780 nm) i mali deo infracrvene svetlosti (1500do 2000nm) Ultravioletni deo je potpuno eliminisan specijalnim filterom zbog �tetnog dejstva na organizam.\nBioptron polarizovana svetlost je polihromatska (sadr�i dugin spektar). Polarizovana svetlost je inkoherentna, �to zna�i da svaki talas osciluje svojom talasnom du�inom i amplitudom, tako da se ne sabiraju. Iz ovog razloga Bioptron polarizovana svetlost ima konstantan intezitet i isporu�uje vrlo malu energiju na mesto dejstva.\nEnergija je konstantna, jer svaki svetlosni zrak prenosi samo svoju sopstveenu energiju. U tome je glavna razlika u odnosu na lasersku svetlost, koja je koherentna i monohromatska pa stoga laserski talasi stvaraju veoma visoku energiju na mestu dejstva, jer dolazi do poja�anog dejstva zbog sabiranja energije u jednoj ta�ki.\nEnergija Bioptron polarizovane svetlosti je konstantna i iznosi 2,4 Joula, a prodire u tkivo u dubinu do 2,5 cm zavisno od du�ine ekspozicije (izlo�enosti dejstvu).\nEnergija prirodne svetlosti nije konstantna i zavisi od uticaja godi�njeg doba a nije ista danju i no�u. Zbog svog veoma pozitivnog efekta na zdravlje polarizovana svetlost ima veoma �iroku primenu u medicini, bilo kao samostalna terapija, ili kao dopuna drugih na�ina le�enja (hirur�ko i konzervativno le�enje)\nO primeni polarizivane svetlosti u le�enju pisa�emo u narednom tekstu.


Ponavljamo iste reči i iste slogane, čitamo iste knjige, predstavljamo naše knjige jer svi predstavljaju svoje, svi smo gledaoci što u bioskopu ustaju zato što su i drugi u redovima ispred nas ustali.\nBeograd, 28. januara 2019.\nBožić nije vreme bajki, jer bajke skrivaju predskazanja i pobede smrti, a ona koliba u Vitlejemu nije samo rađanje i život, već rađanje i život deteta pristiglog da porazi smrt, strah i mračnu fasciniranost smrću. Samo je sveopšta glupost mogla da dete zagrejano dahom vola i magarca zameni širokim rumenim i površnim licem Deda Mraza, s njegovim irvasima, koji su dobri za reklamu odmarališta i banalnih hotelskih kompleksa na snegu, ali ne idu uz kedrove i masline Palestine, niti uz kamile mudraca koji su Isusu doneli dar svoje vere i mudrosti.\nJedna bajka, pak, dobro opisuje našu stvarnost, sve dalju od te kolibe i njenog velikog i odvažnog obećanja večne slave i mira, bajka o Frulašu iz Hamelna, koju su zabeležila braća Grim.\nKaže bajka da je godine 1284. u Hameln, gradić u Nemačkoj, stigao čovek koji je obećao da će, za nadoknadu, osloboditi grad miševa i pacova što ga pustoše. I doista, čim je počeo da svira svoju frulu, miševi i pacovi napustili su kuće i smetilišta i počeli da ga slede, očarani njegovom muzikom, i sledili su ga čak i kada je ušao u reku Vezer, u kojoj su se udavili. No, kako mu građani Hamelna nisu dali dogovorenu sumu, posle nekog vremena on se vratio i počeo iznova da svira ulicama grada, ali ga ovoga puta nisu sledili miševi, već dečaci i devojčice – oko sto trideset, kaže bajka – koji su išli za njim, plešući uz zvuke njegove muzike, sve do velike planine u kojoj su zauvek nestali, možda u nekoj mračnoj i dubokoj pećini.\nMladih koji su nedavno nastradali u diskoteci u Korinaldu jeste šest, a ne sto trideset, ali se pridodaju dugom spisku sličnih tragedija. Nije prvi put da lokali i događaji tog tipa, mesta i prilike za zabavu, postanu pozornicom smrti, nesvesni gerilski rat protiv prenaseljenosti sveta.\nZanimljivo je da se, u mnogim takvim nesrećama, traganje za zadovoljstvom – što bi odlazak na žurke, ples, radosno zajedničko vreme, traženje društva trebalo da predstavlja – pokaže kao poriv za smrću. Čak i kada plesni podijum postane mašina za mlevenje mesa ili gasna komora, i dalje želimo da uđemo, zgnječeni poput grožđa pod stopalima u čabrima u vreme nekadašnjih berbi, nasuprot porivu očuvanja života i na zadovoljstvo turobnih moralista, radosnih što vide da je zadovoljstvo kažnjeno.\nSvi smo u povorci koja sledi neznanog vođu, kao u bajci, svi smo miševi ili deca koja slede gomile svakojakih frulaša, ponavljamo iste reči i iste slogane, čitamo iste knjige, predstavljamo naše knjige jer svi predstavljaju svoje, svi smo gledaoci što u bioskopu ustaju zato što su i drugi u redovima ispred nas ustali, a svi možemo sedeći uživati u filmu.\nDovoljno bi bilo s vremena na vreme reći ne, napustiti povorku: u Božićnoj noći pastiri dolaze u miru u Vitlejem, slušaju pred kolibom anđeoske horove, ali u jednom trenutku verovatno mirno odlaze kući. No, teško je reći ne, ujedno i zato što je i onaj u povorci, hteo-ne hteo, i sam frulaš koji povlači ostale, a svi blaženi i zadovoljni sledimo glavnog frulaša, koračajući ili plešući kao deca za svojim, dok za nama koračaju i plešu i ostali, u radosti i neznanju.\nOnome frulašu iz Hamelna, u bajci, izmiču samo dvojica dečaka. Jedan je slep i gubi put kojim povorka ide, a drugi je nem i ne uspeva da mu objasni kuda da krene, te dok se uzaludno muči da iznađe načina da mu kaže, i sam se gubi. Obojica se vraćaju kući, kao jedini preživeli.\nSvakako, bilo bi bolje kada bismo, u sličnim prilikama, svi bili barem malo gluvi.


Srbija postavila neke nove standarde u kuglanju ! | KSRS\nKSRS » Arhiva • Featured • Novosti » Srbija postavila neke nove standarde u kuglanju !\nBilo je visokih rezultata do sada, nekoliko staza preko 200, čišćenja ukupnih preko 300… kuglana je spremljena sigurno za još nevjerovatnih nastupa do kraja, ali prava poslastica je jutros viđena na meču Srbija-Slovačka!!!\nReprezentacija Srbije je u jednom meču oborila dva najvažnija svjetska rekorda, ekipni od 4140 te tim nadmašila za čak 128 prethodni, a Baranj Čongor je sa 738 za 4 čunja popravio dosadašnji svjetski rekord ! Alal vera kako ti ljudi rade u Kuglaškom savezu Srbije sa svojim kuglašima !\nKakva je to sila govori i činjenica da je najbolji kulaš svih vremena Vilmoš Zavarko bio jedan od “najlošijih” na ovom meču sa jedva 670, a pohvale svakako treba uputiti i na adresu sjajnog Igora Kovačića koji je oborio 719 .\n← Žene za dlaku ispustile pobjedu !\nNESTVARNO NESTVARNO MOĆNA SRBIJA !!! →


→ 26 339 smeštajnih objekata\n5 & 7 St Chads Road, Blekpul, FY1 6BP, Velika Britanija\nOdlična lokacija - prikaži mapu Odlična lokacija - ocena 9,1/10! (na osnovu 73 recenzija)\nOcenili gosti posle boravka u objektu 4 Star Phildene Hotel.\nUgrabite ovu odličnu cenu za objekat 4 Star Phildene Hotel - skorašnji gosti su mu dali ocenu 9,2 Unesite datume kako biste započeli.\nOvaj objekat je udaljen 2 min hoda od plaže. Just off the promenade, 4 Star Phildene Hotel provides a hearty, award-winning breakfast and free WiFi in some rooms. Blackpool Pleasure Beach and Blackpool Tower are 500 metres away.\nOd 15. jul 2008. 4 Star Phildene Hotel želi dobrodošlicu Booking.com gostima Broj smeštajnih jedinica: 20\nIzjednačavamo cenu\tU kom periodu želite da boravite u objektu 4 Star Phildene Hotel?\nNajskorija rezervacija ovog hotela obavljena je 22. avg u 21:43 sati, iz Velike Britanije.\n6 hotela poput objekta "4 Star Phildene Hotel" su upravo rezervisani na našem veb sajtu\n5 razloga da izaberete objekat 4 Star Phildene Hotel\nSadržaji smeštajnog objekta: 4 Star Phildene Hotel\nBroj 28 od ukupno 192 hotela na destinaciji Blekpul, na osnovu 81 377 proverenih recenzija.\nGosti koji su pogledali 4 Star Phildene Hotel takođe su pogledali:\nSet in 230 acres of parkland and lakes, Village Hotel Blackpool has a championship golf course, a gym, an outdoor heated swimming pool and a 21-metre indoor pool. 4 osobe trenutno gledaju ovo\nWith views of Blackpool seafront, The Norbreck Castle Hotel is a short tram ride from the town centre. It has live entertainment, a sauna, spa and 18-metre pool. 12 osobe trenutno gledaju ovo\nProsečna ocena na osnovu 8 953 recenzije\nThis family-friendly hotel is right on the seafront promenade, looking out on to the Irish Sea. Najskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je juče u 15:40\nSmešten u dinamičnom Blekpulu, ovaj hotel sa 4 zvezdice nudi besplatan bežični internet, teretanu i besplatan parking. 7 osoba trenutno gleda ovo


Baševski u Beogradu | Arhipelag\nPoznati makedonski pisac Dimitar Baševski predstaviće svoj roman Bunar (objavljen u izdanju Arhipelaga, u antologijskoj ediciji Sto slovenskih romana) u Srpskom PEN centru (Terazije 29/II) u sredu 14. marta u 19 časova.\nO romanu Bunar Dimitra Baševskog govoriće dr Mihajlo Pantić, prevodilac romana Biljana Andonovska i Gojko Božović, glavni urednik Arhipelaga i međunarodne edicije Sto slovenskih romana.\nDimitar Baševski će razgovarati sa čitaocima i potpisivati primerke srpskog izdanja svog romana.


Tip dana: Nizozemska – Angola(Rukomet, Srijeda, 28.07.2021.) - Jackpot\nZa današnji tip dana odabrali smo još jednom rukometnu utakmicu, a ovoga puta igrat će Nizozemska i Angola. Riječ je, naravno, o Olimpijskim igrama i ženskom dijelu natjecanja, a ova je utakmica na rasporedu oko 2 sata ujutro po našem vremenu.\nNizozemke su aktualne svjetske prvakinje i na ovom olimpijskom turniru na kojem sudjeluje samo 12 reprezentacija nadaju se ostvariti neki dobar rezultat. Naravno, cilj je osvojiti medalju, a ako će to doista i ostvariti, moraju nastaviti u dobrom ritmu s kojim su započeli ovo natjecanje. Trenutno imaju dvije pobjede iz isto toliko odigranih utakmica, a pobjednički niz žele nastaviti protiv Angole u utakmici u kojoj su definitivno velike favoritkinje za pobjedu.\nAngola je jedan od autsajdera na ovim Olimpijskim igrama, a po rezultatima to i dokazuju. Trenutno imaju dva poraza iz dvije odigrane utakmice, a izvjesno je da bi večeras mogli doživjeti i treći. Nizozemska ima strašan igrački kadar i u lovu je na medalju te definitivno neće dopustiti da je u tome zaustave reprezentacije poput Angole. Zabijaju jako puno golova i Angola bi trebala imati problema u obrambenom dijelu.\nNizozemska je u svoje dvije pobjede na ovom natjecanju dala 32 gola Japanu te čak 43 Južnoj Koreji.Ponuđena granica broja golova koji će Nizozemke zabiti u ovoj utakmici je 31.5, a mi vjerujemo da imaju dovoljno kvalitete za zabiti minimalno 32 gola. Angola je od Crne Gore primila 33 gola, dok joj je Norveška zabila samo 30. Međutim, Nizozemska igra možda i najbrži rukomet na svijetu trenutno i čini nam se da je ova granica vrlo niska.\nNizozemska – Angola\nTip: Nizozemska daje više od 31.5 gola


[es] - Access point spojiti na akumulator\nAccess point spojiti na akumulator\n[es] :: Wireless :: Access point spojiti na akumulator\n[ Pregleda: 5647 | Odgovora: 19 ] > FB > Twit\nAccess point spojiti na akumulator 03.11.2009. u 10:59 - pre 145 meseci\nZani ma me dali iko ima ikakvog iskustva sa spajanjem AP na akumulator?\nNaime stavili bi jednu pristupnu točku na brdo gdje naravno nema struje, ali spojili bi ap na akumulator i panel ploču za punjenje pomoću svjetlosne energije.\nPa ajde ako neko ima iskustva ili kakvu ideju neka se javi!\nRe: Access point spojiti na akumulator 03.11.2009. u 16:11 - pre 145 meseci\nNema tu neke velie mudrosti. Izmeris koliko uredjaj trosi struje i izracunas koliko moze da radi dok ne isprazni kumulator. Na osnovu toga odredis koliki solarni panel ti treba da bi mogao da pravovremeno dopunjava akumulator.\nRe: Access point spojiti na akumulator 04.11.2009. u 17:10 - pre 145 meseci\nA jeli treba stavit neki ispravljač ili ide direkt u ap?\nRe: Access point spojiti na akumulator 04.11.2009. u 17:53 - pre 145 meseci\nAkumulator (od auta recimo 12v) mozes da spojis direktno (pozeljno preko nekog osiguraca) ako se ap napaja sa 12v.\nNeki ap-ovi se napajaju sa 5v i na takav ap mozes isto da spojis akumulator preko nekog stabilizatora napona na 5v.\nNikakvi ispravljaci ti ne trebaju posto je struja iz akumulatora jednosmerna kakva je i potrebna za rad ap-a.\nRe: Access point spojiti na akumulator 04.11.2009. u 18:10 - pre 145 meseci\nNe baš stabilizator, već DC/DC konvertor.\nRe: Access point spojiti na akumulator 04.11.2009. u 18:28 - pre 145 meseci\nZasta ce mu konverter kad mu treba manji napon od 12v?\nDc konverter se koristi (uglavnom) kada treba dobiti veci dc napon.\nJedino ako pod dc/dc konverterom podrazumevas i obican stabilizator 7805?\nRe: Access point spojiti na akumulator 04.11.2009. u 23:44 - pre 145 meseci\ndc/dc treba i ako se napajanje sprovodi kroz dugacak kabal, cak i ako je napon uredjaja manji od napona izvora\nRe: Access point spojiti na akumulator 05.11.2009. u 10:45 - pre 145 meseci\nSamo vi komplikujte, vidite da je tu pitanje da li treba ispravljač ako je na akumulator ... Proveri napon i struju kojim se napaja tvoj AP (verovatno piše na ispravljaču ili na samom AP-u). Ako je 12 V, onda može direkt na akumulator samo pazi koji kontakt je +. Ako je 5V, a struja je do 500 ma, možda bi rešenje bilo onaj adapter sa 12V (upaljač na kolima) na USB za punjenje i rad MP3 plejera i ostale elektronike koje se napajaju preko USB kabla. Po standardima bi USB priključak trebao da da 500 mA a u toj kutijici bi trebao da bude pomenuti DC-DC konvertor. Moglo bi i sa 7805 uz odgovarajući hladnjak, ali bi se dosta energije trošilo na grejanje (disipaciju) na 7805.\nRe: Access point spojiti na akumulator 05.11.2009. u 12:25 - pre 145 meseci\nEvo ovako piše na ap\nEvo još i slika panela koji bi punija akumulator!\n[Ovu poruku je menjao rx-5 dana 05.11.2009. u 15:57 GMT+1]\nDSC00734.JPG - 223.87k\nDSC00735.JPG - 190.5k\nRe: Access point spojiti na akumulator 05.11.2009. u 18:03 - pre 145 meseci\nE, samo ima još jedan mali problem. Naime, da bi se 'kumulator pošteno punio, obično mora da se dovede na nj' nešto viši napon od nazivnog. Neki standardni napon za punjenje ćelije 'kumulatora je oko 2.2V, što će reći 13.2V za komplet. Vidi jel to čudo od solarnog panela tera ravno 12V ili možda malo više, a i proveri koji je napon napajanja samog uređaja (morao bi da istrpi i do pomenutih 13.2V).\nAko ne može više, onda bi možda morao da računaš sa malko predimenzionisanim 'kumulatorom, kako bi prenoćio neku zimsku noć bez prekida napajanja.\nRe: Access point spojiti na akumulator 05.11.2009. u 22:25 - pre 145 meseci\nRe: Access point spojiti na akumulator 09.11.2009. u 19:19 - pre 145 meseci\nAkumulator ne moze non-stop da se puni jer ce da rikne. U redu je da postoji sistem koji ce ga puniti recimo svakih 12 sati po nekoliko sati. Zavisi od jacine akumulatora i velicine potrosaca.\nNajbolje resenje ti je kao za alarmne sisteme: naizmenicni trafo od 13.8V da puni mali akumulator (6-7A) i plocica koja ce da ti prebacuje kao UPS kad nema struje.... imam negde plocicu pa cu da postujem sutra u toku dana kad je nadjem u ovom krsu i lomu na stolu :)\nPS. Ne mogu da se napajaju uredjaji koji trose vise od 3A\nGde mogu da se nadju ovi solarni paneli i koliko kostaju ? Ima li toga u Srbiji ?\nRe: Access point spojiti na akumulator 10.11.2009. u 00:11 - pre 145 meseci\nAkumulator spojen na solarnu celiju ce se u najboljem slucaju puniti 12-13h na dan (leti kad je dan najduzi) sto mislim da nece biti dovoljno da ap radi bez problema.\nNaravno treba razmisljati da ce nekad biti i kisnih dana kada se akumulator nece puniti nikako ili vrlo malo a ap ce trositi struju konstantno.\nU principu je jako bitan kapacitet tih solarnih celija to jest struja kojom moze da puni akumulator da se ne bi desilo da sve to postavis a to radi 2 dana pa 3 neradi.\nTu bi ipak trebalo odraditi neki proracun koliki je kapacitet akumulatora,struja punjenja solarnih celija i potrosnja ap-a da se vidi da li to sve moze da radi kako treba i koliko je to pouzdano.\nNajbolje resenje ti je kao za alarmne sisteme: naizmenicni trafo od 13.8V da puni mali akumulator (6-7A) i plocica koja ce da ti prebacuje kao UPS kad nema struje.... imam negde plocicu pa cu da postujem sutra u toku dana kad je nadjem u ovom krsu i lomu na stolu\nIzgleda da nisi procitao prvi post?Covek hoce da postavi ap na brdu gde nema struje nikako i gde ce se napajati samo iz akumulatora tako da varijanta sa UPS otpada sto bi bilo najlakse odraditi.\nRe: Access point spojiti na akumulator 10.11.2009. u 01:29 - pre 145 meseci\nzivanicd: Akumulator ne moze non-stop da se puni jer ce da rikne. U redu je da postoji sistem koji ce ga puniti recimo svakih 12 sati po nekoliko sati. Zavisi od jacine akumulatora i velicine potrosaca.\nNije baš ni sve tako crno. Tačno je da se punjenje akumulatora mora raditi ipak malo obazrivije, kako se ne bi životni vek akumulatora drastično smanjio, ali:\na) Možeš uvek ići na računate gubitke, tipa računam da će me ovaj akumulator služiti sledećih 4 godine umesto 10 (jeftinije ti da zameniš/popraviš akumulator nego da uzimaš složenu elektroniku za regulaciju punjenja)\nb) Ako ploča daje max 14.2 V, a sigurno će dati nešto manje u radu, to je oko 2.37 V. jeste značajno više od 2.23 V na šta su baterije uglavnom konstantno zakačene, ali nije ni toliko visoko da izaziva momentalno oštećenje baterije. Jedini problem je možda vreli letnji dan, kada u ploču bije max sunca, a u isto vreme je i temperatura prostorije gde je baterija visoka.\nNego... najgori ti mesec decembar, u proseku imaš 2 kWh po m2 svakog sata. Što će reći da dobijaš dnevno oko 3.4 Ah po m2 panela, a trošiš oko 24Ah. Ili sam se ja negde zeznuo u računici, ili će ti trebati više panela.\nRe: Access point spojiti na akumulator 10.11.2009. u 05:04 - pre 145 meseci\nmarko37: Nego... najgori ti mesec decembar, u proseku imaš 2 kWh po m2 svakog sata. Što će reći da dobijaš dnevno oko 3.4 Ah po m2 panela, a trošiš oko 24Ah. Ili sam se ja negde zeznuo u računici, ili će ti trebati više panela.\nYup, malecki zez: u sahari u avgustu mozes da racunas sa 1100 W/m2 - u decembru u srbiji tesko da prelazi 300-400 W/m2. Uz to solarni paneli imaju jako mali stepen iskoriscenja (izmedju 10 i 15%) tako da u najgorem slucaju mozes da racunas na oko 40 W po kvadratu panela. Drugim recima, trebace ti jedno 10 kvadrata da bi ap radio u decembru :>\nRe: Access point spojiti na akumulator 10.11.2009. u 16:07 - pre 145 meseci\nEvo šza su mi napisali na drugom forumu:\nAP troši 10 W na 24 sata potroši 240 Wh Uzmimo da želiš autonomiju od 5 dana (nema sunca da ga dopuni) to je onda 1.2 kWh što će reči za 12 V akumulator 100Ah, nisu uračunati gubitci kao ni to da nije baš dobro akumulator potpuno isprazniti.\nKaj se tiče modula to mjeriš napon bez onog čudnog solarnog punjača (regulatora) ili ? Daj izmjeri napon bez opterečenja i struju kratkog spoja po sunčanom danu.\nA što se tiče decembra mislija sam napravit malu vjetrenjaču jer ima dosta vijetra tako da bi se moglo punit.\nRe: Access point spojiti na akumulator 10.11.2009. u 16:26 - pre 145 meseci\nBas bih voleo da vidim kako ce to na kraju da izgleda posto i sam volim takve neobicne poduhvate.\nps:mozda bi bilo najjednostavnije da zaposlis nekog kineza da vrti bicikl koji je povezan na neki alternator pa da ne komplikujes sa solarnim celijama i vetrenjacama.\nRe: Access point spojiti na akumulator 10.11.2009. u 17:01 - pre 145 meseci\nČini mi se da su mali crnci jeftinioji i izdržljiviji!\nRe: Access point spojiti na akumulator 10.12.2009. u 18:57 - pre 144 meseci\n... A šta se dešava kada sneg naveje na solarni panel? Trebao bih postaviti jednu, kako ste negde pomenuli, skalameriju sa solarnim panelom i akumulatorima i sve smo fino proračunali a onda je zli čikica rekao "a ko će da ide na brdo da čisti sneg sa panela?" .\nRe: Access point spojiti na akumulator 14.12.2009. u 00:22 - pre 144 meseci\nHtedoh i to pomenuti, baš ovih dana "uživam" u blagodetima snega. Mada, ako sam ja dobro skapirao, pokretač teme ovo planira da postavi u neki primorski kraj.\nOvih dana često prolazim pored jedne bazne stanice u kanjonu Morače koja se napaja sa kombinacije solarni panel/vetrenjača (mada su garantnovano negde zakopali i kabl). Baš ću da slikam pa da okačim kada sledeći put budem prolazio tuda.


Banjalučanka među najutjecajnijim mladim ljudima na svijetu - Biznis Info\nYou are at:Home»Uspjeh»Banjalučanka među najutjecajnijim mladim ljudima na svijetu\nBanjalučanka među najutjecajnijim mladim ljudima na svijetu\nSvake godine magazin Forbes objavljuje liste najbogatijih i najutjecajnijih ljudi u svijetu, a ove godine na jednoj od prestižnih lista našla i jedna djevojka s naših prostora.\nNataša Kovačević iz Banje Luke, koja sada živi u Londonu i radi za Investicioni odbor Kanadskog penzionog plana, našla se na listi 30 najutjecajnijih ljudi mlađih od 30 godina u oblasti ekonomije, prenosi Radio Sarajevo.\n“Saznala sam da se nalazim na Forbesovoj listi ’30 ispod 300′ istog jutra kada je lista objavljena, a Forbes je iste večeri organizovao svečani prijem u Londonu. Sa velikim poštovanjem i uzbuđenjem sam primila tu vijest. Svi ljudi sa liste ’30 ispod 30′ koje sam do sada upoznala zaista su izuzetni, svako na svoj način. Mislim da svi djelimo jednu zajedničku crtu – trudimo se da utičemo na svijet i da ga ostavimo u boljem stanju narednim generacijama. U mjeri u kojoj ovu nagradu doživljavam kao priznanje, vidim je i kao veliku odgovornost, kao obavezu da nastavim da dajem svoj doprinos na konstruktivan način”, rekla je Nataša Kovačević.\n“Izuzetna mi je čast da budem dio takve zajednice i veoma sam srećna što će nas Forbes povezivati u budućnosti”, istakla je Nataša Kovačević.\nautomobiliBingoKonzumenergijaNaftaturizamIzvozVlada FBiHCijeneinvesticijeSASEzapošljavanjeAgrokorMMFBankestrane investicije


Stevanović: Nasilje je neprihvatljivo - Jug press\nStevanović: Nasilje je neprihvatljivo\n,,Zaštita žena od nasilja u porodici i partnerskim odnosima i zaštita dece od zlostavljanja i zanemarivanja u porodici“ tema je okruglog stola koji je u organizaciji Zaštitnika građana održan u Vranju.\nZamenica Zaštitnika građana za rodnu ravnopravnost i prava deteta, Gordana Stevanović je rekla da je nakon prijavljivanja nasilja, samo u 10 odsto slučajeva tužilaštvo smatralo da ima elemenata za pokretanje krivičnog postupka.\n„A kada se i desilo da je pravosuđe sankcionisalo nasilnika u najvećem broju slučajeva to su bile uslovne osude. Imajući u vidu takve podatke jasna je poruka koja se šalje. Možete prijaviti nasilje što ne znači da će se procesuirati, da će se dobiti adekvatna sankcija. Na taj način obeshrabrujemo samu žrtvu“, rekla je zamenica Zaštitnika građana.\nOna je podsetila da 1. juna stupa na snagu novi Zakon o sprečavanju nasilja u porodici čija je uloga zaštita žena i dece.\n„Ima značajnih pomaka. Dali smo podršku Zakonu, pre svega iseljenju nasilnika iz stana, a ne žrtve, kao što je to bilo do sada u slučajevima porodičnog nasilja. To je jedna od novina. Bitno je da sve što je propisano se i primenjuje“, rekla je ona.\nTo je bila prilika da se otvoreno razgovara da se vidi šta to treba u sistemu da se unapredi da bi sankcionisali, pre svega, nasilnika.\n„Nisam sigurna da smo do sada poslali jasnu poruku nasilniku da se nasilje sankcioniše, da ne može da vrši nasilje, a da se sutra slobodno šeta gradom i da ne trpi nikakve sankcije. Bitno je da o nasilju pričamo mnogo pre nego što se ono desi. To je poruka kao i da je nasilje neprihvatljivo i da ne može da ostane nekažnjeno. Potrebno je da se uspostavi bolja saradnja institucija, koje će između sebe imati bolji protok informacija, jer samo tako se može bolje pristupiti zaštiti žene, žrtve nasilja“, rekla je Stevanovićeva.\nPredsednik Skupštine, dr Dejan Tričković je rekao da će lokalna samouprava uvek podržati sve što se tiče borbe protiv bilo koje vrste nasilja i da će učiniti sve kako bi uticali na rešavanje ovog problema.\nSkupu su prisustvovali i predstavnici Centra za socijalni rad, policije, zdravstvenih ustanova, sudova i tužilaštava iz Vranja i Pčinjskog okruga.\nOkrugli sto na ovu temu održan je u Novom Sadu i Petrovcu na Mlavi, a nakon Vranja, biće organizovani u Užicu i Kraljevu.\nZaštitnik: Tek svako 10. nasilje ide na sud\nZaštitnik građana Tužilaštvo Vranje


TRIBINA FBI: POTREBNO UDRUŽIVANJE BOŠNJAČKIH I SVIH PROBOSANSKIH ORGANIZACIJA NA GLOBALNOM NIVOU — Bosnjaci.Net\nTRIBINA FBI: POTREBNO UDRUŽIVANJE BOŠNJAČKIH I SVIH PROBOSANSKIH ORGANIZACIJA NA GLOBALNOM NIVOU\nObjavljeno: 16. April 2017. 22:04:47\nDervišević i dr. Kurtćehajić\nDanas je u Sarajevu u organizaciji Foruma bošnjačkih intelektualaca (FBI), koji je dio Svjetskog bošnjačkog kongresa, održana javna tribina na kojoj je bio uvodničar Azem Dervišević, predsjednik Kongresa Bošnjaka svijeta, dok je moderator bio prof. dr. Suad Kurtcehajić, predsjednik FBI.\nKako je organizator najavio teze tribine su bile: - Očuvanje suvereniteta i integriteta Bosne i Hercegovine; Ravnopravnost svih njenih građana i naroda; Demokratski izbor rukovodstva i transparentan rad; Lobiranje u SAD i zemljama EU; Saradnja sa nebošnjačkim organizacijama, institucijama, i pojedincima u zemlji i svijetu.\nNa tribini je naglašeno da je potrebno udruživanje bošnjačkih ali i svih probosanskih organizacija na globalnom nivou. Kao razlog, naglasili su Kurtćehajić i Dervišević, prijetnje Bosni i Hercegovini koje dolaze sa više strana. Dervišević je posebno istakao provokacije u njegovom rodnom Višegradu.\n- Krajnji cilj nije da se samo povežu bošnjačke organizacije, već je cilj da se otvore vrata za sve probosanske organizacije iz bilo kojeg naroda da dolaze. Krajnji rezultat trebao bi biti stvaranje svebosnaskog saveza, rekao je dr. Kurtćehajić.\nNevladin sektor je podijeljen na mnogo djelova i nema takvu snagu kakvu bi trebao imati, smatra predsjednik FBI.\n- Sve naše organizacije imaju svoju ulogu i daju doprinos, međutim mi se nalazimo u jednom teškom vremenu gdje se bošnjački narod non-stop pokušava poniziti; veličanjem ratnih zločinaca, provokacijama u mom rodnom gradu - Višegradu, izjavio je Dervišević.\nUdružene bošnjačke i probosanske organizacije zajednički između ostaloga bi mogli lobirati za BiH u cijelom svijetu, poručeno je na tribini.


Novi priručnik: Kako političke stranke mogu raditi na pravima LGBT osoba – Sarajevski Otvoreni Centar\nVišegodišnji rad na zagovaranju prava lezbejki, gej muškaraca, biseksualnih i transrodnih osoba u Bosni i Hercegovini, jednoj od najkomplikovanijih država Evrope, naučio nas je jednoj stvari: bez značajnije podrške političkih stranaka stanje ljudskih prava LGBT osoba neće se popraviti.\nUpravo kako bi se odnosi između organizacija civilnog društva i političkih stranaka intenzivirali, odlučili smo da izradimo ovaj vodič. Nadamo se da ćemo na ovaj način doprinijeti jačanju veza i kreiranju novih saradnji, te uklanjanju nekih nepotrebnih strahova.\nČitajući ovu publikaciju, i sami ćete doći do različitih zaključaka. Neka od njih možda će biti:\nLGBT osobe predstavljaju jednu nevidljivu manjinu svakog društva, izloženu nasilju i diskriminaciji, koja zaslužuje posebnu pažnju;\nStanje ljudskih prava LGBT osoba u velikoj mjeri zavisi od toga koliko će se vodeće političke stranke jedne države njima istinski posvetiti;\nLGBT osobe čine oko 10% stanovništva svake zemlje, pa samim time i 10% glasačkog tijela te mogu biti presudni u izbornim procesima;\nIako se zagovaranje prava LGBT osoba uobičajeno veže uz političke stranke ljevice, naročito socijaldemokratske i zelene orijentacije, u stvarnosti se pravima LGBT osoba bave političke stranke svih političkih ideologija: od krajnje desnice pa do krajnje ljevice;\nZagovaranje prava LGBT osoba od strane desničarskih, tradicionalnih i konzervativnih stranaka nije dovelo do nestanka tih stranaka, niti do gubljenja glasačkog tijela. Naprotiv, te stranke su na taj način jačale svoje demokratske fundamente, signalizirajući da su sva ljudska bića jednaka i da zaslužuju jednaku posvećenost;\nTolerantnija društvena okruženja dobro razvijenih evropskih demokratija omogućila su LGBT osobama da se slobodno i javno deklarišu kao društveno drugačiji, a da to nije povlačilo posljedice na ličnom ili profesionalnom nivou. LGBT osobe su predsjednici/e, premijeri/ke i ministri/ce država, zastupnici/e, gradonačelnici/e, gradski/e vijećnici/e itd. i aktivno doprinose daljnjem razvoju svojih država.\nSmatramo da se i bosanskohercegovačke stranke trebaju odgovornije ponijeti prema ovoj marginaliziranoj društvenoj grupi te da bi trebale:\njavno osuđivati sve oblike nasilja i diskriminacije LGBT osoba, signalizirajući javnosti da kršenja prava LGBT osoba nije dozvoljeno;\nputem vladinih institucija, promovisati preventivne mjere borbe protiv nasilja i diskriminacije LGBT osoba (npr. kroz strategije i akcione planove borbe protiv homofobije);\nputem vladinih institucija i bez ograničavanja, garantovati sva prava, pa i pravo na javno okupljanje, u slučaju da dođe do inicijative organizovanja javnih, protestnih marševa (povorki ponosa);\npodržati zakonske inicijative koje ukidaju diskriminaciju LGBT osoba, kao što je usvajanje zakonskih rješenja putem kojih se istospolnim parovima omogućavaju prava koja proizlaze iz zajedničkog života (pravo na nasljeđivanje, pravo na nasljeđivanje penzije, pravo na zdravstveno osiguranje preko partnera/ice itd.) ili omogućava medicinska podrška prilagodbe spola kod transeksualnih osoba;\nputem medija, obrazovanja i drugih državnih aparata promovisati toleranciju prema svim manjinama, pa i prema LGBT osobama, u svrhu kreiranja boljeg životnog okruženja, u kojem se LGBT osobe više neće primoravati da žive u anonimnosti ili čak da napuštaju državu (netolerantna društvena klima ima velike posljedice i na bh. ekonomiju, imajući na umu da veliki broj visokoobrazovanih stručnjaka i stručnjakinja, LGBT osoba, svake godine napuštaju BiH).\nZa kraj: ne treba se čekati momenat kada će društvo postati tolerantno i samo po sebi inkluzivno, kao što ne treba čekati ni određene smjene generacija jer do toga ne može doći dok god je društvo pod uticajem negativne i poprilično homofobne politike. Politika kreira društvenu svijest, a ne obratno, i time se odgovorni/e u političkim partijama moraju i voditi. Preuzimanje odgovornosti, otvorenost za razgovor o ovoj tematici uz pozitivan pristup, izbjegavanje izgovora i čekanja pravih momenata, te proaktivno promišljanje o ovoj problematici, samo su neki od načina da se pitanja LGBT ljudskih prava stave na aktualnu političku agendu.\nPriručnik je besplatan i dostupan u PDF i u štampanoj verziji.\nPDF (na bhs jeziku): Ljudska prava ne poznaju političku ideologiju! Političke stranke i prava lezbejki, gejeva, biseksualnih i transrodnih osoba\nPDF (na engleskom jeziku): Human Rights do not Recognize Political Ideology! Political Parties and the Human Rights of Lesbian, Gay, Bisexual and Transgender People\npoliticke strankeprava lgbt osoba


Održana VIII sednica Glavnog odbora Industrijskog sindikata Srbije.Vidan napredak sindikata na svim nivoima. Poslodavci neprijateljski nastupaju ka sindikatu. „Magna Seating“ Odžaci radi na progonu sindikata iz preduzeća.\nSindikat u napretku uz napade poslodavaca\nVIII sednica Glavnog odbora Industrijskog sindikat Srbije (ISS) je održanau Beogradu. Izveštaj o radu je podneo predsednik ISS Dragan Matić i on je bio podeljen u dva dela.\nU prvom delu izveštaja su izneta sva događanja na domaćem i međunarodnom planu koje je ISS imao kao i izveštaj Nadzornog odbora.\nOba izveštaja su jednoglasno usvojena a zatim se prešlo na razmaranje situacije u Magna Seating-Odžaci. Mesecima poslodavac čini sve da se rad IS Magna Seating uguši i u tom nastojanju se krše zakoni Republike Srbije, sprovodi šikana i progon članova sindikata, radnici sa ranama na telu i gušenjem rade a da poslodavac ne preduzima ni jednu zakonom propisanu radnju da radnici rade u zdravoj i bezbednoj sredini. Poslodavac odbija da konstituiše Odbor za bezbednost i zdravlje na radu, zabranjuje da fabrička zdravstvena stanica dostavi ISS broj radnika koji su u poslednjih šest meseci zatražili pomoć vezano za osipe i rane po koži, kao i ozbiljne probleme sa disajnim organima.\nISS je izvršio prijavu Inspektoratu za rad i očekujemo da će Inspektorat u hitnom roku odreagovati. Punu podršku ISS je data od IndustriAll Evropa , IndustriAll Global , radničkih veća Kelna i Vestfalije i IGM- sindikat metalaca Nemačke.\nPoslodavac je ukrao službenu poštu ISS koja je upućena IS Magna Seating od strane Inspekcije rada. Poslodavac nije izvršio obustavu sindikalne članarine značajnom broju naših članova pa i samom predsedniku Daliboru Antanasijeviću. Slede krivične prijave za kađu pošte i sindikalnu članarinu.\nGlavni odbor je podržao Plan aktivnosti za 2020. godinu koji je dat od strane rukovodstva ISS a fokus je obrazovanje mladih i dalje brojčano jačanje sindikata.


DNEVNI HOROSKOP ZA 14.06.2020. | In Žena\n· 13. juna 2020.\nOvnovi danas imaju odlične mogućnosti da ostvare kontakt sa osobom koja ih interesuje. I oni koji su već u vezi provešće neke divne i opuštene zajedničke trenutke. Sve u svemu – jedan miran i ispunjen uživanjima dan je pred vama.\nMožda biste vi rado danas u neku skitnju ili provod, ali bih ipak rekla da ćete svoje vreme posvetiti ukućanima. Neki od vas će danas imati porodično okupljanje, ručak ili neki vid proslave. Ako ništa drugo – pozovite voljenu osobu da vam pravi društvo kod kuće.\nPravi je momenat da sa prijateljima konačno odete na tu kafu ili ručak koji toliko dugo ugovarate….ili da provedete neke opuštene momente u šopingu sa drugaricama. Obavezno posvetite i malo vremena voljenoj osobi – makar kroz komunikaciju, porukice.\nTranzitni Mesec je danas u vašem polju društvenih aktivnosti. Najbolje bi bilo da ovaj dan iskoristite na taj način što ćete se prvo dobro odmoriti, a onda “izaći među ljude”. Najviše će vam prijati kontakt sa emotivnim partnerom. . Budite zajedno, volite se, uživajte jedno sa drugim.\nDanas ćete rešiti da se posvetite sebi. Funkcionisaćete u jednom usporenom ritmu, ali to će vam izuzetno prijati. Dan iskoristite za svoje uživanje, za kontakt sa prijateljima, ali i sa emotivnim partnerom. Raspoloženi ste za ljubav, zajedničke opuštene trenutke.\nNe dozvolite da vam ovaj dobar dan pokvare razmišljanja o nekim poslovnim problemima ili finansijskim opterećenjima. Bolje je da svoje misli okrenete na drugu stranu, ka nekim lepšim temama – na primer – ka kontaktu sa voljenom osobom ili simpatijom.\nVaše polje emotivnih partnerstava danas je obojeno tranzitnim Mesecom, pa je više nego dobro da se usmerite na ovu stranu. Ne samo da ćete se u druženju i kontaktu sa voljenom osobom opustiti i rasteretiti, već možete i pokrenuti neku komunikaciju o pitanjima koja su vam bitna.\nDanas želite da budete viđeni, da uživate u utisku koji ostavljate na druge. Itekako će vam prijati da vodite „glavnu reč“ u svom društvu, da organizujete neki zajednički provod i opustite se. Ako ostane vremena i za emotivnog partnera, odlično. Ako ne – imaćete svakako ispunjen dan…\nDanas je pravi trenutak da realizujete svoje planove po pitanju zabave i druženja, ali i ljubavi. Pokrenite se prema osobi koju želite da osvojite, jer je više nego izvesno da ćete uspeti ili da ostvarite odličnu komunikaciju, ili čak da ugovorite susret. Odličan dan je pred vama.\nRaspoloženi ste, elokventni, duhoviti, lepršavi. Danas niko ne može da odoli vašem šarmu. Moguće je da ćete jedan deo dana provesti u porodičnom okruženju, ali ostatak svakako iskoristite da budete u kontaktu sa prijateljima ili emotivnim partnerom.\nVaša pažnja je danas u potpunosti usmerena na voljenu osobu. I vi i ona ste rešili da vreme posvetite jedno drugom. Neki od vas će izabrati da budu aktivni – da odu u šoping ili šetnju sa partnerom, dok će drugima više odgovarati da se zavuku u kuću i uživaju….\nNa žalost, samo jedan kraći deo dana ćete uspeti da iskoristite samo za sebe. Mnogo vremena ćete provesti u ispunjavanju obećanja koje ste dali ukućanima. Doduše, ovo vam neće teško pasti – ispunjava vas da budete okruženi članovima porodice.


1. Liga – Page 7 – Bejzbol savez Srbije\nProteklog vikenda odigrane su dve utakmice Prvenstva Srbije za seniore. Beograd 96 je odigrao obe utakmice: u subotu protiv zemunskih Vojvoda, dok je u nedelju igran meč protiv Vojvodine, odložen zbog kiše pre 14...


Odeljenje za borbu protiv korupcije | Odeljenja | Organizacija | RJT\n> Odeljenje za borbu protiv korupcije\nU cilju efikasnije borbe protiv korupcije, u javnom tužilaštvu izvršena je specijalizacija za krivično gonjenje korupcije, te je 2008. godine u Republičkom javnom tužilaštvu formirano Odeljenje za borbu protiv korupcije, a specijalizacija u ostalim javnim tužilaštvima opšte nadležnosti sprovedena je 2010. godine, uspostavljanjem odeljenja za borbu protiv korupcije i pranja novca u apelacionim i višim javnim tužilaštvima u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu i Nišu, i određivanjem zamenika javnog tužioca koji će pratiti stanje u predmetima krivičnih dela u ovoj oblasti. Takođe, 2009. godine izvršena je specijalizacija proširenjem nadležnosti Tužilaštva za organizovani kriminal na krivična dela takozvane visoke korupcije po osnovu svojstva počinilaca- kada je okrivljeni službeno ili odgovorno lice koje vrši javnu funkciju na osnovu izbora, imenovanja ili postavljenja od strane Narodne skupštine, Vlade, Visokog saveta sudstva ili Državnog veća tužilaca  i takozvane teške korupcije - za koruptivna krivična dela kada vrednost pribavljene imovinske koristi prelazi iznos od 200 miliona dinara . Uz pomoć i podršku domaćih i inostranih partnerskih institucija i organizacija, uključujući Pravosudnu akademiju, Misiju OEBS-a u Srbiji, Ambasadu SAD, Savet Evrope, GIZ i dr. vršena je obuka i stručno usavršavanje specijalizovanih zamenika javnog tužioca, uz razvijanje timskog pristupa i unapređenje koordinacije sa drugim državnim organima nadležnim za borbu protiv korupcije.\nOdeljenje za borbu protiv korupcije Republičkog javnog tužilaštva prati rad osnovnih, viših i apelacionih javnih tužilaštava u postupanju u predmetima krivičnih dela korupcije, uključujući i krivična dela pranja novca, u okviru realizacije Obaveznog uputstva Republičkog javnog tužioca A.br. 194/10, od 26.3.2010. godine kojim su formirana odeljenja za borbu protiv korupcije i pranja novca, i na osnovu kog sva niža javna tužilaštva dostavljaju Republičkom javnom tužilaštvu, preko nadležnog apelacionog javnog tužilaštva, podatke o primljenim krivičnim prijavama, donetim javnotužilačkim odlukama, prvostepenim presudama, žalbama tužioca, ukoliko su izjavljene i drugostepenim odlukama. Time se nastavlja kontinuitet dosadašnjeg rada u ovoj oblasti, koji je otpočet obaveznim uputstvom Republičkog javnog tužioca A.br. 6/07, i omogućava se efikasno praćenje i kontrola rada tužilaštava u svakom pojedinom predmetu i pružanje stručne pomoći u vidu davanja mišljenja, sugestija i uputstava radi razjašnjenja spornih pitanja u pojedinim predmetima, sa posebnim naglaskom na predmete i izveštaje vezane za sprovođenje Zakona o oduzimanju imovine stečene krivičnim delom.\nDonošenjem Zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika koji je stupio na snagu 15.04.2013.godine usled izmena elemenata bića krivičnog dela zloupotreba službenog položaja iz člana 359 KZ pojavila se potreba za analizom ovih predmeta u smislu ispitivanja postojanja pravnog kontinuiteta i prekvalifikacije u skladu sa članovima 229, 229a ,234, 234a i 208 Krivičnog zakonika („Službeni glasnik RS 121/12 ), eventualnog postojanja drugih krivičnih dela ili ispunjenosti uslova za odbačaj krivične prijave ili odustanak od krivičnog gonjenja. U tom smislu, Odeljenje za borbu protiv korupcije izradilo je Obavezno uputstvo br. 1/2013 o postupanju sa ovim predmetima. Postupak prekvalifikacije je u toku.\nPredstavnici Odeljenja za borbu protiv korupcije učestvuje u izradi pravnog okvira za borbu protiv korupcije, uključujući Strategiju za borbu protiv korupcije Akcioni plan za borbu protiv korupcije, Strategiju za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma, Akcioni plan za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma, relevantne zakone i podzakonske propise, prate njihovu implementaciju od strane javnog tužilaštva.\nOdeljenje za borbu protiv korupcije prati i pritužbe na rad nosilaca pravosudnih funkcija koje se odnose na slučajeve korupcije.\nOdeljenje za borbu protiv korupcije Republičkog javnog tužilaštva učestvovalo je 2012. godine u izradi Plana integriteta, u skladu sa Zakonom o Agenciji za borbu protiv korupcije. Pravni okvir u oblasti unapređenja integriteta upotpunjuju i Etički kodeks javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca i Pravilnik o disciplinskom postupku i disciplinskoj odgovornosti javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca koje je donelo Državno veće tužilaca.\nU cilju efikasnije borbe protiv korupcije Odeljenje za borbu protiv korupcije uspostavlja i neguje mehanizam saradnje u okviru zakonskih obaveza i ovlašćenja državnih organa, putem sporazuma o razumevanju i koordinacionih sastanaka između tužilaštava, policije, Poreske uprave, Uprave za sprečavanje pranja novca, Uprave carine, Agencije za borbu protiv korupcije i Državne revizorske institucije. Takođe, u cilju promovisanja timskog rada na sastancima sa Apelacionim, Višim i Osnovnim javnim tužiocima inicira se formiranje radnih timova sastavljenih od predstavnika policije, finansijske policije i tužilaštva kada su u pitanju krivična dela korupcije uključujući i krivična dela privrednog kriminala koja su povezana sa korupcijom.\nČlanovi Odeljenja za borbu protiv korupcije su zamenici Republičkog javnog tužioca: Zorica Stojšić, po potrebi Miljko Radisavljević i savetnik Zoran Petrić\nRukovodilac Odeljenja za borbu protiv korupcije je Zorica Stojšić.\n "krivična dela protiv službene dužnosti (čl. 359, 366, 367. i 368. Krivičnog zakonika), kada je okrivljeni, odnosno lice kojem se daje mito, službeno ili odgovorno lice koje vrši javnu funkciju na osnovu izbora, imenovanja ili postavljenja od strane Narodne skupštine, Vlade, Visokog saveta sudstva ili Državnog veća tužilaca" - član 2, stav 3 Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala\n "krivično delo zloupotreba položaja odgovornog lica (član 234 stav 3 Krivičnog zakonika i zloupotreba službenog položaja (član 359. stav 3. Krivičnog zakonika), kada vrednost pribavljene imovinske koristi prelazi iznos od 200.000.000 dinara" - član 2, stav 4 Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala