Kina odgovorila Americi na pretnje | Info | Svet\n2. jul, 17:10\nKINA UZVRATILA UDARAC AMERICI I ZAPRETILA BAJDENU! "Ne potcenjuj nas i prestanite da pomažete Tajvanu, u suprotnom..." 22 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nKINA UZVRATILA UDARAC AMERICI I ZAPRETILA BAJDENU! "Ne potcenjuj nas i prestanite da pomažete Tajvanu, u suprotnom..."\n23.05.2022. / 12:37\nAutor Uroš Matejić 23.05.2022. / 12:37\nAMERIČKI RATNI BROD KOD KINE, PEKING ODMAH POSLAO VOJSKU: Provokacija na moru, stiglo žestoko UPOZORENJE\nKINA NIKAD BRUTALNIJE UDARILA NA AMERIKU: "Zabijaju NOŽEVE U LEĐA i sabotiraju mir, a ubili 300.000 civila!"\nAMERIKA NAORUŽAVA TAJVAN, A KINA JE VEĆ PRETILA RATOM: Nabavka vredna 95 miliona dolara, NAPETOST nikad nije bila veća!\nAmerika kina tajvan pretnje rat\n24.05.2022. / 23:33\nSamo oni smeju da intervenisu,bombarduju, pokazuju humanost i sire ljubav. To kad vas oni biju, to je za vase dobro, kada vam zapale rafineriju, bace tone uranijuma i kasetnih bombi, izruce grafitne bombe i izazovu kolaps energetskog sistema, sruse mostove, pobiju nevinu decu i ljude, to izraz najvecih civilizacijskih vrednosti. Koliko ste drzava razvalili i unesrecili, da bi ste vi mogli da zivite americki san i uzivate u komforu vasih domova.Koliko ste oteli prirodnih resursa, izazvali ljudskih patnji?Sada kada to pravo traze i druge velike sile, a to je onda nedopustivo?Zasto? Evropa je istinski hendikepirana, jer je vode nekompetentni ljudi, pristace opet na sukobe, vojne i ekonomoske koje ce je jos vise gurnuti na periferiju.Imala je istorijske lekcije, Rat za spansko nasledje, Napoleonovi ratovi, I sv.rat, II sv. rat i svaki je kostao stradanja i ekonomskog nazadovanja.Iz mnogih je profitirala Britanija, a docnije Amerika.\nPošto su se zapadne zemlje ujedinile bilo bi super da im se pridruže još sve koje žele,a ostatak sveta da napravi savez protiv njih!E to bi bila prava razmera dobra protiv zla.Zapad bi bio zaprd.\n23.05.2022. / 16:02\nSad, sad ili nikad. Treba podržati Amerikance, da pritisnu malo našu braću Kineze. Sad je dobro vreme. Sankcije Kini nemaju smisla, jer kompletna proizvodnja Amerike je u Kini. Amerika mora da ćuti. E, kada bi nas Bog pogledao, da se Rusiji pridruži i naš brat Džong.


Адам Марушић позван у селекцију „новинара“ за утакмицу са репрезентацијом Србије – Фудбалски клуб Вождовац – Football Club Voždovac\nAdam Marušić pozvan u selekciju „novinara“ za utakmicu sa reprezentacijom Srbije\nU utorak od 20 časova na Gradskom stadionu u Užicu na programu je utakmica između A selekcije Srbije i selekcije „novinara“.\nSelekcija „novinara“ neće moći da računa na našeg igrača Stefana Babovića, kao i na Petra Bojića na prijateljskoj utakmici u Užicu protiv fudbalske reprezentacije Srbije.\nBabović i Bojić otkazali su učešće zbog povreda, a u selekciju je pozvan još jedan naš igrač Adam Marušić.\nU slučaju potrebe, selektor selekcije novinara Ljubiša Stamenković naknadno će pozvati još jednog igrača.\nSPISAK IGRAČA SELEKCIJE NOVINARA:\nGolmani: Boban BAJKOVIĆ (Crvena zvezda), Branimir ALEKSIĆ (Spartak).\nOdbrana: Miroslav VULIĆEVIĆ (Vojvodina), Jovica VASILIĆ (Sloboda Užice), Nemanja PEJČINOVIĆ (Nica),Aleksandar GOJKOVIĆ (Sloboda Užice), Nemanja LAKIĆ – PEŠIĆ (Donji Srem), Miloš OSTOJIĆ (Partizan),Nikola VASILjEVIĆ (OFK Beograd), Žarko UDOVIČIĆ (Napredak).\nSredina terena: Andrija LUKOVIĆ (Rad), Stefan BABOVIĆ (Voždovac), Nikola NINKOVIĆ (Partizan), Petar BOJIĆ (Napredak), Bojan BELjIĆ (Radnički Kragujevac), Filip ARSENIJEVIĆ (Jagodina), Enver ALIVODIĆ (Vojvodina), Vladimir RADIVOJEVIĆ (Javor).\nNapad: Saša STOJANOVIĆ (Radnčki Niš), Slavoljub SRNIĆ (Čukarički), Admir KECAP (Novi Pazar), Petar ŠKULETIĆ (Vojvodina).\nNapomena: Otkazali Stefan BABOVIĆ (Voždovac) i Petar BOJIĆ (Napredak), nakanadno pozvan Adam MARUŠIĆ (Voždovac).\nArhive Izaberi mesec januar 2022 (8) decembar 2021 (11) novembar 2021 (14) oktobar 2021 (16) septembar 2021 (17) avgust 2021 (19) jul 2021 (19) jun 2021 (25) maj 2021 (19) april 2021 (19) mart 2021 (16) februar 2021 (20) januar 2021 (16) decembar 2020 (14) novembar 2020 (14) oktobar 2020 (19) septembar 2020 (19) avgust 2020 (40) jul 2020 (48) jun 2020 (35) maj 2020 (30) april 2020 (5) mart 2020 (32) februar 2020 (37) januar 2020 (37) decembar 2019 (19) novembar 2019 (35) oktobar 2019 (37) septembar 2019 (39) avgust 2019 (37) jul 2019 (35) jun 2019 (30) maj 2019 (26) april 2019 (29) mart 2019 (29) februar 2019 (35) januar 2019 (69) decembar 2018 (67) novembar 2018 (64) oktobar 2018 (90) septembar 2018 (65) avgust 2018 (96) jul 2018 (76) jun 2018 (47) maj 2018 (99) april 2018 (102) mart 2018 (92) februar 2018 (154) januar 2018 (97) decembar 2017 (103) novembar 2017 (68) oktobar 2017 (100) septembar 2017 (73) avgust 2017 (131) jul 2017 (143) jun 2017 (80) maj 2017 (105) april 2017 (128) mart 2017 (71) februar 2017 (35) januar 2017 (32) decembar 2016 (28) novembar 2016 (25) oktobar 2016 (57) septembar 2016 (38) avgust 2016 (24) jul 2016 (20) jun 2016 (5) maj 2016 (19) april 2016 (11) mart 2016 (11) februar 2016 (16) januar 2016 (18) decembar 2015 (18) novembar 2015 (15) oktobar 2015 (15) septembar 2015 (11) avgust 2015 (21) jul 2015 (47) jun 2015 (16) maj 2015 (36) april 2015 (37) mart 2015 (38) februar 2015 (49) januar 2015 (16) decembar 2014 (24) novembar 2014 (18) oktobar 2014 (30) septembar 2014 (54) avgust 2014 (38) jul 2014 (19) jun 2014 (13) maj 2014 (33) april 2014 (26) mart 2014 (33) februar 2014 (15) januar 2014 (27) decembar 2013 (26) novembar 2013 (34) oktobar 2013 (31) septembar 2013 (42) avgust 2013 (124)


JAKO BITNO! Predsednik se obratio iz Budimpešte: ROSU jedinice su maltretirale ljude\nVučić iz Budimpešte, Foto: Kurir televizija\nVučić je rekao da će na Samitu u Budimpešti govoriti o natalitetu u Srbiji i naglasio da Srbija mora da napravi veći skok\nObjavljeno: 22.09.2021. 23:43h 23:46h\nGovoreći o situaciji na severu Kosova i Metohije, predsednik Vučić je rekao da sa Lajčakom i Borelj uvek razgovara ali da nije suština u tome da li ćemo da reagujemo loše nego da rešimo problem.\n"Šta je to Srbija uradila, o čemu da razgovaramo? Oni su opet pomerili granicu i politikom svršenog čina... nemojte da gubite vreme, ne postoji ta sila koja će da me natera na to. Pre toga morate da isporučite Zajednicu srpskih opština.\nAleksandar VučićBudimpeštaObraćanjeKljučne porukeSamit\nSIMONS NEĆE SKORO NA PARKET: Saigračima saopštio da neće igrati jer nije psihički spreman!


subota, 22 januar 2022 22:57\nBravo, Krajiček - uputio poziv Đokoviću na turnir u Roterdamu: Fantastično će biti kada nam dođe! (SERIJAL NOVAK, nastavak broj 5)\n* Novak Đoković nije na spisku učesnika teniskog turnira ABN Amro u Roterdamu, koji počinje 7. februara. Ali ako je do direktora turnira Ričarda Krajičeka, srpski broj jedan na svetu će učestvovati sledećeg meseca! - donosi juče ekskluzivnu informaciju ultračitani portal blazetrends.com\nTo je postaje upadljivo, jer je Đokoviću pogotovo nakon odbijanja ulaska u Australiju "jer nije vakcinisan protiv korone". U Holandiji važe drugačija pravila.\n- Holandska vlada mu dozvoljava da dođe, mi sledimo te smernice. To je jednostavno dozvoljeno. Situacija u Australiji je potpuno drugačija - izjavljuje direktor turnira u Roterdamu iz ATP serije 500 Ričard Krajiček.\nKrajiček svakako poziva Srbina: - Ne, ne znam da li je ovo pravo vreme jer možda on ima nešto drugo u planu. Štaviše, on zna da može doći ovde i da je u Roterdamu, u Holandiji, dobrodošao. Odlično, za sve nas ako želi da dođe.\nĐoković je početkom ove godine otputovao u Australiju da odbrani titulu na Australijan openu. Nadmašio bi Rafaela Nadala i Rodžera Federera sa 21. grend slem titulom. Međutim, njegov zahtev za vizu nije uspeo, podseća portal https://blazetrends.com/.\nKako se ne takmiči na Australijan openu, postoji praznina u rasporedu utakmica koju bi Krajiček mogao da iskoristi. Srbin je do sada samo tri puta učestvovao na ATP turniru u Roterdamu, poslednji put 2010. godine.\nNovak Djokovic is not on the list of participants of the ABN Amro tennis tournament in Rotterdam, which starts on February 7. But if it is up to tournament director Richard Krajicek, the Serbian number one in the world will participate next month.\nThat is striking, since Djokovic was refused entry to Australia because he was not vaccinated against corona. Different rules apply in the Netherlands.\n- The Dutch government allows him to come, we follow those guidelines. It’s just allowed. The situation in Australia is completely different - said Krajicek.\nHe will not make an extra call to the Serb. - No, I don’t know if this is the right time. He has something else on his mind. Moreover, he knows that he can come here. Great if he wants to come.\nDjokovic traveled to Australia early this year to defend his title at the Australian Open. He would have surpassed Rafael Nadal and Roger Federer with a 21st Grand Slam title. However, his visa application failed. As he is not competing in the Australian Open, there is a gap in his match schedule that Krajicek could take advantage of. The Serb has only participated in the ATP tournament in Rotterdam three times before, most recently in 2010.\nPodsetimo se karijere Ričarda Krajičeka:\nRičard Krajiček je započeo igračku karijeru 1989. godine na ATP turnirima. Prvi turnir je osvojio 1991. godine u Hongkongu. Najveći uspeh je ostvario osvajanjem Vimbldona 1996. godine. U finalu je pobedio Malivaja Vošingtona sa 3-0. Osvojio je još dva turnira iz Masters serije: Štutgart 1998. i Majami 1999. godine, a na ATP listi je dostigao do četvrtog mesta. Povukao se 2003. godine. Nakon uspešne aktivne teniserske karijere osnovao je The Richard Krajicek Foundation, fondaciju za izgradnju teniskih terena u Holandiji. Njegova polusestra je takođe poznata teniserka, Mihaela Krajiček. Od 2004. godine je direktor ATP turnira u Roterdamu.\nO Novaku Đokoviću često Krajiček govori u superlativu, nedvosmisleno izražavajući stav da je najbolji teniser u istoriji ovog sporta svih vremena i da je teško kako bi ga iko u budućnost ikada mogao da mu se približi.\nsreda, 29 decembar 2021 20:29\nTradicionalni novogodišnji prijem za urednike i novinare vojvođanskih medija u Pokrajinskoj vladi\n* U sredu, 29. decembra, u predviđeno vreme, u 12 časova u holu Pokrajinske vlade, resorna sekretarka za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević, održala je tradicionalni novogodišnji prijem za urednike i novinare vojvođanskih medija, i tom prilkom izjavila sledeće:\n- Nastavićemo iskreno da podržavamo rad medija u našoj pokrajini. A u našem radu ostajemo transparentni i uvek smo otvoreni za sva vaša pitanja - poručila je Miloševićeva izrazivši očekivanje da će 2022. godina biti uspešnija i u pogledu podrške medijskim kućama, jer je nedavno usvojeni novi budžet Pokrajine znatno uvećan u tom delu.\nOd 2016. godine, kada je izabrana nova Pokrajinska vlada na čelu sa njenim predsednikom Igorom Mirovićem, davana je značajna finansijska podrška medijskim kućama. - Budžet za 22 lista na osam manjinskih jezika tada je iznosio 264 miliona dinara dok je za iduću godinu planiran na čak 390 miliona - rekla je resorna pokrajinska sekretarka i napomenula da ukupan budžet namenjen javnom informisanju za 2022. godinu iznosi 460 miliona dinara.\nNa tradicionalnom novogodišnjem prijemu za istaknute medije u Autnomnoj pokrajini Vojvodini na poziv Pokrajinske vlade, prisutan je bio i Novi Radio Sombor, sa svojim predstavnikom Srđanom Ačanskim, novinarom-fotoreporterom.\nPokrajinska sekretarka za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević\nPrati, piše i fotografiše, prisutan na događaju: Srđan Ačanski, dipl.turizm.\npetak, 04 decembar 2020 16:17\nSombor: Usaglašene mere Gradskog štaba sa merama Vlade Republike Srbije\n* Gradski Štab za vanredne situacije, na elektronskoj sednici održanoj 4. 12. 2020. godine, usaglasio je ranije donete mere koje se odnose na ograničavanje radnog vremena svih objekata sa merama Vlade Republike Srbije, a koje važe u periodu od 4. decembra 2020. godine zaključno sa 15. decembrom 2020. godine:\nOgraničava se radno vreme objekata u kojima se obavlja delatnost:\nu oblasti trgovine na malo (trgovinske i druge radnje i prodajna mesta),\npružanja usluge u oblasti ugostiteljstva, koje obuhvataju prodaju hrane i pića (restorani, kafići, barovi, klubovi, splavovi i sl.),\npružanja usluge u zatvorenim ili otvorenim trgovinskim centrima i sličnim objektima u kojima se obavlja delatnost u oblasti trgovine na malo (tržni centri, pijace i sl.) i\npriređivanja posebnih i klasičnih igara na sreću (kladionice, igraonice i sl.),\npružanja zanatskih i drugih usluga u neposrednom i dugotrajnom fizičkom kontaktu sa korisnikom usluge (kozmetički saloni, frizerski saloni, saloni lepote)\nu oblasti kulture koja podrazumeva istovremeno prisustvo više lica u istom prostoru (pozorišta, bioskopi, muzeji, galerije)\nu oblasti sporta koji podrazumeva istovremeno prisustvo više lica u istom prostoru ili dugotrajniji neposredni kontakt sa korisnikom usluge (fitnes centri, teretane, vežbaonice, spa centri, bazeni i drugi objekti namenjeni za sport i rekreaciju i sl.)\ntako da ti objekti mogu da rade samo radnim danima (od ponedeljka do petka) od 05.00 časova do 17.00 časova.\nNavedeno ograničenje se ne odnosi se na radno vreme:\n3) ordinacije i laboratorije u kojima se pružaju medicinske i stomatološke usluge i veterinarskih ordinacija i laboratorija i sl., koje mogu da rade i van ogranićenog radnog vremena, kao i subotom i nedeljom;\n4) pozorišta, bioskopa, muzeja, galerija i sl., koji mogu da rade radnim danom i subotom i nedeljom do 17.00 časova;\n7) fitnes centara, teretana, vežbaonica, bazena i drugih objekata namenjenih za sport i rekreaciju – kada se koriste u svrhu treninga i priprema za održavanje i održavanje isključivo registrovanih takmičenja u nadležnosti nadležnih nacionalnih sportskih saveza, koji mogu da rade i van ograničenog radnog vremena, kao i subotom i nedeljom;\n8) svih drugih radnji, objekata i mesta (obućarske, krojačke, stolarske, staklorezačke i sl. radnje, servisi, tehnički pregledi i sl.) na kojima se pružaju usluge pri čijem vršenju nije obavezno prisustvo korisnika ili su prisustvo i kontakt ograničenog trajanja, koji mogu da rade radnim danom do 21.00 časova i subotom do 17.00 časova.\nNaredba gradskog Štaba za vanredne situacije dostupna je ovde.\nSve usvojene mere imaju za cilj svođenja socijalnih kontakata na apsolutni minimum, uz nadu da će dati željeni rezultat i da ćemo u danima pred nama to videti i u brojevima zaraženih građana koronavirusom.\nDodatno pojašnjenje za ugostiteljske objekte: radno vreme kioska i sličnih ugostiteljskih objekata (prikolice i drugi slični objekti montažnog tipa šalterske prodaje) koji pružaju usluge u oblasti ugostiteljstva koje obuhvataju prodaju hrane i pića, odnosno radno vreme privrednih subjekata koji obavljaju ugostiteljsku delatnost, a vrše šaltersku prodaju hrane putem šaltera, ograničeno je tako da ti objekti mogu raditi samo radnim danom (od ponedeljka do petka ) od 05.00 časova do 17.00 časova.\nViše informacija o merama za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti KOVID-19 građani i privreda mogu dobiti pozivanjem telefonskih brojeva: 0668331189 i 0668331161.\nGrad Sombor i Štab za vanredne situacije grada Sombora još jednom apeluju na sve građane da se ponašaju odgovorno, poštuju donete mere i vode računa o svom i zdravlju svojih najbližih.\nčetvrtak, 03 decembar 2020 16:53\nSaopštenje Granskog sindikata zdravstva i socijalne zaštite Nezavisnost\nAna Brnabić, predsednica\nass. dr Zlatibor Lončar\nGranski sindikat zdravstva i socijalne zaštite „Nezavisnost“ od izbijanja pandemije COVID-19, pa do danas, je kontinuirano svim nadležnim instancama uputio mnogobrojne sugestije i predloge a sa ciljem bržeg i adekvatnijeg suzbijanja navedene pošasti. Kao reprezentativan i društveno odgovoran sindikat odazvali smo se svim Vašim pozivima za sastanke i saradnju, baš kao što ćemo to i u buduće činiti, jer samo zajedničkim naporima možemo dostići neophodna rešenja za probleme na terenu.\nTakođe, ne treba zaboraviti ni činjenicu da su zaposleni u sistemu zdravstva i socijalne zaštite od marta ove godine bez pauze u prvim borbenim redovima, nesebično dajući svoj maksimum u zbrinjavanju i lečenju svih obolelih građana Srbije.\nTreći talas Korone, na žalost, pokazao se kao najteži po sve nas. I uz mnogo bolju organizaciju unutar sistema zdravstva i socijalne zaštite neophodni su dodatni, nadljudski napori zaposlenih, koji su ionako već na ivici snage.\nPrema izveštajima povereništava GS ZSZ NEZAVISNOST stanje na terenu postaje alarmantno pre svega usled drastičnog skoka broja obolelih od COVID-19, te se javlja zabrinutost da kao sistemi nećemo biti u mogućnosti da prihvatimo i adekvatno zbrinemo sve kojima je lečenje potrebno.\nAko tome dodamo i znatno uvećan broj zaraženih među zaposlenima, što dodatno ugrožava naše sisteme, ne možemo da po ko zna koji put ne apelujemo na građane Srbije:\n„BRINITE SE O NAMA KAKO BISMO I MI MOGLI DA BRINEMO O VAMA!“\nAPELUJEMO NA VAS DA SE PRIDRŽAVATE UPUTSTAVA KRIZNOG ŠTABA, NOSITE MASKE, PERITE RUKE I IZBEGAVAJTE SVE SUSRETE KOJI NISU NEOPHODNI.\nS druge strane, ako postoji i malo dobre namere, treba bar dok pandemija traje prestati sa svakim vidom međusobnih optužbi, sumnji i pretnji, jer nam iste trenutno bespotrebno troše svu dragocenu energiju.\nVlade zemalja, privatni poslodavci i sindikati u svetu pa i kod nas, nisu izmislili socijalni dijalog da bi on bio na papiru, već da se u međusobnom razgovoru, konsenzusom iznađu najbolja rešenja prihvatljiva za sve strane u dijalogu.\nZato pozivamo i Krizni štab i Vladu Republike Srbije na nastavak dijaloga sa predstavnicima sindikata, na učešće sindikata u kriznim štabovima na svim nivoima, posebno tamo gde ih još nema.\nBeograd, 03.12.2020. godine\npetak, 27 novembar 2020 23:12\n“Stiče se utisak da se skrivaju podaci što dodatno stvara strah i nesigurnost zaposlenih u predškolskim ustanovama Srbije” - navodi se u pismu koje su Vladi Srbije, premijerki i Kriznom štabu uputili Granski sindikat prosvetnih radnika Srbije “Nezavisnost” i Samostalni sindikat predškolskog vaspitanja i obrazovanja Srbije\n* Pismo dva reprezentativna sindikata objavljujemo integralno:\nNa sastanku sa našim resornim ministrom Brankom Ružićem 16.11.2020. ukazali smo na činjenicu da raste broj zaraženih zaposlenih u predškolskim ustanovama Srbije i predložili da se ponovo vrati mera obaveze roditelja da donesu potvrdu o radnom angažovanju u sedištu kod poslodavca.\nS obzirom da je od tada nemamo nikakvu informaciju niti preuzimanja bilo kakvih koraka od Kriznog štaba Vlade Republike Srbije, dužnost nam je da vas upoznamo sa sledećim:\nOd septembra meseca povećava se normativ broja prisutne dece po grupi 20-30 što onemogućava poštovanje preporučenih mera od 11.05.2020.\nDrastično raste broj zaraženih zaposlenih.Od septembra kada je broj zaraženih zaposlenih u predškolskim ustanovama iznosio 0,838% do polovine novembra ( na naš zahtev podatke su dostavili iz 60 od ukupno 179 predškolskih ustanova Srbije od toga u septembru je bilo zaraženih 15, oktobru 67, novembru 341 zaposlenih. Novembar u izolaciji još 341 zaposlenih). Po podacima koji dobijamo sa terena taj broj se svakodnevno uvećava.\nU nedostatku vaspitnog osoblja (za koje nema adekvatne zamene) osnovni princip organizacije posla su mešanje tj. spajanje vaspitnih grupa, nemoguće je napraviti distancu.\nZaposleni nisu dobijali adekvatnu niti dovoljnu količinu zaštitnih maski. Uglavnom se koriste platnene gde nema uvida u način održavanja i dezinfekcije ( na šta smo kao sindikati ukazivali u maju pre ponovnog otvaranja predškolskih ustanova).\nZaposleni ukazuju da dok se poštovao normativ dolazeće dece do 50% od zakonskog bilo je moguće poštovati i propisane mere. Raduje podatak da deca slabije oboljevaju što nije slučaj sa zaposlenim i strahujemo da se ne dođe u situaciju da sa decom nema ko da radi. Stiče se utisak da se skrivaju podaci što dodatno stvara strah i nesigurnost zaposlenih u predškolskim ustanovama Srbije. Zabrinjava i podatak da se u istim situacijama propisuju različite mere i postupanja od grada do grada (od potpunog zatvaranja objekata, potpune izolacije kontakata, do delimične izolacije uz dezinfekciju prostora u koji se vraćaju bez testiranja deca, a dovode drugi zaposleni da rade…)\nMolimo da Krizni štab Vlade Republike Srbije hitno preduzme korake povodom stanja u predškolskim ustanovama Srbije i donese niz mera od kojih će prva biti uvođenje obavezujućih potvrda za roditelje koji moraju da rade kod poslodavca u cilju zaštite života i zdravlja zaposlenih u predškolskim ustanovama Srbije.\nGranski sindikat prosvetnih radnika Srbije “Nezavisnost”\nGranski sindikat prosvetnih radnika Nezavisnost


Od najstarije pivare u ovom delu sveta ostali samo oronuli zidovi - Pančevo.city\nPančevačka pivara je uspešno poslovala skoro tri veka pre nego što joj je oktobra 2008. godine stavljen katanac na vrata. Zašto nismo uspeli da sačuvamo brend koji je vekovima nastajao i zbog čega se nemarno ponašamo prema spomenicima kulture od velikog značaja?\nVerovali ili ne, lik čoveka čija je porodica proslavila pančevačku pivaru viđate gotovo svakodnevno. Čovek sa brkovima na novčanici od hiljadu dinara je niko drugi do Đorđe Vajfert, peti po redu guverner Narodne banke Srbije i sin Ignaca Vajferta, ambicioznog industrijalca iz 19. veka. No, krenimo redom.\nO osnivanju i nastanku brenda Vajfert\nPančevačku pivaru osnovao je Abraham Kepiš, Jevrejin iz Požuna. Zemaljska administracija sklopila je ugovor sa njim 12. januara 1722. godine i dala mu pravo da proizvodi pivo. Manufaktura je počela sa radom 22. maja 1722. godine, ali, kako Zemaljska administracija nije bila zadovoljna kvalitetom piva, nakon tri godine je Kepišu oduzela pravo zakupa i ustupila ga drugom Jevrejinu, Volfu Menceru. Vlasnici će se smenjivati sve do 1847. godine kada pivaru preuzima dvadesetjednogodišnji Ignac Vajfert, imućni industrijalac nemačkog porekla. Od druge polovine 19. veka pa sve do Drugog svetskog rata, fabrika će ostati u vlasništvu porodice Vajfert i tada doživeti svoj procvat. Vajfertovi su značajno unapredili proizvodnju piva, uveli najmodernije nemačke tehnologije tog vremena u obe svoje pivare, pančevačkoj i beogradskoj, a uspeli su da prošire prodaju daleko izvan Pančeva i okoline. U to vreme, Vajfertovo pivo konzumiralo se u Beču, Budimu, Pešti, Požunu i Beogradu, kao i na srpsko-turskom ratištu. O tome koliko je bilo popularno, najbolje govori slogan iz tog vremena: „Ko najbolje pivo bira, Vajfertovo konzumira”. Stiče se utisak da porodica Vajfert, proizvodnjom piva, nije stvorila samo dobro poznati brend, već je u pogranično mesto na Tamišu pojačala duh građanstva i urbanosti.\nNacionalizovana fabrika širi ponudu svojih proizvoda\nPosle Drugog svetskog rata, fabrika je nacionalizovana. Od novembra 1946. godine zvala se „Narodna pivara”, sve do početka 1950. godine kada se rešenjem Prezidijuma NR Srbije spaja sa beogradskim pivarama „7. juli” i „Beograd”. Država je pokrenula inicijativu 1962. godine za reorganizaciju poljoprivrednih organizacija i prehrambene industrije, pa je na sednici Skupštine opštine Pančevo 25. septembra te godine doneta odluka da se formira Poljoprivredno industrijski kombinat „Tamiš” u čiji sastav je ušla i Pivara. U to vreme počinje proizvodnja crnog piva „Nacional”, kao i dve nove vrste specijalnog piva: svetlo „Elit” sa 16% i tamno „Nektar” sa 18% sladnog ekstrata. Istovremeno, stara zgrada Pančevačke pivare i okolna infrastruktura privlače producente i reditelje iz Beograda i sveta da baš tu snimaju filmska ostvarenja koja će kasnije postati kinematografski klasici, poput Pavlovićevog „Kad budem mrtav i beo”, Balerićevog „Balkan ekspresa” i Pontijeve „Mama Lučije” i mnogih drugih kasnije snimljenih filmova i TV serija.\nOtvaranje Nove pivare i nestajanje Vajfertove pred našim očima\nNova zgrada Pančevačke pivare otvorena je septembra 1977. godine u naselju Kotež II. Otvaranje novog pogona označila je ujedno i kraj proizvodnje napitka od hmelja u staroj zgradi, onoj istoj u kojoj se proizvodilo tokom tri veka. Trgovinsko preduzeće „Metalurgija” uzelo je u zakup zgradu Stare pivare i taj prostor koristilo kao skladišni. U septembru 1994. godine, Direkcije za izgradnju i uređenje Pančeva sklopila je ugovor o zakupu Stare pivare sa firmom TMB „Diamond” koja se, između ostalih poslova, bavi proizvodnjom i trgovinom drvne galanterije. Kroz ugovor se provlači da je reč o objektu koji je kulturno dobro, pa se zakupac obavezuje da pri rekonstrukciji postupa u skladu s odgovarajućim propisima, a da će uložena sredstva biti kompenzovana oslobađanjem od plaćanja zakupnine. U međuvremenu, kompanija „Diamond”, koja i dan-danas koristi ovaj prostor, otvorila je i restoran u jednom od 17 objekata, koliko ih Stara pivara ima.\nPivo u zelenoj flaši i smrt pivare\nTurobne devedesete obeležila je i potraga za pivom u zelenoj flaši. U to vreme, svetlo pivo Weifert bilo je moguće kupiti u zelenoj i braon staklenoj ambalaži, ali su kupci radije birali onu zelenu jer je kružila gradska legenda da postoji objektivna razlika u ukusu, zbog različitog prelamanja svetlosti prilikom sazrevanja piva. Te godine donele su i transformaciju u poslovnoj strukturi pivare, pa je postala akcionarsko društvo, u kome su zaposleni imali većinski paket akcija. Na red su došle tranzicija i privatizacija, pa je 2004. godine Pančevačka pivara prodata turskom „Efesu”, da bi 2008. godine „Efes” prodao većinski paket akcija „Hajnikenu”. Nakon preuzimanja Pivare, kompanija „Hajniken” objavila je da se proizvodnja piva u fabrici obustavlja. Smrt pančevačke pivare nije samo označilo gašenje brenda koji se vekovima stvarao na ovim prostorima, već i kraj pivopijske kulture kakvu smo do tada poznavali.\n(Ne)namerno zanemarivanje spomenika kulture\nKompleks Vajfertove pivare predstavlja spomenik kulture od velikog značaja, o kojem brine Zavod za zaštitu spomenika kulture Pančevo. Kompleks je oivičen ulicama Nikole Tesle, Kej Radoja Dakića i Dr Kasapinovića, i sastoji se od sedamnaest objekata, među kojima je i Vajfertova rodna kuća. Objekti su pretrpeli velika oštećenja u požaru koji je zahvatio kompleks aprila 2005. godine. Više od deset godina kasnije, 2016. godine, sanirani su neki objekti i izvedeni radovi na delu magacina kako bi se sprečilo dalje propadanje, ali je ta akcija izvedena prilično neuspešno, u smislu da je potrebno sprovesti daleko opsežnije radova na sanaciji. Objekat je dalje u veoma lošem stanju i svakim danom sve više propada. Proteklih decenija bilo je nekoliko pokušaja da se Stara pivara rekonstruiše i prenameni, ali bezuspešno. Pre pet godina, Udruženje građana Muzej pivarstva „Đorđe Vajfert” otvorilo je istoimeni muzej, ali je i on ubrzo zatvoren.\nNegajenje kulturne baštine\nPančevo može da se pohvali činjenicom da se prvi hmeljni napitak na ovim prostorima, u ovom delu sveta, pravio baš u ovom vojvođanskom mestu, bogatom industrijskom i intelektualnom baštinom. Zašto onda Pančevci, a i društvo u celini, ne gaje kulturu očuvanja i sećanja na ono čime bi se razvijeni svet ponosio, a u komercijalne svrhe, brendirao i komercijalizovao? Prema rečima Ildiko Erdei, profesorke na Odeljenju za etnologiju i antropologiju na Filozofskom fakultetu u Beogradu, društvo koje ne oseća bol prouzrokovano socijalnim rezovima i privatizacijama, zapravo i ne postoji. Onda i ne treba da nas čudi što se o pivskim pionirima i naprednim tehnologijama koje su za to vreme koristili malo zna. Niti su oni zaslužili nas, a još manje mi njih.\nindustrijska baština industrijsko nasleđe Nova pivara objekti pod zaštitom Pančevačka pivara Stara pivara Vajfert Vajfertova pivara\nOne Comment\tto: Od najstarije pivare u ovom delu sveta ostali samo oronuli zidovi\nTHE PRODIGY UK (1990)\nČudo Od Grupe\nČudo o Srbiji\nGrupa živi avanturu koju je reditelj pretočio u spot. Ko je onda osoba koja snima ?\nKada je reč o našoj varoši njeni rušitelji snimaju avanturu iza koje stoji Neko. Sex, money & politics, maybe ?\nZgrada stare pivare je lepota ovog grada za čiju su restauraciju neophodna sredstva IPPA fonda bez obzira na nastale imovinsko pravne zvrzlame.\nMtv2 video spot


Connect ovaj il' onaj… – Stipe Dumančić\nZamislite da zapravo imate samo jedan korisnički račun i to na Fejsu, a sve ostale stranice na svijetu posjetite da se ne morate OPET i OPET i OPET registrirati? Ukoliko govorimo o legalnim stranicama, ovo je fantastična stvar! 🙂 A za sve druge stranice imate BugMeNot i razne privremene mailove za jednokratne registracije 🙂\nDa imam kraj sebe nekog developera, već bi mi počeo raditi neke integracije sa novim zamislima…..auh.. 🙂\n16.05.2009. at 12:22


pedikura split popust\ndržavne stipendije 2019/20\nhnb srednji tečaj arhiv\nkrizma 2019 varaždinska biskupija\njelena veljača gola\nMeđupredmetne teme – Škola za život ishodi učenja škola za život\nKviz –ishodi učenja Za sljedeće tvrdnje objasnite jesu li ishodi učenja: •Studenti/učenici će biti u stanju: 1. Naučiti građu jednostaničnog organizma 2. Objasniti utjecaj svjetlosnoga onečišćenja i onečišćenja bukom na živa bića 3. Shvatiti razloge promjena svojstava materijala do kojih dolazi na nano-skali 4.\nŠkola za život - Program "Škola za život" je jedan od ishodi učenja škola za život\nObjavljene Smjernice za vrednovanje procesa učenja i ostvarenosti ishoda u osnovnoškolskome i srednjoškolskome odgoju i obrazovanju Objavljeno: 22. veljače 2020. Nakon provedenog e-Savjetovanja na mrežnim stranicama Ministarstva znanosti i obrazovanja objavljene su Smjernice za vrednovanje procesa učenja i ostvarenosti ishoda u\nSmjernice za vrednovanje procesa učenja i ostvarenosti ishodi učenja škola za život\nIshodi učenja su merljive izjave o tome šta se od studenta koji je dobio odgovarajuću kvalifikaciju, ili završio program, očekuje da zna, razume, i šta je u stanju da uradi. Kao takve, one naglašavaju vezu između nastave, učenja i provere znanja (ispita).\nObjavljene Smjernice za vrednovanje - Škola za život\nOdgojno-obrazovni ishodi (u daljnjem tekstu: ishodi) jasni su i nedvosmisleni iskazi o tome što se očekuje od učenika u određenoj domeni, makrokonceptu, konceptu ili predmetnom području u pojedinoj godini učenja i poučavanja nastavnoga predmeta. Ishodi mogu biti …\nŽivot u višejezičnome i višekulturnome svijetu obvezuje obrazovne sustave na uključivanje razvoja međukulturnosti u program učenja i poučavanja engleskoga jezika na svim razinama i vrstama obrazovanja kako bi se naglasila važnost razvoja učenikove svijesti o sebi kao pojedincu i društvenome biću zainteresiranome za upoznavanje\nKURIKULUM NASTAVNOG PREDMETA PRIRODA I DRUŠTVO … ishodi učenja škola za život\nb. odgojno-obrazovni ciljevi uČenja i pouČavanja nastavnoga predmeta engleski jezik, 6666 c. domene u organizaciji nastavnoga predmeta engle ski jezik, 6666 d. odgojno-obrazovni ishodi, razrada ishoda i razine usvojenosti po razredima i domenama, 8888 osnovna škola …\nPostavljanje ciljeva učenja - Razredna nastava - YouTube\nIshodi iz domene OŠ KV A 7.2. ostvaruju se na temelju istih biblijskih sadržaja pomoću kojih se ostvaruju odgojno-obrazovni ishodi iz domene OŠ KV B.7.1. Preporuke za ostvarivanje odgojno-obrazovnih ishoda: Upoznavanje povijesnog i geografskog okruženja usmjereno je boljem razumijevanju biblijskoga teksta, preporuča se istraživačkim radom.\nIshodi učenja – šta student zna da uradi? | ITS visoka\nSve što ste željeli znati o Školi za život – 23. 8. 2019. Objavljeno: 23. kolovoza 2019. Tijekom edukacija uživo, ali i u virtualnim učionicama, zaprimili smo dosta pitanja koja se odnose na različite aspekte provođenja kurikularne reforme.\nOdluku o donošenju kurikuluma za nastavni predmet\nPrvim danom školske godine u Hrvatskoj je počeo i eksperimentalni program "Škola za život". Riječ je o početku primjene kurikularne reforme koja bi trebala omogućiti savremenije obrazovanje i olakšavanje učenja. Program obuhvaća prve i pete razrede pojedinih osnovnih te prve razrede pojedinih srednjih škola. Bili smo među školarcima i učenicima u Primoštenu.\nŠkola za život - kvalifikacije.hr\n4. Poticanje cjeloživotnoga učenja – pripremiti učenike za život u međunarodnome, višekulturnome i višejezičnom okruženju – poticati učenike na nastavak učenja talijanskoga jezika te pridonijeti povećanju mogućnosti daljnjega rada, obrazovanja i provođenja slobodnoga vremena. 5. Poticanje odgovornosti za …\nŠkola za život: Savremenije obrazovanje i olakšavanje učenja\nIshodi učenja - priručnik za sveučilišne nastavnike 5 5. 3. Uloga ustanova visokog obrazovanja 60 5. 4. Poslodavci kao dionici sustava visokog obrazovanja 61 5. 4. 1. Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku - istraživanje percepcije ishoda učenja iz vizure poslodavaca 63 5. 5. Studenti kao dionici sustava visokog obrazovanja 66


Porno | Vestinet.rs - Part 2\nPOČETNA Posts Tagged "porno"\tČitale su završnu reč na suđenju sa papira jer nemaju dovoljno pameti da to same izgovore\n28. avgust 2012. · Nema komentara\tDmitrij Sedov - Čitale su završnu reč na suđenju sa papira jer nemaju dovoljno pameti da to same izgovore\nKao i obično – kriv je „onaj, onaj, da- da, onaj!“. Odmah posle terevenke u hramu Hrista Spasitelja učesnice pank-grupe «Pussy Riot» su dale intervju dopisniku New Times-a, koji se „slučajno“ našao na mestu događaja. Naravno, odmah je novost obletela... Sud u Njujorku: Gledanje dečje pornografije na inernetu nije krivično delo\n11. maj 2012. · Nema komentara\tGledanje dečije pornografije na internetu nije obavezno krivično delo, presudio je u čevrtak vrhovni sud američke savezne države Njujork.\nDa bi bilo osnova za krivično gonjenje mora, naime, da se dokaže da je vlasnik kompjutera znao da njegov uređaj automatski snima fotografije koje je gledao u keš memoriju, ili pak da je ove fotografije sam štampao ili snimio u računar.\nKeš memorija,... Obavezna upotreba prezervativa za snimanje porno filmova\n12. januar 2012. · Nema komentara\tVlasti u Los Anđelesu usvojile su u prvom krugu glasanja tekst zakona prema kojem je obavezna upotreba prezervativa prilikom snimanja porno filmova.\nLos Andjeles je prvi grad u SAD koji je na putu da donese takvu odluku,... Strana 2 od 2«12\nŽIVOTZa zdravlje: Pijte vodu čim ustanete, na prazan želudac\nNAJNOVIJE\tRomi iz bivše Jugoslavije u Americi opljačkali prodavnice za 7 miliona dolara\nBELI MAG PRESKAZAO: Vučić pobeđuje ali kralj dolazi na vlast


Više od 16.000 zaposlenih manje u državnoj upravi | Kamatica\nPočetna > vest > Više od 16.000 zaposlenih manje u državnoj upravi\nViše od 16.000 zaposlenih manje u državnoj upravi\nTekst objavljen: 22.06.2016 12:51\nUkupno smanjenje broja zaposlenih, od početka racionalizacije u javnoj upravi veće je od 16.000, što je 1.500 ljudi više nego što je planirano, izjavila je danas potpredsednica vlade i resorna ministarka Kori Udovički i precizirala da su najveći teret u tom procesu podneli zdravstvo, MUP i prosveta.\nOna je, na konferenciji za novinare u Vladi Srbije, naglasila da je od početka 2015. godine, od ukupnog broja ljudi koji su napustili javnu upravu, njih 9.500 otišlo u penziju, racionalizacijom je smanjeno 4.800, dok su ostali otišli dobrovoljno - u penziju, samoinicijativnim raskidom radnog odnosa...\nMinistarka je naglasila da nije, kao što je to bio slučaj ranije, bilo podsticaja da ljudi ranije odu u penziju uz velike otpremnine.\nNa lokalnom nivou, precizirala je, smanjen je broj zaposlenih za oko 6.000, a na nivou centralne države za oko 10.000.\nUdovički je prijatno iznenađena što je na zahtev za racionalizaciju, koji je poslat na adrese oko 70 odsto opstina u Srbiji, odgovorilo njih čak 91 odsto.\nPrema njenim rečima, u Srbiji je situacija takva da je sada na svakih 100 stanovnika zaposleno i 6,7 ljudi u javnoj upravi, što je manje nego u evropskim državama, gde na 100 stanovnika radi osam do 8,5 službenika.\nNajveći teret u ovom talasu racionalizacije podneli su, ponovila je Udovički, najveći resori poput zdravstva, Ministarstva unutrašnjih poslova, prosvete i pravosuđa.\nOna je precizirala da je u zdravstvu broj zaposlenih manji za 4.700 ljudi, u MUP-u za 1.800, a u prosveti za 1.600 ljudi.\nsmanjenje zaposlenih javna preduzeća otkazi javni sektor


Solarni sistemi, Salaš :: Daibau.rs\nSOLARNI SISTEMI, SALAŠ\nTražim dobrog ponuđača, montera solarnih sistema: Skupili smo i proverili ponuđače, montere solarnih sistema, koji rade u mestu Salaš i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani ponuđači, monteri solarnih sistema će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen ponuđač, monter solarnih sistema Salaš više


Poznati par sasvim iskreno: Molimo se Bogu da dobijemo još jedno dete! | Zvezde i tračevi\nPoznati par sasvim iskreno: Molimo se Bogu da dobijemo još jedno dete! | Mondo Portal\nPoznati par sasvim iskreno: Molimo se Bogu da dobijemo još jedno dete! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPoznati par sasvim iskreno: Molimo se Bogu da dobijemo još jedno dete!\nIzvor mondo.rs Izvor Gloria 13.01.2020. / 10:27\nPoznati par otkriva tajne funkcionisanja braka "na daljinu", kako ona utiče na njihovu kćerku i o kakvim još ostvarenjima razmišljaju!\nPop pevačica Jelena Tomašević i glumac Ivan Bosiljčić su zbog poslovnih obaveza udaljeni hiljadama kilometara, ali to im nikako ne remeti harmoničan odnos koji gaje i u kom uživaju sa svojom kćerkom Ninom.\nIvan često boravi u Rusiji zbog snimanja, a Jelena i Nina su ga nedavno posetile.\nJelena i Ivan su za list "Gloria" otkrili kako izgledaju takva putovanja.\n"To su bila moja i Ninina nezaboravna, bajkovita putovanja. Ona je porasla i zna da uživa bilo u Beogradu, Sankt Peterburgu ili Moskvi", rekla je pevačica.\n"Najveći uspeh se nadovezuje na podvig da na duži period napustim Srbiju. Moja snimanja u Rusiji obeležili su Jeleni i Ninini česti dolasci. Da nije toga, teško bih izdržao. Divim se našim ljudima koji su rasejani po svetu, odnosno zbog posla razdvojeni od porodica. Mi smo to izveli na elegantnan, najlepši način", dodao je glumac.\nOni ovaj period ne gledaju kao "razdvojenost", jer im je porodica na prvom mestu.\n"Kada razgovaramo o poslovnim planovima, ključno je da razdvojenost bude povremena. Orijentir nam je Nina i jedino nju osluškujemo", istakao je Bosiljčić dok je Jelena dodala da ništa ne planiraju protiv kćerkine volje.\nPevačica i učesnica Evrosonga smatra da "od viška ljubavi niko nije umro" i da je poenta baviti se detetom. Otkrila je da je Ivan izuzetno autoritativan prema kćerki Nini i da ih njihov odnos podseća na njen sa njenim ocem.\n"Simpatično mi je da gledam kako se ona trudi da šarmira tatu. Kada on dođe sve staje. Njihov odnos je divan i uživam dok ih posmatram. Takav odnos sam i ja imala sa svojim ocem. To je neobjašnjiva veza između očeva i kćerki," objasnila je Jelena.\nIvan je mišljenja da je lakše vaspitavati kćerku.\n"Nina već ima stabilan uzor u kući - mamu i njih dve su na istoj strani reke. Verujem da je vaspitavanje dečaka teže, jer su sinovi od rođenja vezani za majke, a onda ih treba prebaciti na drugu stranu reke, u muški svet. Tu bih osećao tenziju da li sam dobar otac. Ovako me njih dve postavljaju na pijedastal. Jelena na mesto dobrog supruga, a Nina na poziciju dobrog oca. Moje je samo da tu ništa ne kvarim."\nNa pitanje da li razmišljaju o proširenju porodice bili su usaglašeni.\n"Deca su anđeli i uvek su dobrodošla, Bogu se molimo za to", bili su iskreni.\nSutra bismo otišli na selo i postali poljoprivrednici, evo zašto ne možemo!\njelena tomašević Ivan Bosiljčić pevačice glumci\nMolite se, ali i radite na tome, a Bog će dati!


Suroi: Ne krivite Lajčaka - Kosovo Online\nSuroi: Ne krivite Lajčaka\n16. Oktobar 2020. • 20:00\nPisac i publicista Veton Suroi ocenio je da nije dobro za Kosovo što se kolektivna zabrinutost pregovorima sa Srbijom transformiše u negativnu energiju prema izaslaniku EU za dijalog Miroslavu Lajčaku.\nPrema njegovim rečima, Lajčak utvrđuje činjenično stanje nasleđeno iz sporazuma potpisanih u Briselu između kosovskih premijera i premijera i predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nU objavi na Fejsbuk nalogu, Suroi je izvukao četiri tačke, koje, pokazuju činjenično stanje.\n"Pod jedan premijer Kosova (Hašim Tači) potpisao je aprila 2013. godine sporazum o osnivanju Zajednice srpskih opština. Potpisani dokument predviđa treći nivo vlasti", istakao je Suroi.\nKako je naveo, pod dva, premijer Kosova i njegov pregovarački tim, takođe su potpisali plan za sprovođenje sporazuma.\n"Prvi element primene je 'prilagođavanje pravnog okvira' tako da se preuzete obaveze sprovode. To znači da je Kosovo prihvatilo da treba da promeni svoj pravni okvir kako bi u njega uključilo Zajednicu srpskih opština", ukazao je Suroi.\nPrema njegovim rečima, pod tri, Skupština Kosova je glasom dve trećine svojih poslanika ratifikovala ovaj sporazum, te je time ratifikovala obavezu koju je preuzeo Tači za uspostavljanje Zajednice srpskih opština kao trećeg nivoa vlasti, između centralnog i lokalnog.\n"Pod četiri, premijer Kosova (Isa Mustafa), na osnovu obaveza koje su prihvatili prethodni premijer i Skupština Kosova, potpisao je 2015. godine sporazum koji je nastavak sporazuma iz 2013. godine, koji opisuje principe izgradnje teritorijalne autonomije Srba na Kosovu", dodao je Suroi.\nTim, kako je naveo, Lajčak nije rekao da treba menjati Ustav Kosova.\n"Jer su to učinili potpisnici Sporazuma iz 2013. godine i Skupština Kosova, sa dve trećine svojih glasova. To je već očigledan (sledeći) problem za Kosovo i ne rešava se bacanjem drveta na Lajčaka ili bivše posrednike. To se ne rešava čak ni bacanjem drveta jedan na drugog na Kosovu. Situacija se može i treba prevazići, ali, za to je potrebna razboritost, diplomatija i jedinstvo", ocenio je Suroi.\nNedavno je tema Zajednice srpskih opština postala veoma aktuelna. Srbija i Srbi na Kosovu insistiraju na Zajednici srpskih opština sa izvršnim vlastima, premijer Kosova Avdulah Hoti rekao je da se to neće dogoditi, dok je Lajčak nedavno rekao da će Zajednica srpskih opština biti uspostavljena i da će se o njenom statusu pregovarati u Briselu.\nVeton Suroi Miroslav Lajčak ZSO dijalog\nBećiri: Lajčakova izjava neprihvatljiva\nPoslanik Demokratskog saveza Kosova (DSK) Ismet Bećiri izjavio je da je neprihvatljiva izjava specijalnog predstavnika EU za dijalog Miroslava Lajčaka, koji je rekao da je logično da Ustav Kosova treba promeniti za formiranje Zajednice srpskih opština (ZSO), prenosi Kljan Kosova.\nKrasnići: Uznemiravajuća Lajčakova izjava


Radio Boom93 :: Srbija :: Vukosavljević: Medijska strategija završena 90 odsto\nNaslovna | Info | Srbija | Vukosavljević: Medijska strategija završena 90 odsto\nVukosavljević je, na konferenciji za novinare na kojoj je najavljen 11. Medjunarodni filmski i muzički festival Kustendorf, rekao da je ostalo da se završe samo finese i da će tekst medijske strategije biti završen narednih dana.\nDodao je da je bolje i da se za sedam dana prekorači rok koji je postavio kraj januara, a da dokument bude uradjen kako se to očekuje.\nOn je tada rekao da će se u rešavanju statusa agencije Tanjug i dnevnih listova "Politika" i "Večernje novosti" nastojati da se nadju najbolja rešenja koja su u najviše u skladu sa zakonom i dobrom praksom Evropske unije. Vukosavljević je tada dodao da taj posao mora biti obavljen bez obzira da li to nekome odgovara ili ne.\nU maju očekujem novi državni praznik posvećen Ćirilu i Metodiju\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević izjavio je danas da očekuje da će već u maju Srbija imati novi državni praznik Dan slovenske pismenosti.\n"Razlozi za to su jasni sami po sebi, značaj Ćirila i Metodija neprocenjiv je u kulturološkom ali i svakom drugom smislu", rekao je Vukosavljević na konferenciji za novinare na kojoj je najavljen program 11. Medjunarodnog filmskog i muzičkog festivala "Kustendorf".\nOn je podsetio da je Srbija jedina slovenska zemlja u kojoj Dan Ćirila i Metodija nije državni praznik.\nPrema njegovim rečima, to je i bio razlog zašto je Ministarstvo kulture zajedno sa Ministarstvom za rad pokrenulo inicijativu da taj dan i u Srbiji postane državni praznik, "da se na taj način Srbija priključi velikoj porodici slovenskih naroda koji iz jasnih i ubedljivih razloga se sećaju velikih dela braće Ćirila i Metodija".\n"Uvodjenjem novog praznika kao društvo pokazujemo da se vraćamo na stare puteve i da cenimo i poštujemo svoju tradiciju, tradiciju pismenosti, jezika, pisma, kulture i govora", rekao je Vukosavljevuć.\nDan Slovenske pismenosti i Dan Ćirlia i Metodija obeležava se 24. maja.


Britanke koje treba da pratiš ne samo tokom nedelja mode - već zauvek! - WANNABE MAGAZINE\nBritanke koje treba da pratiš ne samo tokom nedelja mode – već zauvek!\nKada pomislimo na ikone stila, žene u kojima uvek možemo da pronađemo modnu (često i životnu) inspiraciju, u glavi nam se odmah smenjuju Francuskinje i Italijanke, što poznate, što “obične” devojke koje pratimo na Instagramu. Ipak, daleko od toga da su one jedine koje su vredne naše (modne) pažnje. Pri vrhu liste, ako ne i na samom vrhu, nalaze se i Britanke koje su zaista prijatno iznenađenje i to naročito u poslednje vreme. Tokom do sada održanih nedelja mode, one su gotovo prednjačile u street style kombinacijama što je vrlo zanimljiva činjenica (izgleda da su Njujorčanke i Parižanke malo zakazale), a ovo ih i dovodi ovde – na listu trendseterki koje treba da pratimo i tokom nedelja mode, ali i inače.\nJulia Sarr Jamois je modna urednica britanskog Vogue-a i samim tim doslovno jedva čekamo da vidimo njena street style izdanja, naročito tokom manifestacija kakve su nedelje mode! Ah da, ako te neko može ubediti da je džins totalno kul u svim prilikama i svim stilovima – onda je to upravo ona!\nLaura Jackson je neko koga prosto moraš pratiti na Instagramu i to ne samo zbog dobrih odevnih kombinacija, već i zbog prelepo uređenog doma i njenih kulinarskih mogućnosti. Dakle, ova devojka može i postiže sve i zaista ne znamo kako!\nBettina Looney je jedna od poznatijih Britanki upravo zahvaljujući svom specifičnom stilu, a osim što je modna influenserka, ona je i personal shopper. Svakako, ova fashion devojka iz Londona ispunjava sve kriterijume koje neko treba da ispuni da bi bio na tvojoj “following” listi, veruj nam! Uostalom, samo čekiraj njen profil i sve će ti biti jasno!\nAdwoa Aboah ne zahteva neko posebno predstavljanje – sigurni smo da već znaš da je ona promenila definiciju IT devojke. U svakom smislu.\nHoroskopski znaci koji se najbrže oporavljaju od slomljenog srca\nRecepti bez mesa koji će se svideti i onima koji nisu vegeterijanci\n5 načina da stilizujete majice sa kratkim rukavima\nVatrena narandžasta za vatreno leto – ovo je šest predloga kako da je nosite u narednim mesecima!


Novosti - Projekat „Digitalna škola“\nNaslovna > Novosti > Projekat „Digitalna škola“\nNovosti: Projekat „Digitalna škola“\nProjekat „Digitalna škola“\nMinistarstvo prosvjete u saradnji sa Kancelarijom UNICEF-a u Crnoj Gori realizuje Projekat ,,Primjena alata za online kolaboraciju i učenje (Office 365) i unapređenje Informacionog sistema obrazovanja (MEIS) – elektronske usluge“. U okviru Projekta kreiran je dokument „Digitalna škola“ koji predstavlja koncept i okvir pomoću kojeg škole mogu, uz pomoć Microsoft 365 (Office 365) paketa programa, realizovati sve školske aktivnosti kroz adekvatno digitalno okruženje.\nDigitalno okruženje neophodno je razviti tako da ima svoju svrhu i da se aktivno koristi na nivou škole u različitim uslovima:\n•\tpotpunog prekida redovne nastave u školi, kada se svi segmenti obrazovno-vaspitnog rada odvijaju isključivo na daljinu,\n•\tdjelimičnog odvijanja nastave u školi, kada se nastava u školi dijelom odvija u učionicama, a dijelom učenjem na daljinu,\n•\tredovnog odvijanja nastave u školi kada se nastava realizuje u učionicama, ali škola koristi mogućnosti komunikacije i učenja na daljinu da je učini efikasnijom i time osavremeni nastavni proces, ali i za rad i kolaboraciju nastavnika, uprave i stručnih saradnika.\nSistem rada škole i učenja na daljinu treba organizovati tako da omogući da se redovne aktivnosti i procesi u školi mogu po potrebi uspješno realizovati putem digitalnog sistema za učenje. Na ovaj način se osigurava da u školi u slučaju nemogućnosti organizovanja redovne nastave ne dođe do prekida obrazovno-vaspitnog procesa, ali i da se u redovnim okolnostima unaprijedi kvalitet i osavremeni rad obrazovno-vaspitnih ustanova.\nKao oblik digitalnog učenja, učenje na daljinu se u užem smislu posmatra isključivo kao zamjena za klasičnu nastavu zasnovana na tehnologiji, sadržaju i nastavnim strategijama. Nastavnik uz pomoć savremene tehnologije može kreirati i distribuirati sadržaje koji su lako dostupni učenicima uz pomoć različitih digitalnih alata. Međutim, koncept digitalne škole podrazumijeva cjelovit, holistički pristup digitalizaciji svih segmenata rada, od rukovođenja i upravljanja, komunikacije, administracije, profesionalnog usavršavanja do samog nastavnog procesa.\nDakle, škola treba da uspostavi funkcionalno, sigurno, podsticajno i inkluzivno okruženje za rad, komunikaciju i učenje na daljinu, što podrazumijeva: odgovarajuće tehnološke komponente, adekvatne ljudske resurse, prilagođen rad nastavnika, prilagođene nastavne sadržaje i metode rada, kao i efikasno vođenje i organizaciju.\nNa adresi www.digitalnaskola.edu.me nalazi se dokument „Digitalna škola“ koji sadrži smjernice na koji način uz pomoću Microsoft 365 paketa programa može organizovati rad obrazovno-vaspitne ustanove.\nCreated at 10.9.2020 21:17 by PORTAL\_Administrator\nLast modified at 10.9.2020 21:17 by PORTAL\_Administrator


Profilna stranica i informacije o modelu JhonDickkk - youporn\nPoslednje prijavljivanje: 18.10.19. 14.44.03\nKlikom na dugme, podići ćeš JhonDickkk na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. JhonDickkk će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o JhonDickkk\nRadni sati JhonDickkk\nJhonDickkk lista želja


Kimono — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nMajko van dužnosti, obučena u kimono, Gion (Kjoto)\nKimono (jap. 着物 - u bukvalnom prevodu, stvar koja se nosi) je tradicionalni japanski odevni predmet nošen od strane muškaraca, žena i dece. Kimono je odora u obliku ćiriličnog slova T, velikog okovratnika, dugih i širokih rukava čiji rubovi padaju do člankova. Nosi se obavijen oko tela, uvek sa levom stranom preko desne (osim u slučaju oblačenja mrtvih za sahranu), učvršćenim pojasom (obi - 帯 ili おび) koji se vezuje na leđima. Kimono se najčešće nosi uz japanske čarape (tabi - 足袋) i tradicionalnu japansku obuću geta (木屐 ili 下駄) ili zori (草履).\nU današnje vreme kimono obično nose žene i to prilikomk posebnih dešavanja. Tradicionalno neudate žene su tokom specijalnih prilika nosile tip kimona po nazivu furisode (振袖), dugih rukava koji su skoro dosezali do poda. Međutim, kako vreme promiče sve je ređa pojava nošenja kimona. Muškarci najčešće nose kimono tokom venčanja, čajnih ceremonija i drugih veoma formalnih dešavanja. Profesionalni sumo rvači se najčešće viđaju u kimonima, jer su obavezni da nose tradicionalnu odeću kada se pojavljuju u javnosti.\nSavremena modna industrija reč kimono često koristi za moderne odevne predmete, koji su na određeni način inspirirani japanskom tradicijom i kulturom.\nIzraz kimono se u našem jeziku često koristi za sportsku odeću koja ima primenu u borilačkim sportovima. Ispravan naziv je „kejkogi“ („kejko“ - vežba; „gi“ - odeća, uniforma), odnosno karategi (odeća za karate), džudogi (odeća za džudo), kendogi (odeća za kendo) itd.\n1.1 Delovi kimona\nŽena u kimonu za venčanje\nJedan od sinonima za kimono, gofuku (呉服 - u bukvalnom značenju odeća istočnog Vua), spada u najranije oblike odore ovakvog tipa (još iz V. veka n.e.) čija je stilistika preuzeta iz kineske tradicije oblačenja, tzv. hanfu (漢服) ili kanfuku (na japanskom jeziku). Tokom Hejan perioda (794–1192) kimono postaje sve stilizovaniji iako se preko njega i dalje nosio jedan vid polu-kecelje mo. U toku Muromači perioda (1392–1573), javlja se kimono iz jednog dela (kosode), koji je smatran i donjim vešom, nošenim bez hakama (袴 - pantalona ili podeljene suknje) preko njega (učvršćivanim obijem). Tokom Edo perioda (1603–1867), počinje da se povećava dužina rukava (pogotovu na kimonima neudatih žena), a obi postaje širi i novi vidovi vezivanja ulaze u modu. Kimoni napravljeni od svile i drugih specijalnih materijala se veoma poštuju i smatraju umetničkim radovima.\nFormalni kimono je zamenjen zapadnjačkom odećom i jukata (浴衣) svakodnevnom odećom, lakšom za kretanje i rad. Nakon izdavanja edikta cara Meidži, vojska, policija, železnica i prosvetni radnici i školstvo su prešli na zapadnjačku odeću.\nKimoni dolaze u nekoliko oblika, zavisno od formalnosti. Na ženskim kimonima nivo formalnosti se obično manifestuje u dužini rukava, boji i materijalu; dok muški imaju samo jedan oblik i obično su tamnije boje. Formalnost se takođe može prikazati bojom dodatne opreme i brojem monova. Svila je najformalniji materijal.\nRanije su kimoni potpuno rastavljani zarad pranja da bi opet bili sastavljani šivenjem. Međutim, danas to nije više potrebno. Kimoni se nikad ne bacaju već se recikliraju i koriste druge svrhe npr. kimoni za decu, haori ili čak vreće i torbice. Vrlo su skupi. Jedan ženski kimono može koštati preko 10.000 dolara. Obi (pojas) je takođe skup, a može koštati i do nekoliko hiljada dolara.\nOkovratnik — 掛衿, 共衿\nKravata — 本衿, 地衿\nPrednji desni deo tela— 右の前身頃\nPrednji levi deo tela — 左の前身頃\nZadnji levi deo tela — 左の後身頃\nZadnji desni deo tela — 右の後身頃\nRukav — 袖\nOmča rukava —袂\nLevi kraj — 左の衽\nDesni kraj — 右の衽\n„Tačka mača“ — 剣先\nKimono na Vikimedijinoj ostavi.\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Кимоно&oldid=21895697”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 17. maj 2019. u 23:38 č.


Za optimizaciju tražilica je potrebno vrijeme i određeno ulaganje. Ako ne raspolažete potrebnim budžetom, određene stvari možete i sami napraviti kako bi poboljšali organsko rangiranje za podatke iz vašeg web shopa. Donosimo neke osnove koje možete već danas početi unositi.\n1.\tPoboljšajte title tagove – pogledajte naslove najvišeg nivoa u kategorijama vašeg web shopa. Neka istraživanja pokazuju kako 30% više prometa ostvaruju stranice kategorija u web shopovima prema stranicama proizvoda. Ponekad malo podešavanje u title tagu može učiniti veliki pomak u rangiranju. Osobito ako naslov sadržava riječi poput „Žene“ u kojima možete precizirati pojam dodavanjem relevantne riječi poput „Ženska odjeća“. Provjerite title tagove vaših kategorija i razmislite koje pojmove je potrebno dodati kako bi se našle u rezultatima pretraga.\n2.\tIstraživanje ključnih riječi – za dobro istraživanje ključnih riječi potrebno je znati: koje riječi i fraze korisnici koriste prilikom pretrage određenog pojma, pokušajte točno odrediti koju ključnu riječ ciljate, procijenite potražnju za svojim proizvodima. Nemojte pretpostavljati da znate što potrošači žele i na koji način pretražuju – napravite istraživanje. Svima dostupan besplatan alat za pretraživanje ključnih riječi Google Keyword Planner će vam ponuditi mnoštvo riječi i fraza te pritom dati ocjenu za svaku od njih. Za pristup je potreban aktivan račun u Google Ads-u.\n3.\tProučite svoju konkurenciju – identificirajte svoju konkurenciju dobivenu na tražilicama u rezultatima prilikom organske pretrage. Vaša konkurencija nisu nužno web shopovi sa sličnim asortimanom ponude, već i informativne stranice koje se rangiraju za srodne pojmove. Za najbolje rangirane u tom području postavite si pitanja: što oni dobro rade kako bi rezultati bili visoko pozicionirani, koje teme sadržaja oni koriste (a vi ne), kako strukturiraju svoju stranicu kako bi uspješno ciljali vrijedne ključne riječi, kako angažiraju svoje korisnike. Isto tako proučite njihove preglede i aktivnosti na društvenim mrežama kako bi prepoznali podatke o proizvodima ili web mjestu, a mogli bi poboljšati vašu ponudu i korisničko iskustvo.\n4.\tMapirajte ključne riječi – saznanjem koje ključne riječi koristi vaša konkurencija, odredite na koje stranice ih možete dodati. Ključne riječi upotpunite dugačkim frazama, poput „perilice rublja sa gornjim punjenjem“. Njih možete dodati u novostima, blogovima ili na stranice sa čestim pitanjima. Povežite ih linkovima na proizvode i kategorije.\n5.\tOptimizirajte svoju web lokaciju – ažurirajte sadržaje na stranicama uključivanjem dobivenih ključnih riječi i dugih fraza. Prema potrebi pokušajte kreirati nove stranice za ključne riječi koje niste uspjeli detektirati na relevantne lokacije. Usredotočite se na relevantnost tekstualnih elemenata svake stranice: title tagove, meta opise, heading naslove i cjelokupni sadržaj – sve usmjerite prema ključnim riječima koje pretraživači koriste.\n6.\tRedovito stvarajte nove sadržaje – teško je za očekivati kako ćete svaki dan pronaći vremena za stvaranje svježeg sadržaja. Objavljujte jedinstven sadržaj na tjednom ili mjesečnom nivou ali zadržite kontinuitet. Sadržaj može biti u tekstualnom i video formatu.\n7.\tPovećajte broj linkova – faktori za kvalitetan rang su kombinacija relevantnog sadržaja i visokovrijednih linkova. To su linkovi sa kvalitetnih web lokacija koje su relevantne vašoj tematici. Da bi povećali broj kvalitetnih linkova, potrebno je: prepoznati vrijedne web lokacije te zadovoljiti uvjete prema kojima će vaš sadržaj biti zanimljiv takvim web lokacijama.\n8.\tIzgradite i poboljšajte stranice na društvenim mrežama – društveni mediji vam omogućuju bolju povezanost sa publikom. Time povećavate mogućnost da se vaš sadržaj na web lokaciji više prati, komentira i dijeli. U konačnici, više posjeta ima utjecaj na rangiranje.\n9.\tSvladajte osnove Google Analyticsa – teško možete ostvariti u optimiziranju ako to ne mjerite. SEO zahtijeva osnovno razumijevanje Analyticsa da biste znali koje stranice su dobro optimizirane, a na kojima treba raditi.\nPostoji mnogo korisnih i kvalitetnih materijala gdje se redovito možete dodatno informirati i educirati oko procesa optimizacije za tražilice. Svakako treba uzeti u obzir kako kvalitetna platforma za izradu web shopa treba imati dobar rezultat optimiziranja kao preduvjet za dobro rangiranje vaše ponude.


NLB Banka d.d. Sarajevo i ove godine generalni pokrovitelj projekta „Brzorastuće kompanije u BiH i regionu“ @ StartBiH.ba\nDanas je u Sarajevu održana press konferencija u susret poslovnoj konferenciji i povodom početka kampanje projekta „Brzorastuće kompanije u BiH i regionu” koju organizuju Poslovne novine u saradnji s partnerima. NLB Banka d.d. Sarajevo je, sada već tradicionalno, treću godinu zaredom generalni pokrovitelj ovog projekta.\n„Prema posljednjem izvještaju, trećina brzorastućih kompanija su klijenti NLB Banke.\nTo pokazuje naše opredjeljenje da i u budućnosti nastavimo nuditi usluge i proizvode koji su prilagođeni upravo potrebama ovih kompanija a kako bi efikasno podržali njihov brzi rast i razvoj, te kako bi ove kompanije ostvarivale još bolje rezultate“, izjavila je Lidija Žigić.\nInače, Poslovne novine sa partnerima Vanjskotrgovinskom komorom BiH, NLB Bankom d.d. Sarajevo i City Špedom d.o.o. već četvrtu godinu zaredom realiziraju projekt „Brzorastuće kompanije u BiH i regionu“, a ove godine će po drugi put održati poslovnu konferenciju na kojoj će dodijeliti certifikate brzorastućim kompanijama u BiH.


04.11.2018. 21:05 > 21:46\nFudbaleri Partizana prekinuli su niz nerešenih razultata pobedom nad Vojvodinom od 2:0 u 15. Superlige Srbije, a trener crno-belih Zoran Mirković bio je zadovoljan prikazanim.\n- Bilo je bolje nego u prethodnim mečevima. Važna je pobeda, a samo tako možemo da povratimo samopouzdanje - rekao je Mirković.\nStrateg viceprvaka Srbije smatra da su njegovi igrači pokazali veliku želju da prekinu seriju loših rezultata.\n- Važna pobeda za nas protiv čvrste Vojvodine. Opet posle prvog gola ušli u bespotrebnu nervozu koja je maltene trajala do drugog pogotka. Evirdentno da se uvukao strah među igrače. Igrali smo dosta dobro, izgarali smo na terenu i zaslužili pobedu\nPREKID SERIJE REMIJA Partizan pobedio posle tri kiksa, Gomeš i Enake srušili Vojvodinu\nDrugi uzastopni pogodak za Partizan postigao je Rumun Gabrijel Enake.\n- On je to zaslužio radom u prethodnom periodu. Pravi je profesionalac u momentima kad nije bio u prvom planu, radio je i čekao šansu. Iskoristio ju je. Imali smo dosta dobrih situacija koje nismo realizovali, uvek je dobro kad se daju golovi.\nPonovo su crno-beli izveli sjajnu akciju prilikom prekid. Tada su igrači Vojvodine napravili penal, nakon kog je pao prvi gol na meču.\n- Sve je slučajno - zaključio je Mirković.\nPodsetimo, Partizan je prethodna tri meča u prvenstvu odigrao nerešeno protiv Spartaka, Napretka i Čukaričkog.


Top 50 lokacija u BiH | Sandzak Live vesti\nNajnovije vesti Svijet / Regija Regija Bosna i Hercegovina Top 50 lokacija u BiH\nMatić je autor nedavno objavljene knjige ’50 top lokacija Bosne i Hercegovine’ u kojoj je nastojao da detaljnije i pristupačnije predstavi ljepote zemlje u kojoj živi. Predstavio je i kulturne spomenike i neke od najznamenitijih ličnosti koji govore o ipak bogatoj i živoj istoriji ovih prostora.\n“Ono što je meni bilo fascinantno jesu priče o ljudima i o njihovom karakteru. Onda, generalno kroz tu prizmu našeg naroda, htio sam da prikažem i taj turistički potencijal, pa sam pisao o svim većim piscima koje je Bosna i Hercegovina dala svijetu”, kaže ovaj mladi Banjalučanin.\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik ponovo je izjavio da postoji mogućnost da Republika Srpska postane nezavisna, kao…\nSnagu je odmjerio s Aleksandrom Vučićem, kaže Senad Hadžifejzović, bosanskohercegovački novinar i voditelj, vlasnik Face TV-a, koji je…\nVećina društva u mom razredu ima TikTok. Plešemo, smijemo se, šaljemo razne isječke, ali nismo učinili ništa opasno.…


Više neće biti samo ostataka ARAČE - Bazilika se obnavlja, procena oko 5,5 miliona evra\nKONICA MINOLTA DIGITAL CAMERA - Gstamenko\n– Mesecima radimo na tome da se definišu osnovni elementi sporazuma, kako bi mogli da započnu radovi. Obnova crkve u Arači je složen posao sa ukupnim ulaganjima većim od 10 mil EUR. Zajedničkim poduhvatom bili bi stvoreni uslovi da ovaj lokalitet postane turistička atrakcija, ali sam naišao na uzdržanu reakciju i imam utisak da ću još nekoliko puta morati da govorim o tome – poručio je Pastor.\n– Osnova ove impozantne crkve, kao i prostorni raspored, karakteristični su za franjevačke crkve u prelaznoj varijanti romanogotičkog stila. Oni upućuju na mogućnost da je građena krajem 12. ili početkom 13. veka. O monumentalnim pretenzijama graditelja svedoče korišćeni materijali, kao što su tesani kamen, mermer, tesanik i opeka – objašnjavaju u Zavodu za zaštitu spomenika kulture u Zrenjaninu i napominju da je bogat arhitektonski ukras na fasadama sačuvan tek u fragmentima.\nPrevious articleHapšenje zbog krađe automobila u Novom Sadu\nNext articleEPS da vrati građanima novac koji im je 7 godina nezakonito naplaćivao – NOVOSAĐANSKA DOBILA EPS NA SUDU


SDA o zagađenju zraka: Opet će Konakovićevo jedino rješenje biti "par-nepar" tablice | Objektiva.ba | Objektivno čitajući " />\nSarajevo je godinama visoko na listi najzagađenijih gradova svijeta po kvalitetu zraka, a u povodu ovoga, oglasili su se iz Kantonalnog odbora SDA.\n– Vlada KS, na čelu sa premijerom Edinom Fortom, ne pokazuje ni najmanji znak interesa za rješavanje ovog pitanja, a kamoli da ponudi strateška rješenja. Štaviše, tokom rasprave o budžetu KS, brutalno su odbili amandman našeg Kluba, kojim smo tražili da se sredstva u stavci “Primjena plana interventnih mjera u slučajevima prekomjerne zagađenosti zraka” poveća sa 100.000 na 2,4 miliona KM. Plan interventnih mjera usvojen je u prethodnom mandatu, kad je premijer KS bio Elmedin Konaković.\nNedosljedno je svake godine u decembru, kad je situacija alarmantna, usvajati hitne mjere, a kad se usvaja budžet, odbijati da se osiguraju adekvatna sredstva za to. S ovakvim budžetom za borbu protiv zagađenja zraka, opet će Konakovićevo jedino rješenje biti “par-nepar” tablice i druge populističke mjere, a zdravlje građana će i ove zime biti na udaru opasnih zagađenja – naveli su iz Kantonalnog odbora SDA.\nDodaju da je SKS, na prijedlog njihovog zastupnika Mahira Devića, usvojila inicijativu da će na svakoj idućoj sjednici kao redovna tačka dnevnog reda biti informacija o stanju zagađenja zraka u KS kako bi maksimalna pažnja bila posvećena ovom pitanju.\nTags: Elmedin Konaković, SDA\nPrevious Post Iz BiH otišla gotovo polovica ljudi, 'neće da budu taoci politike'\nNext Post Politika Hrvatske prema BiH i liliputantski imperijalizam


» Podrška u kretanju mladima sa invaliditetom\nSa namerom da se mladima sa invaliditetom obezbede bolji uslovi za samostalno kretanje, a šira zajednica upozna sa njihovim potrebama, realizovan je međunarodni projekat uz podršku Erasmus+ programa EU, u kojem je učestvovalo i udruženje Azbuki iz Niša. Rezultati projekta predstavljeni su na završnom događaju u Nišu.\nUdruženja iz Srbije, Italije i Bugarske su tokom godinu dana zajedničkih aktivnosti pripremila i realizovala trening kurs za mlade sa invaliditetom o pravima koja se tiču samostalnosti pri kretanju i njihovoj zaštiti, a kreirana je i platforma za onlajn mapiranje pristupačnih mesta za mlade sa invaliditetom. Mapu lokacija u Nišu pogledajte na sajtu projekta.\n“Za razliku od svojih vršnjaka, mladi sa smetnjama u kretanju žive sa velikim rizikom od socijalne isključenosti zbog nemogućnosti da dođu do mesta za razonodu i socijalne kontakte. Na taj način oni su lišeni jednakog učešća u društveno-ekonomskim procesima” poručuju partneri na projektu, koji su zbog toga sproveli anketu koja je rezultirala detaljnom analizom kakve potrebe ima ovaj konkretni deo populacije.\nKako ističu, glavni cilj celog projekta bila je ideja da se pruži podrška mladima sa invaliditetom i omladinskim radnicima koji rade sa mladima sa invaliditetom.\n“Podrška se sastoji u razvoju i korišćenju alata za povećanje razumevanja prava osoba sa invaliditetom na osamostaljivanje pri kretanju, regulisanju pristupa i podsticanju socijalne uključenosti korišćenjem internet mape pristupačnih mesta za slobodne aktivnosti” poručuju iz Udruženja Azbuki.\nVideo ilustraciju o postignutim rezultatima projekta pogledajte u nastavku.\nU okviru projekta pripremljen je trening kurs, publikacija za mlade koja je kompletno dostupna u elektronskom obliku. U publikaciji se mogu naći informacije o pravima koja se tiču samostalnosti u kretanju, svesti o standardima pristupačnosti, potrebama i izazovima u pružanju podrške, ali i o osnovnim pravima EU.\nPristup Evropske unije po ovom pitanju zahteva uklanjanje diskriminacije i odlučnost da osobe sa invaliditetom moraju da imaju ista prava kao i osobe bez invaliditeta, ne samo u teoriji već i u praksi.\nProjekat „Podrška osamostaljivanju pri kretanju mladih sa invaliditetom kroz usmeravanje i mapiranje pristupačnih lokacija“ realizovalo je udruženje AzBuki iz Niša, zajedno sa partnerima iz Bugarske i Italije, uz finansijsku podršku Evropske komisije kroz program Erasmus+


Porezna uprava FBiH za četiri godine povećala naplatu za skoro 40 posto - Glas Bosne\n14 Januara, 2020 14 Januara, 2020 daca\nGodišnja konferencija za medije održana je u Poreznoj upravi Federacije BiH na kojoj su rezimirani rezultati iz 2019. godine.\nŠerif Isović, v. d. direkora Porezne uprave FBiH, kazao je kako je u prošloj godini prikupljeno 5 milijardi, 300 miliona i 562.600 KM javnih prihoda iz njihove nadležnosti. Zahvalio se svima onima koji su pozitivno odgovorili na pozive porezne uprave da redovno prijavljuju i plaćaju svoje obaveze.\nKazano je i kako je posljednji dan 2019. godine u FBiH bilo 535.937 zaposlenih, a poredeći s istim danom 2014. godine imamo porast od 60.002 radnika ili 12,60 posto.\n← Nermin Nikšić: Jasna Duraković je iznad svega stavila principe koje je zagovarao njen otac\nŠvedska parlamentarka kritikovala Hrvatsku zbog brutalnosti na granici s BiH →


Đorđe Petrović: Pitali su me gde sam bio protiv Škotske... - SPORTSKI ŽURNAL\nOve sezone jedini u timu sa Banovog brda koji se može pohvaliti svakim minutom na terenu je golman Đorđe Petrović\nDobre intervencije Đorđa Petrovića u dresu Čukaričkog nisu ostale ne primećene, tako da ne čudi što su se za njega letos raspitivali klubovi iz Francuske, a nedavno je dobio poziv selektora A selekcije.\nIstina, nije mladi golman debitovao protiv Rusije, ali je i samo poziv dokaz dobrog rada u Čukaričkom sa trenerom Oliverom Kovačevićem.\n- Veče pred meč protiv Rusije, trener golmana Oliver Kovačević saopštio mi je da odem do kluba, da uzmem opremu i rukavice i da produžim za Staru Pazovu. Šokiran sam bio, ali ujedno i neverovatan doživljaj i ostvarenje dečačkih snova. Iskreno, većinu reprezentativaca sam po prvi put tamo upoznao. Poznavao sam Radonjića, koji je bio u Čukaričkom kad sam ušao u prvi tim, dok sam Pavlovića i Vlahovića znao iz mlade reprezentacije – istakao je Đorđe Petrović, golman Čukaričkog.\nNije imao sreće mladi čuvar mreže da zameni Rajkovića protiv Rusije, međutim izgleda da je bio “taličan” za Orlove.\n- Pitali su me saigrači u reprezentaciji kasnije gde sam bio protiv Škotske. Lepo je bilo gledati kako Srbija igra protiv Rusije. Rajkovića je sjajno intervenisao kod zicera koji su imali gosti u prvom minutu i usmerio je utakmicu u željenom pravcu. Da smo tada primili gol, ko zna kakav bi kasnije ishod bio. U svakom slučaju, iako sam proveo samo jedan dan sa reprezentacijom, za mene je to neverovatno iskustvo. Kad sam pozvao moje da im javim, nisu mi verovali.\nObaveze u klubu su ipak prioritet za mladog golmana Petrovića, a dobro je branio u Lučanima protiv Mladosti.\n- Sačuvati se poraza u Lučanima nije loš rezultat. I večiti kad odu na gostovanje Mladosti, nije im lako. Ipak, priznajem na kraju nismo bili zadovoljni bodom, s obzirom na broj šansi koje smo imali i uzimajući u obzir dešavanja na terenu. Vodili smo, a gol za izjednačenje primili u 82. minutu. Teško je bilo sačuvati koncentraciju za jedan ili dva udarca koje su domaći imali, ali sam bio nemoćan kod gola, Bojović je glavom majstorski zahvatio loptu.\nVeć u sredu Čukarički će u okviru osmine finala Kupa Srbije gostovati Radniku.\n- Opet nas čeka dugo putovanje,međutim nije to problem. Nećemo kalkulisati, podjednako su nam važni i kup i prvenstvo. Znamo kakav nas rival čeka, znamo da uvek imamo problema kad igramo u Surdulici, a i Radnik je u vrlo dobroj formi. Ipak, idemo na pobedu i plasman u četvrtfinale.\nZanimljivo Brđani nikad nisu slavili u Surdulici.\n- Imaju iskusnu ekipu, predvođenu prvim strelcem Super lige Makarićem, ali i nekolicinu odličnih mladih igrača. Nadam se da ćemo sav posao uspeti da završimo u 90 minuta, ali smo spremni za svaki scenario, pa i za jedanaesterce. Vežbaćemo ih, kao što to uvek činimo, uvek ostanemo malo duže posle treninga. Naravno da ćemo mi golmani zajedno sa našim trenerom Oliverom Kovačevićem dodatno analizirati rivale – zaključio je Petrović.\nSa Rajkovićem u kampu\nĐorđe Petrović priznaje da mu je drago što je ponovo video Predraga Rajkovića, sa kojim se sreo davno kada je tek počinjao karijeru.\n- Kao i svim klincima koji su se bavili fudbalom u tom periodu, Rajković mi je bio jedan od idola. To je period kad je sa omladinskom reprezentacijom osvojio titulu prvaka Evrope u Litvaniji, potom postao prvak sveta na Novom Zelandu. Sticajem okolnosti, trenirao sam kod njegovog tadašnjeg trenera, Aleksandra Sarića u kampu, čak imam i sliku sa Rajkovićem.


Postajemo li robovi…i to dobrovoljno? – Treće oko\nDejvid Ajk, vodeći teoretičar zavere u svojim knjigama i na predavanjima koja drži širom sveta upozorava na veliku opasnost koja se nadvila nad čovečanstvom. Prenosimo deo iz knjige koja je štampana prilikom njegovog boravka u Beogradu pre tri godine\nDecenijama razotkrivam političku strukturu koja planira da stvori svetsku vlast (samoproklamovanu, a ne izabranu) koja će svima na svetu dirigovati putem svetske centralne banke (koja kontrolilše jedinstvenu, globalnu, elektronsku valutu), svetske vojske i agencija koje će kontrolisati i diktirati upotrebu resursa. Kada kažem resursi, mislim na sve resurse uključujući i kišnicu koja vam pada u baštu. Samo, do tada, to neće biti vaša bašta. Ukoliko mislite da je to još dosta daleko od nas, moram vam reći da bih voleo da je to tačno. Američka vlada i agencije već proglašavaju njihovo vlasništvo nad svom kišnicom, bez obzira gde ona pada. Verujte, nemoguće je da je išta daleko od nas kada opisujem ono što ti ludaci imaju na umu…\nU kakvom svetu živimo\nLjudi su se nekada okupljali u plemena da bi donosili kolektivne odluke. Tada su se plemena apsorbovala u nacije, a nekoliko ljudi na vlasti u tim nacijama postali su diktatori svim bivšim plemenima. Sada imamo nacije koje apsorbuju superdržave poput Evropske unije i mnogo drugih koje su planirane da iskoče iz “oblasti slobodne trgovine” na isti način na koji se to desilo sa Evropskom unijom. “Globalizacija” je plan na uvidu javnosti, ali bez suštinske pozadine koja bi omogućila ljudima da to vide – sve do sada. Da bi manjina obezbedila sve veću kontrolu nad većinom, moraju neprestano da centralizuju proces donošenja odluka. Što više centralizuješ moć, više moći imaš da bi još brže centralizovao. Planirano je da svetska vlada nadgleda drugi nivo superdržava u stilu EU – Amerike, Afriku, Bliski istok, Aziju/Australiju/Novi Zeland itd. Nijedna od tih vlada, uključujući i svetsku, neće biti birana, a to već imamo u Evropskoj uniji koju kontrolišu službenici, birokrate u tamnim odelima u Briselu, a ne izabrani političari (osim u teoriji). Globalnim agencijama, kao što je Svetska zdravstvena organizacija i Svetska trgovinska organizacija (obe kreacije Rotšildovih-Rokfelerovih) nameće se planirana svetska vlada koja će diktirati politiku i mogućnosti u svakom deliću ljudskog života.\nTrans-atlantska i trans-pacifička trgovinska “partnerstva” su dogovarana u tajnosti i takođe predstavljaju deo ovog procesa preuzimanja fundamentalne moći od vlada i njihovo prepuštanje korporacijama, globalnim sudovima i ostalim telima. Ovi “trgovinski dogovori” (fašistički nametnuti) uključuju neviđenu i brutalnu cenzuru alternativnih medija koje arhontskim mrežama uteruju strah u kosti. Sve finansije će kontrolisati svetska centralna banka putem jedinstvene, svetske, elektronske valute. U svojim knjigama već više od 20 godina upozoravam na ovaj plan stvaranja društva bez gotovog novca, a sada se gotovina zamenjuje kreditnim karticama i bezgotovinskim bankarstvom putem pametnih telefona i slično, uz bankomate koji zahtevaju skeniranje oka da biste dobili svoj novac. Konačan plan je da se zabrani upotreba gotovine i da se pokušaj njegovog korišćenja proglasi krivičnim delom.\nNarukvice za bezgotovinsko plaćanje vode ka mikročipovima koji će biti postavljani pod kožu i koji čekaju da budu uvedeni kada se stvore uslovi da ih javnost prihvati. Čip na zglobu je samo jedan korak od čipa u zglobu. Britanske prodavnice su upozorene da će morati da prihvataju beskontaktno plaćanje do 2020. godine, a ta kompulzija se forsira kroz bezgotovinsku agendu koja je već planirana i koja se decenijama već priprema. Ono što izgleda kao skorašnja ideja ili poduhvat već dugo čeka na pravo vreme da bude primenjena uz maksimalan efekat. Bezgotovinske finansije su uslov za kontrolu i plan je da se u fazama ukine gotovina za različite transakcije sve dok se potpuno ne zabrani. Svaka transakcija se tako može momentalno uočiti i pratiti, a disidentima Sistema će biti blokiran pristup novcu nakon jednog običnog “klik, klik, enter” u računarskom sistemu.\n“Žao mi je, gospodine, sistem ne prihvata Vašu karticu” (ili mikročip kako je planirano da bude na kraju). U tom slučaju, u nedostatku keša u opticaju, jedina opcija će ostati trampa, a čak će i ona postati nelegalna sa objašnjenjem da se tako onemogućava plaćanje poreza/PDV. Plaćanje kreditnom karticom traje samo par sekundi, ali nas teraju da plaćamo novim beskontaktnim sistemom “jer je brži”, a ustvari, pravi razlog je da obezbede još jedan izgovor za uvođenje potpuno bezgotovinskog i mikročipovanog društva. Svaki novi ekonomski problem koji se fabrikuje – predstavlja novi izgovor da se zameni keš. Neke države su već sada praktično bezgotovinske, pa čak i Iran isprobava bezgotovinski sistem plaćanja.\nCopyright Treće oko – Nijedan deo teksta se ne sme kopirati niti prenositi u štampanim ili elektronskim izdanjima bez odobrenja vlasnika autorskog dela)\nBilo kuda, NATO svuda\nSvetska vojska će nametnuti volju samoproklamovane svetske vlade bilo kojoj zemlji ili zajednici koja će odbiti pravila igre. Još jednom moram da pomenem da decenijama upozoravam da je NATO oblik Totalitarnog šunjanja koji vodi ka svetskoj armiji i to se stalno u praksi potvrđuje. Vojska SAD je zastupnik svetske vojske u saradnji sa Britanijom i ostalim NATO državama, a planirano je i vreme kada će komanda nad svima njima biti ustupljena toj svetskoj vojsci. To već u povoju vidimo u vojnoj strukturi SAD-a koja je svet podelila na “COMS”-ove ili komande. Tako postoji CENTCOM, AFRICOM, EUCOM, PACOM, SOUTHCOM i NORTHCOM a američke trupe su aktivne u nekom obliku u više od 150 država.\nPres konferencija povodom Ajkovog dolaska u Srbiju održana je u Medija centru u Beogradu\nSada već imamo zastupnike svetske vlade poput “Međunarodne zajednice”, G20, G8 i Saveta bezbednosti UN. Oni odlučuju da li neka država ili režim ne poštuje naredbe – a onda se umeša američka vojska sa ili bez Britanije i… Avganistan, Irak, Libija, Sirija, lista je toliko dugačka i postaje sve duža…\nNakon Avganistana došao je Irak (oružje za masovno uništenje koje nije postojalo); Libija (pukovnik Gadafi koji ubija sopstveni narod); i Sirija (predsednik Asad je tiranin i moramo pomoći “borcima za slobodu” i “umerenima”). Gadafi i Asad su u neko drugo vreme, poput Sadama Huseina, smatrani prijateljima Zapada, ali, kao što je Osama bin Laden kasnije otkrio, smatrate se prijateljem ili protivnikom samo na osnovu onoga što tajni plan zahteva da se dogodi.\nČak i ukoliko se “međunarodna zajednica” u obliku Rusije i Kine ne saglasi sa nekom takvom odlukom, Amerika će to svakako uraditi. Takva “promena režima” se ne radi uvek direktno i često uključuje SAD/NATO obučene, naoružane i plaćene “pobunjenike”. To se dogodilo u izmontiranom “Arapskom proleću”, koje je rezultiralo smrću, destrukcijom i patnjom po čitavom Bliskom istoku. Promena režima direktnom invazijom više puta zaredom bi bila isuviše očigledna. Bolje je izmanipulisati stanovništvo da to uradi umesto vas.\nU početku, ljudi su, dakle, živeli u malim zajednicama i plemenima koja su donosila odluke u njihovo ime. Kasnije, ta plemena su se ujedinila u ono što sad nazivamo nacijama i državama, pa se polako otkriva sledeća faza plana, spajanje nacija u super-države, kao što je Evropska unija. To je samo jedan korak od njihovog krajnjeg cilja o svetskoj dominaciji – diktatorata svetom. U svakoj fazi plana, proces donošenja odluka se sve više udaljavao od pojedinaca kojih se te odluke tiču. Nakon plemenskih vođa, tu moć su dobili kraljevi, kraljice, predsednici i premijeri, a danas imamo birokrate super-država koji čak i ne prolaze kroz proces obmanjivanja naroda koji danas nazivamo „izborima“. Danas, globalni politički i bankarski sistem, multinacionalne korporacije i mediji su pod kontrolom “jednog centra”, a oni nastavljaju da zahtevaju još veću centralizaciju kroz spajanje i preuzimanje kompanija. Čak i sada, moć multinacionalnih kompanija je neverovatna zbog njihovih prihoda i profita koji su veći od budžeta većine zemalja, a njihova hijerarhija je povezana sa mrežom tajnih društava sa kojom radi na postizanju zajedničkih ciljeva. Većinu političkih „lidera“ u krajevima kao što je Afrika nakon postizanja „nezavisnosti“, postavili su na ta mesta multinacionalne kompanije da bi vodili zemlje onako kako odgovara kompanijskim interesima. Na najvišim nivoima, ove kompanije se sažimaju tako da su, zapravo, ista korporacija, a ista je situacija i kod banaka. Možda se predstavljaju drugim imenom i možda većina zaposlenih u njima misli da se takmiči sa ostalim bankama ili korporacijama, ali ako odete dovoljno visoko, videćete da je kontrola u istim rukama.\nJoš od 1994. godine naovamo pišem da je Evropska unija kreacija, ili barem njen veliki deo, tajne grupe Iluminata pod nazivom Bilderberg grupa, koja tajno koodiniše zajedničku politiku među vladama, bankama, korporacijama, medijima, obaveštajnim agencijama i vojskama, uključujući NATO. Osnovali su je Rotšildovi 1954. godine u Bilderberg hotelu u Holandiji i predvodi ga mreža porodice Rokfeler. Dejvid Rokfeler i agent Rotšildovih/Rokfelerovih, Henri Kisindžer, su među najistaknutijim igračima ove grupe već decenijama, a polako tu ulogu preuzimaju i drugi. Kisindžerov prijatelj, Lord Karington, još jedan Rotšildov agent i bivši britanski ministar inostranih poslova bio je dugogodišnji predsednik Bilderberg grupe. Bio je i Generalni sekretar NATO-a, što je pozicija koju potpuno kontrolišu Bilderbergovci. Postoji jedna centralna grupa koja se sastaje redovno svake godine na “Bilderbergškoj konferenciji” kada se sastaju vodeće ličnosti političkog života, bankarstva, biznisa, medija i vojske pod najvećim mogućim merama zaštite da bi diskutovali o “svetskim poslovima”. Istraživači imaju sve više uspeha u razotkrivanju Bilderbergovaca, kao i imena na listi gostiju, ali mnogi još istaknutiji i značajniji likovi uspevaju da se “provuku” na “konferencije” u tajnosti i ne pojavljuju se na tim spiskovima.\nDokumenti koji su procureli sa Bilderberg konferencije održane 1955. godine u Grand Hotelu Sonnenbichl u Garmiš-Partenkirhenu, u Nemačkoj, potvrdili su Bilderberški plan za Evropsku Uniju kada su 2009. godine ugledali svetlost dana.\nDokumenti govore o “sve većoj potrebi da se nemački narod poveže sa ostalim narodima Evrope u jedno zajedničko tržište”, kao i “da se za najkraće moguće vreme dođe do najviših nivoa integracije, počevši od stvaranja zajedničkog evropskog tržišta.” Obratite pažnju na reč “počevši”. Bilderberški dokumenti kažu da “bi možda bilo bolje nastaviti sa razvojem zajedničkog tržišta ugovorom, nego stvaranjem novih, viših institucija”. Zajedničko tržište, ili Evropska ekonomska zajednica, je zaista i oformljena dve godine kasnije – 1957. godine Rimskim ugovorom jer je tamo najveći centar moći Iluminata i dom relocirane Vavilonske crkve, koju su u Rimu osnovale porodične loze Sumera, Vavilona i Egipta i prekrstili je u Rimokatoličku crkvu. Od tada se tehnika “ugovora” i dalje koristi, kao što se može videti na primeru Lisabonskog ugovora 2009. godine, koji je osmišljen da se ono što se danas naziva Evropska Unija pretvori u potpuno zreo diktatorat sa sopstvenim predsednikom, spoljnom politikom, armijom, policijom i birokratskim sistemom kontrole. Procureli Bilderberški dokumenti iz 1955. godine govore o potrebi za jedinstvenom evropskom valutom, a Bilderberška mreža je godinama manipulisala događaje da bi to i ostvarila. Čak je i predsednik Bilderberg grupe, aristokrata i pripadnik porodične loze Viskont Etijen Davington rekao u jednom od svojih retkih intervjua da su Bilderbergovci predstavili plan o jedinstvenoj valuti, koja je postala – evro, početkom 1990. godine.\nZapravo, manipulacija datira još od pre 50 godina. Jedan od najznačajnijih zaverenika koji stoje iza stvaranja Evropske Unije je Oto fon Habsburg, glavni predstavnik porodične loze – dinastije Habsburg. On je još uvek na čelu Pan-evropskog pokreta, osnovanog 1923. godine. Habsburgovci su čistokrvni Iluminati koji su vekovima vladali većim delom Evrope. Dinastija Habsburg je nagrađena titulom Svetog Rimskog imeratora i dala je careve i vojvode Austrije, kraljeve Nemačke, Mađarske, Španije, Portugalije i Češke (Bohemije), visoke vojvode Toskane, pa čak i cara Meksika. Oto fon Habsburg je rođen 1912. godine sa titulom nadvojvoda Franc Jozef Oto Robert Maria Anton Karl Maks Hejnrih Sikstus Ksavijer Feliks Renatus Ludvig Getean Pijus Ignacijus od Austrije. Pripadnici loza obožavaju svoje titule i opsednuti su statusom, moći i hijerarhijom. Habsburg je bio najstariji sin Karla od Austrije, poslednjeg cara Austrije i poslednjeg kralja Mađarske. Živi u Bavarskoj, u Nemačkoj, i poput mnogih drugih koji se nalaze na vrhu zavere, već je duboko zagazio u svoje devedesete. Bio je jasan po pitanju svoje želje da doživotno ostane izabran (namešten) za poglavara evropske države i svog opredeljenja za Rimokatoličku (Vavilonsku) Evropu.\nJoš jedan dokument koji je otkrio pravu prirodu i ono što stoji iza Evropske Unije su napisali Nacisti tokom 1944. godine. Dokument, poznat pod nazivom Izveštaj Crvene kuće, ili EWPa 128, je dokaz tajnog sastanka održavnog u hotelu Maison Rouge u Strasburu 10. avgusta 1944. godine, kada su vodeći Nacisti i nemački industrijalci – pripadnici porodičnih loza – planirali IV Rajh dok se III raspadao oko njih. Plan je bio da se zameni fizička okupacija Evrope, koju su zagovarali Hitler i kompanija putem vojnog osvajanja, ekonomskom okupacijom centralno-kontrolisanom Evropskom zajednicom. Opisao ga je šef nacističke propagande, Jozef Gebels, na sledeći način: “Za 50 godina” niko neće razmišljati o nacionalnim državama.” Malo je pogrešio po pitanju vremena, ali temu svakako nije promašio. Plan je od samog starta opisao Žan Mone, “otac” EU i frontmen Rotšildovih. U pismu svom prijatelju od 30. aprila 1952. godine napisao je sledeće:\nEvropske narode treba voditi prema stvaranju jedne super-države, a da njihov narod ne bude toga svestan. To se može obaviti sukcesivnim koracima koji će biti zamaskirani ekonomskim ciljevima, ali koji će na kraju i konačno dovesti do stvaranja federacije.\nEU kontroliše neizabrana birokratija pod nazivom Evropska Komisija (koja odgovara Politbirou u Sovjetskom Savezu) i ona predlaže sve zakone. O njima se kasnije raspravlja na tajnim sastancima drugih birokrata, koji se zovu Odbor stalnih predstavnika, a menja ih i odobrava Savet ministara. Nacionalni parlamenti ionako nemaju uticaja, a Evropski parlament postoji samo radi odavanja izgleda izabranih predstavnika. Sve je to privid, a članovi Evropskog parlamenta, ili “MEP”-ovi, imaju veoma ograničeno vreme obraćanja skupu pre nego što im se mikrofon isključi. Unija tvrdi nešto smešno – da je “demokratska” dok imate Hansa-Gerta Peteringa, odlazećeg Predsednika Parlamenta, koji utiče na MEP-ove 2009. godine da se ujedine i isključe “anti-Evropljane” iz procesa donošenja odluka. Petina ne tako važnih MEP-ova su u određenim grupama koje se zalažu ili za manju integraciju ili potpuno povlačenje iz Unije. To je njihovo pravo, ili bi barem bilo da EU nije diktatorat. Gospodin Petering je rekao sledeće: “Mislim da je veoma važno da pro-evropski MEP-ovi dobro sarađuju tako da se glas anti-evropejaca ne može tako glasno čuti.” Ja mislim da bi bilo bolje da nađeš sebi život, prijatelju. Deset procenata fantastičnog budžeta EU (115 milijardi evra 2008. godine) se daje na prevare svake godine, a troškovi i plate za birokrate i MEP-ove su neverovatni. Uzmimo slučaj Nila Kinoka, bivšeg vođe Laburističke partije u Velikoj Britaniji i njegovu suprugu Glenis, koja je bila član Evropskog parlamenta. Kinok je poznat kao laprdalo koje mnogo priča. Počeo je kao “agitator velškog socijalizma” koji je osuđivao ono što je postalo Evropska unija sve dok nje otkrio da novac i nije tako loša stvar. Osuđivao je i britanski Gornji dom, a onda ušao u njega. Njegova gospođa je postala MEP kada je postala birokrata u Odboru, a 2009. godine je otkriveno da su zajedno zaradili 10 miliona funti od EU i sada se kvalifikuju za doživotne penzije. Kakav je prevarant taj Kinok, a i jedan od najvećih “preletača” koje ste ikada videli, ali je tipični predstavnik onoga što se zove Evropska unija.\nKažeš “da”, misliš “ne”\nPriča o Evropskoj uniji je odličan primer toga kako je lako nekolicini da upravlja većinom i kako se pravila menjaju da bi odgovarala situaciji. Birokratija Evropske unije je prvo predložila evropski “Ustav” da bi ustoličila svoj dugoplanirani diktatorat, ali su napravili grešku u koracima omogućivši javnosti da se izjasni o istom u Holandiji i Francuskoj 2005. godine. Oba naroda su odbila Ustav na referendumima jer su uvideli impikacije uvođenja Predsednika Evrope, evropskog Ministra spoljnih poslova i ogromne erozije nacionalne ingerencije ispred kojeg bi stajalo pravo veta i odlučili da kažu “ne” zakonima i pravilima koje bi im nametnule birokrate. Ono što se obično dešava kada referendumi o EU pođu “po zlu” je da se malo sačeka, u zemlju ubace resursi, ljudi i propaganda, a onda raspišu novi. To se desilo više puta. Međutim, na primeru Francuza i Holanđana mogli su da vide da je osećanje naroda prema Ustavu toliko jako da on neće lako proći. Zato su prosto promenili naziv dokumenta iz Evropski Ustav u Lisabonski ugovor. Nekih 98 odsto sadržaja je isto, ali su objasnili da sada, pošto je to “ugovor”, a ne ustav, ne podleže glasanju u Francuskoj i Holandiji, kao i da obećanje vlade Tonija Blera u Britaniji da će se javno glasati za Ustav više ne važi. Udarac ovome, nažalost samo privremeno, nanela je jedina nacija koja je na referendumu odlučivala o Ugovoru – Irska. Čak ga i nasilnici Evropske unije nisu mogli zaustaviti, jer u irskom Ustavu stoji da se o takvom prenosu moći mora odlučivati na referendumu. Mislilo se da će glas “za” doneti olakšanje, ali Irci su u junu 2008. godine izabrali “ne” i Briselu je zadat strahovit udarac. O, moj Bože! Svaka vlada u EU je već morala da se složi da Ugovor postaje zakon, a jedan zaista beskorisan irski lider, Brajan Koven, nije to mogao da uradi zbog odluke javnosti u toj zemlji. Kovenu su vođe EU naredile da ponovo organizuje izbore i ovaj put obezbedi potvrdan odgovor. To je bila odlična prilika da Irci ponovo kažu “ne” i zadaju udarac u korist “vladavine naroda”. Šta su oni na kraju uradili? Glasali su “za” Lisabonski ugovor na drugom referendumu u oktobru 2009. godine. To je bila apsolutno nametnuta odluka i testament o tome kako je lako nekolicini da kontroliše većinu ukoliko oni nisu dovoljno osvešćeni. Šta reći za ljude koji su javno zlostavljani i uvređeni tako što je njihovu prvu odluku odbila tiranija EU, a tada ponovo glasali da se slažu da predaju kontrolu nad svojim životima i svojom zemljom upravo toj istoj tiraniji? I kažete da manjina ne može da kontroliše svet?? Irci koji su glasali “za” su zapravo glasali za razbijanje sopstvene zemlje, za prenošenje potpune kontrole nad svim bitnim stvarima briselskim birokratama i, što je najveća ironija, da obezbede da nikada više neće dobiti šansu da glasaju o sve većoj moći EU, jer im se to pravo briše uredbama Lisabonskog ugovora.\n« Magija baba Sinđe iz Šarkamena\nTeslina ploča protiv “zlih” sila? »