PROPISI.com | XII MEĐUNARODNI NAUČNI SKUP - MEĐUNARODNA KRIVIČNA DELA\nUdruženje ZA MEĐUNARODNO KRIVIČNO PRAVO organizuje dvanaesti međunarodni naučni skup na temu: MEĐUNARODNA KRIVIČNA DELA. Skup traje od 05. do 09. juna 2013. godine na Tari (hotel Omorika).\nKroz istoriju ljudskog društva stalno je bila prisutna ideja stvaranje jednog univerzalnog krivičnog prava koje bi štitilo čovečanstvo od samovolje pojedinaca. Te zaštitne norme posebno su dolazile do izražaja u ratnim sukobima. Još u srednjem veku susrećemo naredbe kraljeva koji su vodili ratove u kojima su bile sadržane pojedine zaštitne odredbe koje su se temeljile na principima čovečnosti i humanosti. Putem tih naredbi značajno se doprinosilo stvaranju pravila ratovanja koja će se i te kako odraziti na stvaranje međunarodnog krivičnog prava. Tako, na primer, ratna naredba Ričarda II (Richard) izdata u Durhamu (1385.) zabranjivala je "krađu i ratnu pljačku, naročito iz crkvi, ubijanje i zarobljavanje nenaoružanih osoba koje pripadaju crkvi, kao i nenaoružanih žena. ... Naredba je zabranjivala silovanje žena i za taj zločin predviđala je smrtnu kaznu vešanjem."\nRatne naredbe koje su u početku imale za cilj da doprinesu disciplini vojske sve su se više pretvarale u disciplinske mere radi zaštite stanovništva. Analizom ratnih naredbi uočava se da su one dosta rano počele da sankcionišu ubijanje i zarobljavanje nenaoružanih osoba, kao i silovanje žena za šta je najčešće bila predviđena smrtna kazna. Ratne naredbe koje su propisivale nacionalne države su doprinosile kodifikovanju ratnog prava koje su svoje odraze našle u Ženevskim konvencijama o unapređenju postupanja sa ranjenicima.\nSve ove ratne naredbe značajno su doprinele stvaranju svesti o neophodnosti izgradnje jednog jedinstvenog međunarodnog krivičnog prava, kao i krivičnog suda pod čiju bi jurisdikciju spadala ova i slična krivična dela. Ideja za osnivanjem stalnog međunarodnog krivičnog suda javila se u Evropi još 1872. godine. Njen autor je Gistav Moanije (Gustave Moynier, 1826-1910), poslenik Crvenog krsta u Ženevi. Zgrožen kršenjem prava u francusko – pruskom ratu, on je predložio osnivanje jednog međunarodnog krivičnog suda. Po usvajanju Rimskog Statuta međunarodnog krivičnog suda 1998, koji je stupio na snagu 31. avgusta 2001. godine, do kada ga je ratifikovala potrebna većina članica Ujedinjenih nacija, ova ideja je u Evropi postala opšteprihvaćena. Time, međutim, borba za uspostavljanje sistema međunarodne pravde nije dovršena.\nOtuda se s pravom pred naučnu i stručnu javnost postavljaju dileme:\nImamo li pravo da kao odgovorni i ljudi koji obavljaju značajne društvene poslove nemo posmatramo i čekamo da neko drugi umesto nas o međunarodnim krivičnim delima kaže svoj sud, a da mi ćutimo?\nImamo li pravo da javno ćutimo, a u kuluarima kritikujemo sve postojeće?\nMožemo li obavljati svoje odgovorne dužnosti, a da o izuzetno značajnim pitanjima kao što su međunarodna krivična dela ćutimo!?\nDa li je licemerstvo prema sebi samima danas postao način našeg življenja?\nDa li se inteligencija i stvaralačka misao u Srbiji i šire umorila ili i ona zaljubljena u svoju "veličinu" nema šta da kaže?\nBrojna su pitanja koja se danas postavljaju pred nas. Na ta pitanja nema pravog odgovora ukoliko najveći broj intelektualaca ne iskaže svoje mišljenje.\nZato Vam se i obraćamo sa predlogom da i Vi uzmete učešće u ovogodišnjem međunarodnom naučnom skupu na temu "Međunarodna krivična dela" koje organizuje Udruženje za međunarodno krivično prava na Tari u hotelu "Omorika" od 5. do 9. juna 2013. godine, i sa svojim predlozima, pitanjima i diskusijama značajno doprinesete sagledavanju ovog izuzetno značajnog i aktuelnog pitanja.\nTEMA: RELEVANTNA PITANjA\nPRIMENE MEĐUNARODNOG KRIVIČNOG PRAVA\nU NACIONALNOM PRAVU\nUvodničari iz inostranstva:\nAkademik prof. dr Vlado Kambovski, Univerzitet u Skoplju, redovni profesor i šef katedre za krivično pravo na Pravnom fakultetu. Učesnik više međunarodnih skupova na kojima je imao referate. Objavio je preko 30. knjiga radova iz oblasti krivičnog i međunarodnog krivičnog prava, kao i više radova u prestižnim međunarodnim i domaćim časopisima. Aktivni sudionik mnogih zakonskih i naučnih projekata. Predsednik Udruženja za krivično pravo i kriminologiju Republike Makedonije. Kao ekspert, često je angažovan od strane međunarodnih institucija i organizacija. Za svoje naučno angažovanje i stvaralaštvo dobitnik je više nagrada i priznanja.\nTema: Inkriminacija Agresije u međunarodnom\nProf. dr Juri Golik, redovni profesor i šef katedre za krivično pravo na Ruskom državno-trgovinsko-ekonomskom univerzitetu u Moskvi, i profesor na Pravnom fakultetu Univerziteta I.A. Bunin u Elecu. Autor više knjiga i monografija iz oblasti krivičnog prava. Aktivni sudionik brojnih zakonskih i naučnih projekata. Objavio više radova u prestižnim međunarodnim i domaćim časopisima. Učesnik na brojnim međunarodnim i domaćim naučnim skupovima sa pisanim radovima iz oblasti krivičnog prava. Član Udruženja krivičara Rusije. Za naučni doprinos dobitnik više odlikovanja i priznanja.\nTema: Međunarodna krivična dela: novi pogled na stare probleme\nProf. dr Vladimir Komisarev, Lomonosov Univerzitet u Moskvi, redovni profesor i šef katedre za krivično pravo na Pravnom fakultetu. Aktivni sudionik brojnih međunarodnih i domaćih naučnih skupova na kojima je imao pismena saopštenja. Objavio više knjiga, monografija i udžbenika iz krivičnog i međunarodnog krivičnog prava. Autor brojnih radova iz ove oblasti u međunarodnim i nacionalnim časopisima. Aktivni učesnik više zakonskih projekata iz oblasti krivičnog prava. Predsednik Udruženja krivičara Rusije. Za naučni doprinos dobitnik više odlikovanja i priznanja.\nTema: Odnos međunarodnog i nacionalnog krivičnog prava\nProf. dr Džatijev Vladimir Soltanovič, redovni profesor i šef katedre krivičnog prava na Pravnom fakultetu Ruskog državnog trgovinsko – ekonomskog fakulteta Rusija u Moskvi. Objavio je više stručnih i naučnih radova. Učesnik na više domaćih i inostranih naučnih skupova, na kojima je imao referate. Aktivni sudionik mnogih zakonskih i naučnih skupova.\nTema: Problemi krivične odgovornosti, za zločine protiv mira i bezbednosti čovečanstva\nu zakonodavstvu Rusije\nProf. dr Ivan Kozačenko, šef katedre za krivično pravo i kriminologiju na Pravnom fakultetu u Ekaterinburgu. Objavio više stručnih i naučnih radova i aktivni sudionik na brojnim nacionalnim i međunarodnim naučnim skupovima. Objavio više monografija iz oblasti krivičnog prava. Za doprinos razvoju nauke u Rusiji više puta nagrađivan.\nTema: Socijalna priroda krivičnog prava\nProf. dr Miloš Babić i prof. dr Ivanka Marković Univerzitet u Banjaluci, redovni profesor i šef katedre za krivično pravo na Pravnom fakultetu. Učesnik u brojnim međunarodnim naučnim projektima i autor više naučnih i stručnih radova. Učesnik brojnih međunarodnih i domaćih naučnih skupova. Predsednik Udruženja za krivično pravo Republike Srpske. Sudija Suda BiH, i\nProf. dr Ivanka Marković, Univerzitet u Banjaluci, prodekan Pravnog fakulteta. Autor više stručnih i naučnih radova iz oblasti krivičnog prava. Učesnik brojnih međunarodnih i domaćih naučnih i stručnih skupova. Objavila nekoliko monografija.\nTema: Krivičnopravna regulativa zloupotrebe\nProf. dr Branko Vučković, predsednik osnovnog suda u Kotoru i predsednik Udruženja za krivično pravo i kriminalnu politiku Crne Gore. Autor više stručnih i naučnih radova. Učesnik na mnogim domaćim i međunarodnim naučnim skupovima.\nTema: Zločini protiv čovječnosti u Krivičnom\nzakoniku Crne Gore\nProf. dr Vesna Vučković, sudija Upravnog suda Crne Gore i profesor na Pravnom fakultetu Univerziteta "Mediteran" u Podgorici i na Fakultetu za mediteranske poslovne studije u Tivtu. Objavila više stručnih i naučnih radova i učestvovala na međunarodnim i nacionalnim naučnim skupovima na kojima se raspravljala problematika iz oblasti krivičnog i krivičnoprocesnog prava.\nTema: Ratni zločini protiv civilnog stanovništva u Krivičnom zakoniku Crne Gore\nDoc. dr Nina Golik Aktivni učesnik više međunarodnih skupova na kojima je imala referate. Objavila je više radova iz oblasti krivičnog prava, u prestižnim međunarodnim i domaćim časopisima.\nTema: Zaštita prava optuženog u Rusiji pred Evropskim sudom za prava čoveka\n10. Prof. dr Nikolaj Havronjuk, profesor krivičnog prava i kriminologije Kievskogo nacionalьnogo universiteta Tarasa Ševčenko (Ukraina). Učesnik brojnih međunarodnih i nacionalnih naučnih skupova sa zapaženim referatima. Objavio više naučnih radova u prestižnim Ukrajinskim časopisima.\nTema: Međunarodna krivična dela: pogled iz Ukrajine\nProf. dr Axelle Reiter Adjunct (lecturer) in International Law Faculty of Economics of Verona University (Vicenza, Italy)\nTema: Kafkino nasleđe: Međunarodno krivično pravosuđe, jevanđelje kao izvor prava\ni prava okrivljenog\nProf. dr Aleksandar Korobejev, šef katedre za krivično pravo na Pravnom fakultetu u Vladivostoku. Učesnik na brojnim međunarodnim i nacionalnim naučnim skupovima sa zapaženim radovima. Za doprinos razvoju nauke krivičnog prava u Rusiji nagrađivan. Član predsedništva Udruženja krivičara Rusije i potpredsednik međunarodnog naučnog foruma krivičara sa sedištem u Pekingu. Objavio više zapaženih monografija.\nTema: Piratstvo kao krivično delo međunarodnog karaktera\nProf. dr Mile Krstanoski, Univerzitet "Sv. Kliment Ohridski" - Bitolj, redovni profesor krivičnog prava i šef katedre. Objavio više stručnih i naučnih radova i nekoliko monografija. Učesnik na brojnim nacionalnim i međunarodnim naučnim skupovima sa zapaženim radovima i mr Larisa Vasilevska.\nTema: Osvrt na međunarodna krivična dela vezana za transnacionalni kriminal\nDoc. dr Maja Munivrana Vajda, Pravni fakultet Zagreb, objavila više stručnih i naučnih radova i učestvovala na brojnim međunarodnim i nacionalnim naučnim skupovima.\nTema: Noviji razvoj međunarodnih zločina\ni zapovjedne odgovornosti u Hrvatskom\nStefan Karaganović, Američki advokat srpskog porekla i predsednik nevladine organizacije Istorijski projekat Srebrenica iz Holandije.\nTema: Šta pred MKTJB predstavlja zadovoljavajući dokaz\nDoc. dr Žaklina Spalević, Univerzitet Sinergija, Bijeljina, Republika Srpska. Objavila nekoliko stručnih i naučnih radova.\nTema: CYBER ratovanje u savremenom\nDr Ivana Todevska, Agencija za istraživanje javnog mnjenja BRIMA Gallup Internacional, Makedonija. Učesnik na nacionalnim i međunarodnim naučnim skupovima na kojima se posebno zanimala za probleme korupcije. Objavila nekoliko stručnih radova i jednu monografiju.\nTema: Korupcija - krivično delo\nMr Dragan Đokić, Ministarstvo odbrane BiH. Učesnik na međunarodnim i nacionalnim naučnim skupovima. Objavio nekoliko stručnih radova i dve monografije iz oblasti međunarodnog krivičnog prava.\nTema: Načelo zakonitosti u međunarodnom\nMr Baljak Miroslav, Vojska Republike Srpske, Banja Luka. Učesnik na međunarodnim i nacionalnim naučnim skupovima.\nTema: Humanitarna intervencija – novi oblik agresije\nMr Jovan Marković,\nTema: Zločini protiv čovečnosti\n1. Prof. dr Milenko Kreća, Univerzitet u Beogradu, redovni profesor i šef katedre za međunarodno javno pravo na Pravnom fakultetu. Učesnik više međunarodnih skupova na kojima je imao referate. Objavio je preko 30. knjiga radova iz oblasti međunarodnog javnog prava, kao i više radova u prestižnim međunarodnim i domaćim časopisima. Sudija međunarodnog suda pravde i Evropskog suda za ljudska prava. Član Venecijanske komisije. Predsednik Udruženja za međunarodno krivično pravo.\nTema: Genocidna namera kao conditio sino qua non\n2. Prof. dr Zoran Stojanović, profesor i šef katedre za krivično pravo Pravnog fakulteta u Beogradu. Univerzitet u Beogradu, redovni profesor i šef katedre za krivično pravo na Pravnom fakultetu. Učesnik više međunarodnih skupova na kojima je imao referate. Objavio je preko 30. knjiga radova iz oblasti krivičnog i međunarodnog krivičnog prava, kao i više radova u prestižnim međunarodnim i domaćim časopisima. Aktivni sudionik mnogih zakonskih i naučnih projekata.\ni Prof. dr Dragana Kolarić, profesor i prodekan Policijske akademije u Beogradu, autor više stručnih i naučnih radova objavljenih u prestižnim domaćim i inostranim časopisima i učesnik međunarodnih i nacionalnih naučnih skupova.\nTema: Agresija u međunarodnom krivičnom pravu\n3. Prof. dr Milan Škulić, redovni profesor i prodekan na Pravnom fakultetu u Beogradu. Objavio više knjiga i monografija kao i naučnih radova u međunarodnim i domaćim referentnim časopisima. Učesnik u izradi više zakonskih akata, gde je svoje teorijsko znanje proveravao u praksi Aktivni učesnik brojnih međunarodnih skupova i projekata, posebno u oblasti harmonizacije našeg krivičnog prava sa standardima Evropske unije. Član Državnog veća tužilačkog saveta i Upravnog odbora Udruženja za međunarodno krivično pravo.\nTema: Agresija kao zločin protiv mira\n4. Prof. dr Boris Krivokapić, redovi profesor na Fakultetu za državnu upravu i administraciju i prorektor na Megatrend univerzitetu u Beogradu. Autor više stručnih i naučnih radova. Razvija integralan pristup ljudskim slobodama i pravima, u čijim su temeljima pravo na život i bezbednost. Objavio je veći broj radova u domaćim i međunarodnim časopisima. Sudelovao je u više naučnih projekata. Aktivni sudionik brojnih međunarodnih i nacionalnih skupova. Dobitnik značajnih međunarodnih i nacionalnih priznanja za stvaralaštvo.\nTema: Međunarodna krivična dela nasilja na moru\n5. Prof. dr Gordana Stanković, Univerzitet u Nišu. Redovni profesor na Pravnom fakultetu u Nišu (u penziji). Izuzetni poznavalac finansijskog i privrednog prava. Objavio više stručnih i naučnih radova u međunarodnim i domaćim časopisima.\nTema: Besplatna pravna pomoć u zastupanju\nu parničnom postupku\n6. Prof. dr Sreto Nogo, profesor na Fakultetu za državnu upravu i administraciju Megatrend univerziteta u Beogradu. Autor više monografija i naučnih i stručnih radova objavljenih u nacionalnim i međunarodnim referentnim časopisima. Aktivni učesnik brojnih međunarodnih i nacionalnih skupova. Učesnik u izradi više zakonskih akata, gde je svoje teorijsko znanje proveravao u praksi. Generalni sekretar Udruženja za međunarodno krivično pravo.\nTema: Izazovi međunarodnog krivičnog prava\n7. Prof. dr Neđo Danilović, profesor i prodekan na Fakultetu za državnu upravu i administraciju na Megatrend univerzitetu. Autor više monografija, univerzitetskih udžbenika i naučnih priloga objavljenih u nacionalnim i međunarodnim časopisima. Rukovodio je sa više naučnoistraživačkih projekata i učestvovao na više naučnih skupova nacionalnog i međunarodnog značaja. Zamenik je predsednika Udruženja metodologa, i\nProf. dr Dragan Manojlović\nTema: Piratstvo teroristički akt ili organizovani kriminal ili nešto drugo\n8. Novica Peković, predsednik Apelacionog suda u Novom Sadu. Objavio više stručnih radova u kojima je na originalan način ukazivao na koje se probleme nailazi u primeni konkretnih zakonskih rešenja. Svojim diskusijama značajno doprineo razvoju krivičnog i međunarodnog krivičnog prava u Srbiji. Osnivač i član Upravnog odbora Udruženja za međunarodno krivično pravo.\nTema: Ratni zločini protiv civilnog stanovništva i Haški tribunal\n9. Prof. dr Saša Knežević, Univerzitet u Nišu. Prodekan i vanredni profesor krivičnoprocesnog prava na Pravnom fakultetu. Učesnik na mnogim međunarodnim i domaćim naučnim skupovima. Autor više stručnih i naučnih radova.\nTema: Međunarodni standardi zaštite svedoka\nu postupku za ratne zločine\n10. Prof. dr Željko Nikač, profesor na Policijskoj akademiji u Beogradu. Autor više stručnih i naučnih radova i učesnik na domaćim i međunarodnim naučnim skupovima i\nBoban Simić, predavač na Policijskoj akademiji.\nTema: Međunarodna krivična dela i osvrt\nna ulogu policije MUP RS u procesuiranju ratnih zločina\n11. Prof. dr Srđan Đorđević, Pravni fakultet u Kragujevcu. Objavio više stručnih i naučnih radova i\nDoc. dr Milan Palević, prodekan na Pravnom fakultetu u Kragujevacu i docent na katedri za međunarodno javno pravo. Objavio više stručnih i naučnih radova i učesnik na brojnim nacionalnim i međunarodnim naučnim skupovima. Član Upravnog odbora Udruženja za međunarodno krivično pravo.\nTema: Jedan kritički osvrt na procesnu politiku Haškog tribunala\n12. Doc. dr Zoran Stevanović, Institut za sociološke i kriminološke studije. Autor više stručnih i naučnih radova. Glavni i odgovorni urednik Revije za krivično pravo i kriminologiju i Mr Jasmina Igročki\nTema: Položaj stranca u zatvorskom sistemu Srbije\n13. Prof. dr Jelena Lopičić - Jančić, autor više stručnih i naučnih radova. Objavila više knjiga i monografija iz oblasti krivičnog prava.\nTema: Suđenje okrivljenima za krivična dela ratni zločin protiv civilnog stanovništva\npred međunarodnim vojnim sudom\nu Ninbergu i Tokiju\n14. Prof. dr Nedeljko Jovančević, Učesnik na brojnim međunarodnim i domaćim konferencijama. Autor više stručnih i naučnih radova i nekoliko monografija. Glavni i odgovorni urednik časopisa „Branič“. Član Advokatske komore Beograda.\nTema: Pravna priroda zajedničkog zločinačkog\n15. Doc. dr Ivana Krstić, Pravni fakultet Beograd, docent na katedri za međunarodno javno pravo. Autor više stručnih i naučnih radova i učesnik na nacionalnim i međunarodnim naučnim skupovima sa pisanim radom.\nTema: Univerzalna nadležnost za zločine genocida\n16. Doc. dr Bojan Milosavljević, Pravni fakultet Beograd. Docent na katedri za međunarodno javno pravo. Učesnik na više domaćih i međunarodnih skupova. Autor više radova.\nTema: Zločini nad osobljem mirovnih misija\n17. Doc. dr Igor Vuković, Pravni fakultet Beograd. Docent na katedri za krivično pravo. Objavio više stručnih i naučnih radova iz oblasti krivičnog prava. Aktivni učesnik na nacionalnim i međunarodnim naučnim skupovima sa pisanim radovima.\nTema: Dečja pornografija i krivično pravo\n– međunarodni ugovori\n18. Doc. dr Tijana Šurlan, Policijska akademija Beograd. Objavila više stručnih i naučnih radova i učesnik na međunarodnim i nacionalnim naučnim skupovima.\nTema: Telos zločina protiv čovečnosti\n19. Doc. dr Zoran Pavlović, Univerziteta Privredna akademija Novi Sad, docent na Pravnom fakultetu. Objavio više stručnih radova i aktivni učesnik na nacionalnim i međunarodnim naučnim skupovima i Nikola Petković:\nTema: Seksualno nasilje u međunarodnom krivičnom pravu\n20. Dr Goran Matić: Direktor Kancelarije Saveta za nacionalnu bezbednost i zaštitu tajnih podataka. Objavio više stručnih i naučnih radova i aktivni je učesnik na nacionalnim međunarodnim skupovima.\nTema: Krivično delo terorizam kroz međunarodne ugovore\n21. Mr Ivan Đokić: asistent na Pravnom fakultetu u Beogradu na katedri za krivično pravo.\nTema: Rimski Statut i oblici krivice\nSREDA 05. jun 2013.\nOd 17,00 do 19,00 Prijem i registracija\nučesnika savetovanja u hotelu "Omorika" na pultu Agencije\n19,00 Sednica Upravnog odbora Udruženja, Organizacionog odbora i referenata.\nČETVRTAK 06. jun 2013.\n10,00 Otvaranje savetovanja, skupu će se obratiti ministar pravde Republike Srbije Nikola Selaković\n10,15 Obraćanje predsednika Vrhovnog kasacionog suda Republike Srbije Dragomira Milojevića\n10,30 Uvodni referat, prof. Milenko Kreća\n10,45 Uvodni referat, akademik, prof. dr Vlado Kambovski\n11,00 Uvodni referat, prof. dr Zoran Stojanović\n11,15 Uvodni referat, prof. dr Milan Škulić\n11,30 Uvodni referat, prof. dr Vladimir Komisarov\n11,45 Uvodni referat, prof. dr Jurij Gikuj\n12,00 Uvodni referat, prof. dr Džatijev Vladimir Soltanovič\n12,15 KAFE PAUZA\n12,30 Uvodni referat, prof. dr Ivan Kozačenko\n12,45 Uvodni referat, prof. dr Nikolaj Havronjuk\n13,00 Uvodni referat, prof. dr Ahelle Reiter Adjunct\n13,15 Uvodni referat, prof. dr Gordana Stanković\n13,30 Uvodni referat, doc. dr Aleksandar Korojebev\n13,45 Uvodni referat, prof. dr Miloš Babić\n14,00 Uvodni referat, Štefan Karaganović, advokat\n14,15 ZAVRŠETAK PREPODNEVNOG RADA\n17,00 Uvodni referat, prof. dr Branko Vučković\n17,15 Uvodni referat, doc. dr Nina Golik\n17,30 Uvodni referat, dr Ivana Todevska\n17,45 Uvodni referat, prof. dr Saša Knežević\n18,00 Uvodni referat, prof. dr Jelena Lopičić - Jančić\n18,15 Uvodni referat, dr Dragan Đokić\n18,30 Uvodni referat, mr Miroslav Baljak\n18,45 Uvodni referat, dr Goran Matić\n19,00 Uvodni referat, mr Ivan Đokić\nPETAK 07. jun 2013.\n10,00 Uvodni referat, prof. dr Boris Krivokapić\n10,15 Uvodni referat, Novica Peković\n10,30 Uvodni referat, prof. dr Sreto Nogo\n10,45 Uvodni referat, prof. dr Vesna Vučković\n11,00 Uvodni referat, prof. dr Nedeljko Jovančević\n11,15 Uvodni referat, prof. dr Dragan Manojlović\n11,30 Uvodni referat, doc. dr Maja Munivrana Vajda\n11,45 Uvodni referat, doc. dr Igor Vuković\n12,15 Uvodni referat, doc. dr Ivana Krstić\n12,30 Uvodni referat, doc. dr Bojan Milosavljević\n12,45 Uvodni referat, prof. dr Željko Nikač\n13,00 Uvodni referat, doc. dr Zoran Stevanović\n13,15 Uvodni referat, doc. dr Milan Palević\n13,30 Uvodni referat, doc. dr Tijana Šurlan\n13,45 Uvodni referat, doc. dr Žaklina Spalević\n14,00 Uvodni referat, mr Miroslav Baljak\n14,15 Uvodni referat, doc. dr Zoran Pavlović\n14,30 Uvodni referat, mr Jovan Marković\n15,00 PIKNIK RUČAK\n17,00 Diskusija po podnetim referatima\nSUBOTA 08. jun 2013.\nod 10,00 do 14,00\nNOVINE U REFORMI PRAVOSUĐA\n(govore predstavnici Ministarstva pravde, Visokog saveta sudstva, Društva sudija i Državnog veća tužilaštva)\n20,30 SVEČANA VEČERA\nUZ MUZIČKI PROGRAM


Devel V16 Quad-Turbo 12,3L izmerio 4515 KS - Ekstremno\nDo sada prodato 7,3 miliona vozila! : VW grupacija na putu da ostvari rekordnu prodaju ove godine! -\nDevel V16 Quad-Turbo 12,3L izmerio 4515 KS\nUvek kada se povede reč o nemanima poput Brabusa od 700, 800 ili 900 ks, tjuniranim Porscheima ili u skorije vreme o novom Bugattiju Chiron, akteri diskusije podele se u dva tabora.\nRacionalniji učesnici „rasprave“ obično zastupaju tezu da je u naše doba, i sa postojećim dimenzijama i masama vozila, ali i današnjom drumskom infrastrukturom, nerazumno posedovati i voziti „bilo šta“ čija snaga prelazi „razumnih“ 250, 350 ili 400 ks.\nOni među nama koji imaju više promila benzina u krvi tada vatreno zastupaju stav da su, pored slobode kretanja i odlaska sa osobom čije društvo nam prija na neko daleko, novo i/ili zabito mesto, koja je verovatno najveća tekovina postojanja automobila, upravo snaga (i obrtni moment) motora i ubrzanja i maksimalna brzina vozila upravo najveća dostignuća inženjerstva u automobilskoj industriji, i kao takva ih volimo, pa čak vrlo često i poštujemo, čak i ako određeni model (za sada ili možda čak nikada) nećemo moći da priuštimo.\nNama iz ovog drugog tabora, koji sebe nekad zovemo (ili nas drugi zovu) „Petrolheads“, katkad i nije potrebno da neki model posedujemo, pa čak ni vozimo. Nekad nam je dovoljno da na tren ugledamo neku takvu retku zverku na ulicama Monaka, Moskve ili Londona, Santa Monike ili Dubaija, pa da dugo pamtimo taj dan, baš kao što neki zoolog ili ekstremni ljubitelj prirode čitavog života pamti jedno maglovito jutro kada je uživo ugledao moćnog amurskog tigra.\nA jedno takvo retko remekdelo inženjerstva stiže nam iz Dubaija i zove se Devel Sixteen, što nas smesta podseća na velelepnu Cadillac superlimuzinu istog imena iz 2003. godine, koja nikada nije zaživela kao serijski superautomobil.\nOsnovna konstrukcija je takođe vrlo slična, u oba slučaja radi se o V16 motorima enormno velike zapremine (13,6 litara u tom davnašnjem Cadillacu, a 12,3 u Develu), iako se u smislu karoserije i mnogo čega drugog dva modela značajno razlikuju.\nDevel Sixteen, koji za brutalnu snagu, pored ogromne radne zapremine, treba da zahvali i silnim turbo punjačima, artiljerijskog „kalibra“ od 81 mm, kojih inače ima četiri, na „dino-testu“ ostvaruje potpuno iracionalne vrednosti:\nMaksimalna snaga od 3006 ks pri 6900 o/min i pritisku od 1,38 bara (kada je sistem „podešen“ za drumsku vožnju)\nMaksimalni obrtni moment pri ovim podešavanjima iznosi jednako veličanstvenih 3263 Nm\nMaksimalna snaga od 4515 ks pri 6900 o/min i pritisku od 2,48 bara\nMaksimalni obrtni moment od 4771 Nm pri 6600 o/min i pritisku od 2,48 bara\nPoređenja radi, motor najmoćnijeg američkog tenka M1 Abrams ostvaruje maksimalnu snagu oko 1500 ks i maksimalni obrtni moment od oko 3750 Nm, a masa ove grdosije znatno prelazi 60 tona.\nTokom video snimka u nastavku, takođe se pominje da merni sistem „nije izdržao“ snagu preko 4515 ks, dok bi ovaj neverovatni V16 gurao i gurao dalje, najverovatnije, u skladu sa specifikacijama proizvođača, do preko 5000 konjskih snaga. Ono što nije tema ovog video snimka, jesu performanse koje proizvođač ovog „hiperautomobila“ navodi: ubrzanje od 0 do 100 km/h za manje od dve sekunde (!) i teorijska maksimalna brzina od 560 km/h!\nNaravno, ostaje da saznamo da li i kako je rešen sistem prenosa ovolikih vrednosti snage i obrtnog momenta na asfalt, budući da sa tim problemom godinama muku muče i Brabus (i to sa duplo manjim obrtnim momentom od oko 1500 Nm) i pojedini najekstremniji tjuneri modela 911 turbo i nekih američkih „muscle“ modela.\nTakođe, ne možemo da ne konstatujemo da će nam kod budućih električnih agregata, ma kakvu snagu i obrtni moment razvijali, nedostajati grgutanje, vrisak, urlik ili rika ovih i ovakvih veličanstvenih mašina, pa makar se proizvođači i potrudili da ovakve zvuke snime i emituju sa zvučnika smeštenih umesto izduvnih cevi, jer to će ipak biti samo amurski tigar na snimku, a ne živi tigar pred Vama, u jutarnjoj izmaglici istočnosibirske tajge.\nUživajte u prizoru i zvuku!\nNeverovatno: Devel Sixteen – automobil sa 5.000 konjskih snaga!\nEgzotika: Tvorac Devel Sixteen hiperautomobila od 5.000 konja priča o projektu\nEgzotika: Devel Sixteen od 5.000 konja!\nAutonomni automobili spasavaju živote\nMercedes optužio inženjera za krađu podataka za Ferrari\nDerek Hil za volanom Ferrarija 250 GTO\nVW bi mogao se odrekne Bentleyja ili Lamborghinija\n50 zaposlenih iz VW-a progovorilo o aferi\nEvo automobil godine 2015.\nOMV MaxxMotion Dizel sada još bolji, maksimalna pouzdanost zimi do -35C\nFerrarijevo takmičenje u dizajnu\nInfiniti i Red Bull prekinuli saradnju


G4S Secure Solutions d.o.o Kompanija G4S Secure Solutions d.o.o, kao deo vodeće svetske gupacije za pružanje usluga obezbeđenja Raspisuje konkurs za radno mesto: Mlađi referent u brojačnici Uslovi: · Najmanje IV stepen stručne spreme · Da kandidat prethodno nije osuđivan · Da protiv kandidata nije pokrenut krivični postupak · Osnovno znanje rada na ra�...\nOglas važi do: 14-09-2014.\nUgostiteljskom preduzecu potreban Marketing menadzer/ka sa iskustvom za promociju restorana "Ravna gora" i "Peron" u Beogradu....\nMesto: Kraljevo, Valjevo ...\nOglas važi do: 13-09-2014.\nTrazimo kandidata za poziciju blogera na internacionalnim sajtovima. Potreban odlican pisani engleski jezik. Opis posla: Pisanje i postvaljanje dnevnih postova. Kreiranje stilizovanog kontenta za razne socijalne mreze i platforme. Razumevanje SEO i pisanje SEO friendly tekstova. Radno vreme 8 sati dnevno, 40 sati sedmicno. Idealan kandidat: Najmanje godinu dana iskustva na slicnoj poziciji. I...\nOglas važi do: 12-09-2014.\nRestoranu hitno potrebni pomocni kuvari sa zavrsenom srednjom ugostiteljskom skolom. Telefon za informacije 062/728262...\nPrivatnom preduzeću potrebno odgovorno lice u sektoru marketinga i prodaje.Mogućnost stalnog zaposlenja....\nPotrebni radnici, stolar Montazer i Pomocnik stolara,rad na montazi namestaja. Potrebno radno iskustvo,tehnicka pismenost i samostalnost u radu. Sposobnost u efikasnom resavanju problema,spremnost na timski rad. Vase prijave saljite na solidtop.rs@hotmail.com ili pozovite 063/591-166 od 8:00h do 20:00h ...\nWe are a leading international Online Marketing & Software Distribution Group. Rovicom Solutions is now hiring an Account Manager in our offices in centralBelgrade. What you’ll do: · Conduct market research and identifying the target audience and potential partners. · Work closely with partners – from the initial contact till campaign optimization and...\nZakazivači za dezinsekciju i deratizaciju\nORKA S - HR AGENCIJA Za firmu koja se bavi dezinsekcijom i deratizacijom potrebni su ZAKAZIVAČI ZA DEZINSEKCIJU I DERATIZACIJU Naglašavamo da je u pitanju terenski posao (od vrata do vrata). Dobiju se određene lokacije koje je potrebno da se obiđu, promovišu usluge i zakazuje se termin za dezinsekciju i deratizaciju. Radi se 4 sata. Radno vreme od 10 do 14h, ili 09 do 13h. Dnevni...\nProdavac/ čica u cvećari\nPrivredno društvo za zapošljavanje „Gala luks“ za potrebe poslodavca potražuje: PRODAVAC/ČICA U CVEĆARI Uslovi: - Srednja stručna sprema - Poznavanje rada na fiskalnoj kase - Sklonost ka hortikulturi - Komunikativnost i organizovanost Odgovornosti: - Prijem, aranžiranje i održavanje kvaliteta robe - Održavanje maloprodajnog objekta - Komunikacija sa klijentima Nudimo:...


Najjača Tviter reakcija na Šapićev plan za saobraćaj u Beogradu\nLifestyle Autor:Selena Ribić22. jun. 202216:26\nNiko nije ostao ravnodušan na Šapićevo rešenje za zagađenje vazduha.\nGradonačelnik Beograda Aleksandar Šapić je kao primer rešenja za zagađenje naveo praksu nekih zemalja u kojima postoje režimi vožnje gde je u saobraćajnom špicu zabranjeno da se u vozilu nalazi jedna osoba.\n„Ukoliko želimo čist vazduh moramo svi biti spremni na žrtvu“, rekao je on tada, a naravno da su ljudi na Tviteru šiznuli i od muke zbijali šalu za šalom.\n„Esencija mudrosti kako se samo brzo dosetio“ i „Da li je to sam smislio ili mu je neko pomagao?“ samo su neki od komenatara kojim su ga Tviteraši ispratili. Ipak, najjače rešenje za naš, možda, budući problem dala je korisnica ‘Djidji’:\nšapić: u špicu zabraniti da se u vozilu nalazi jedna osoba\n— ne mogu ljude (@Djidji__) June 21, 2022\nSamo u Srbiji: Divlja banja na livadi – „leči sve“, a besplatno\nMnogi su dalje komentarisali kako će pazari u seksi šopovima da odlete u nebesa, s obzirom na to da će svaki drugi Beograđanin svratiti da kupi svog novog suvozača. Međutim, jedan korisnik je istakao kako je to odličan honorarni posao za penzionere jer „taman može da kruži oko bloka kad nema parkinga.“\nSve u svemu, frka je napravljena i ljudi se pitaju da li će stvarno morati da kupuju lutke na naduvavanje ili one plastične koj eće oblačiti i činiti da izgledaju kao pravi ljudi, ili je dosta više smešnih rešenja za glupave predloge u ovoj zemlji?\nOstaje nam na kraju da se pitamo: „Važi li to i za leteće automobile ili samo za obične?“\nAleksandar ŠapićAutoGradonačelnikšpiczagađenje vazduha\nSurvive this: Šta to rade izviđači u Beogradu\nGde su sve nudističke plaže u Srbiji


Zanimljivo istraživanje: Ljudi veruju da će KOMPANIJE "izvući stvar" pre nego LIDERI\nPandemija koronavirusa je razotkrila deficit liderstva širom sveta, pokazalo je jedno istraživanje, prema kojem ljudi imaju više poverenja u kompanije nego u vlade po pitanju ekonomskih ishoda krize.\nPrema istraživanju „The Listening Project“ sprovedenom na 29.000 građana u 27 zemalja, 61 posto ljudi procenjuje da biznisi imaju veću ulogu nego vlasti kad je u pitanju nastavak funkcionisanja njihove zemlje.\nZanimljivo je da su u svim ispitanim zemljama kompanije procenjene kao pouzdanije nego vlade, te građani od njih očekuju da progovore o potrebama i reše soc-ekonomske izazove.\nU samo tri zemlje – Kini, Maleziji i Indiji – građani su snažno podržali svoje političke lidere zbog njihovih mera u suzbijanju pandemije. U Sjedinjenim državama jedan od troje jako podržavaju nacionalni odgovor na pandemiju.\nOko dve trećine ispitanika procenilo je da je ekonomski uticaj krize bio snažniji nego onaj koronavirusa.\nOko 69 posto ljudi boji se da će izgubiti svoj posao, jedan je od nalaza “The Listening Projecta”.\nTreba dodati kako će se, prema prognozi Svetske banke, ove godine skoro sve ekonomije smanjiti, dok će se po prvi put od Azijske finansijske krize, koja se dogodila pre više od dva decenija, povećati globalno ekstremno siromaštvo.\nMMF i Svetska zdravstvena organizacija procenjuju da će oporavak biti duži i teži u odnosu na inicijalna predviđanja.


Pravni okvir za javno privatno partnerstvo u našoj zemlji kreiran je još 2011 godine kada je donet Zakon o javno-privatnom partnerstu i koncesijama. Razlog tome je da su uočene sve veće potrebe za ulaganjem u dobra od opšteg interesa , za gradnju nove javne infrastrukture i za efikasnijem pružanju usluga od opšteg interesa.Zadovoljenje ovih potreba u uslovima ekonomske krize i sve težeg punjenja budžeta kreatorima javnih politika predstavlja balast koga bi rado skinuli ali nerado i sa skepsom ,zbog brojnih predrasuda i stereotipa,pribegavaju legalnim, i legitimnim, modelima javo-privatnog partnerstva. (више…)\nNeracionalnost koju (ne)vidimo?\nObjavljeno: 15.12.2015.\t| autor: KV Novosti -on line\nOsnovna škola „Vuk Karadžić“ u Ribnici sa svoja tri izdvojena odeljenja spada u red većih škola na teritoriji grada Kraljeva. Objekat matične škole u Ribnici površine 2268 metara greje se iz sopstvene kotlarnice na ugalj koja je,slobodno rečeno ,„na umoru“. Stoga i ne čudi što učenici i nastavnici sa strepnjom dočekuju zimske dane jer, priznaćete, nije baš lako sedeti i učiti u hladnim učionicama. Školska sala površine 558 metara kvadratnih ima sopstveno grejanje na gas kao i objekat isturenog odeljenja na Beranovcu čija je površina 1638 metra kavadratnih ima sopstveno grejanje na lož ulje. Pored problema u eksploataciji i održavanju, koji nastaju iz činjenice da se koristi više vrsta grejanja, za troškove energenata izdvaja se, na godišnjem nivou oko 5 miliona dinara što, priznaćete nije zanemarljiva suma. I, što je najgore za taj novac se ne obezbeđuje kvalitetno grejanje. Naravno da škola samostalno ne može da reši ove probleme, a materijane mogućnosti lokalne samouprave su limitirane sa tendencijom da, u godinama koje dolaze, budu još manje. Uz to, uprkos evidentnim problemom sa grejanjem ova škola i nije, po tom pitanju, najugroženija na teritoriji grada Kraljeva. Dakle, i da se kojim čudom, i obezbede sredstva za te namene ostaje pitanje prioriteta, jer para za sve nit je bilo niti će biti. Zato je ideja o javno-privatnom partnerstvu, kao modelu za rešavanje problema zamene starih, neefikasnih kotlarnica i lož ulja kao energenta u javnim objektima, i izneta kao jedan od predloga iz projekta „Zelenog Navigatora“ koji bi lokalna samouprava trebalo da razmotri. U osnovi ovog predloga, a posle izvršenih analiza, su činjenice da na teritoriji grada Kraljeva ima respektabilnih izvora obnovljivih izvora energije u javnom vlasništvu, zatim renomiranih proizvođača peleta kao i veći broj drvo – prerađivača koji, u procesu rada, odbacuju nusproizvode koji se mogu i treba iskoristiti kao izvor toplotne energije. Nesporna činjenica u prilog ovom predlogu je i postojanje „Radijator – inžinjeringa“ renomiranog proizvođača kotlova svih vrsta i veličina. I pored pobrojanog, što jasno ukazuje na neefikasnost i sve neizvesniju ekonomsku održivost postojećeg modela grejanja (i finasiranja) javnih objekata, rešenje se ne nazire iako se, tako reći, „spotičemo“ o njega. Treba pokušati i povezati – umrežiti raspoložive potencijale funkcionalnim, ekonomski održivim modelom, a to je, u ovom slučaju, baš javno – privatno partnerstvo.\nImati a ne umeti…\nKraljevo niko ne opisuje niti ga pak njegovi promoteri predstavljaju kao „grad u šumi“ mada se ne bi mnogo grešilo ako bi se to isticalo. Jer, jedna od karakteristika grada Kraljeva kao najveće lokalne administrativne jedinice u Srbiji je velika površina pod šumom. Od ukupne površine koja iznosi 1530 kvadrtna kilometara 46,8% ili 69587 hektara je pod šumom. Vlasnički 62% svih šuma na teritoriji grada je u državnom vlasništvu (39335 ha), a od sortimenta dominira bukva sa 49,9% i hrast sa 26,8% koji doprinose da šume lišćara sa 79,4% u odnosu na 20,6% četinara budu dominantne. (више…)\nPromene u ponašanjima –Imperativ pred kojim smo !\nJavno privatno partnerstvo u funkciji većeg korišćenja obnovljivih izvora energije u zagrevanju javnih objekata na teritorij grada Kraljeva\nObjavljeno: 14.12.2015.\t| autor: KV Novosti -on line\nŽiva polemika na raznim nivoima vlasti o načinima sređivanja stanja u javnim finasijama nešto je što ,između ostalog, karakteriše aktuelni trenutak. Kada smo „doterali cara do duvara“ sa višegodišnjom praksom da na budžet gledamo kao na nepresušni izvor novaca za raznorazne ,nepotrebne,troškove počelo je i sa restrikcijama-ograničenjima korisnicima budžetskih sredstava.U takvoj atmosferi kad se učimo racionalnijem ponašanju i trošenju javnih finansija na značaju dobijaju one aktivnosti i predlozi koji mogu i treba tome da doprinesu. Jedna od tih dugoročno korisnih aktivnosti je i odluka lokane samouprave,tačnije njenog Odseka za zaštitu životne sredine da raspiše javni konkurs i animira civilni sektor i druge društvene činioce da daju svoje predloge za unapređenje kvaliteta života menjanjem stanja u oblasti zaštite životne sredine. (више…)\nEho jednog okruglog stola\nZar je teško shvatiti očigledno ?\nUzrečica –fraza „Svaki početak je težak“ nedavno je ,čini se, u Kraljevu, dobila još jednu, od bezbroj,potvrda. Reč je ,o kako organizatori rekoše, prvom okruglom stolu na temu zamene fosilnih goriva dostupnim obnovljivim izvorima energije održanom u Kraljevu.Organizator skupa UG „Novi Put“ iz Kraljeva upriličio je veoma posećen skup,u Regionalnoj privrednoj komori, koji je deo aktivnosti projekta podržanog od strane Ministarstva pojoprivrede i zaštite životne sredine. Tom prilikom izneti su veoma zanimljivi podatci do kojih se došlo ispitivanjem mogućnosti da se, u cilju povećanja energetske efikasnosti i bolje zaštite životne sredine, u jednom broju javnih objekata u Kraljevu koji se greju na lož ulje ili gas, ti energenti zamene bio-masom,sečkom ili peletom. (више…)\nMogu li Gledićke planine da postanu nova turistička destinacija?\nObjavljeno: 01.09.2015.\t| autor: KV Novosti -on line\nItalijanski turisti stižu u Gledić\nVišegodišnja saradnja i članstvo u svetskoj asocijaciji „Slow food“ koja,danas,okuplja preko milion aktivnih članova iz 150 zemalja sveta a čije je sedište u Italiji rezultiralo je novim vidom saradnje sa porodičnim gazdinstvom Dragane Veljović iz sela Gledić smeštenog u središtu istoimene planine. Još u prošlom veku čitav ovaj kraj je bio poznat po autohtonoj sorti šljiva „Crvena ranka“ od koje se,kažu,dobija odlična rakija.To a i veliko nasleđeno gazdinstvo podstakli su ovu diplomiranu pravnicu da se zajedno sa suprugom oficirom Žandarmerije pre osam godina upusti u proizvodnju rakije na tradicionalni način.Od samog starta Dragana je uspostavila saradnju a kasnije postala najpre člana a potom i lider jedinog prezidijuma organizacije „Slow food“ u Srbiji čiji je cilj očuvanje zdrave hrane i pića koje proizvode mali,nezavisni lokalni proizvođači. (више…)\nDelegacija Asocijacije saveza i udruženja poslodavaca Slovačke Republike u Glediću\nVaša šansa je u udruživanju i povezivanju !\nObjavljeno: 18.04.2015.\t| autor: KV Novosti -on line\nU porodičnom gazdinstvu Veljović, iz Gledića, koje se bavi proizvodnjom rakije na tradicionalni način ,u petak , je boravila delegacija Asocijacije saveza i udruženja poslodavaca Slovačke Republike. (више…)\nGradovi i opštine centralne Srbije traže otvaranje aerodroma „Morava“\nČeka se dozvola Direktorata za civilno vazduhoplovstvo\nObjavljeno: 10.04.2015.\t| autor: KV Novosti -on line\nNa inicijativu Nebojše Simovića,Načelnika Raškog upravnog okruga,u Kraljevu je održan sastanak načelnika upravnih okruga iz Centralne Srbije. (више…)\nVredna nagrada u pravim rukama\nMilan Novaković- Preduzetnik godine\nObjavljeno: 27.03.2015.\t| autor: KV Novosti -on line\nNagrada „Kapetan Miša Anastasijević“ nazvana po prvom srpskom preduzetniku ali i istaknutom humanisti jedno je od prestižnih priznanja koje se dodeljuje u Srbiji sa ciljem afirmacije privrede i takmičarskog duha u oblasti privrede i biznisa. (више…)\nBuntovni radnici Fabrike Vagona ne shvataju „Građansku inicijativu KV “\nNa „slepom koloseku“ uzburkanih strasti\nObjavljeno: 26.03.2015.\t| autor: KV Novosti -on line\nSve je bilo pomalo neobično ,u sredu, na sastanku sa medijima, upriličenom u svečanoj Sali Skupštine grada.Od činjenice da je sastanak zakazala novoformirana i nepoznata „Građanska inicijativa za Kraljevo“ , preko iznetih ideja za spas Fabrike Vagona, (више…)


SARAJEVO, BANJALUKA – Kancelarija za profesionalne standarde i unutrašnju kontrolu Granične policije (GP) BiH sprovodi dva odvojena postupka protiv svojih službenika, a cilj je da se utvrdi da li je bilo eventualnih propusta prilikom graničnih kontrola Roka Snežiča, kontroverznog slovenačkog biznismena, koji je pod lupom istražnih organa i u BiH i u Sloveniji, pišu Nezavisne novine.\nPodsjećamo, CAPITAL je krajem prošle godine otkrio da je Snežiću zabranjen ulaz u BiH jer je procijenjeno da je prijetnja po nacionalnu i ekonomsku sigurnost zemlje. U momentu kada je odluka stupila na snagu on je bio u BiH, da bi je ubrzo zatim napustio.\nNa upit “Nezavisnih” koji se odnosi na prelazak bh. granice Roka Snežiča, iz GP BiH potvrdili da njihova Kancelarija za profesionalne standarde i unutrašnju kontrolu sprovodi dva odvojena postupka. Čini se da je jedan već pred epilogom.\n“U jednom je sproveden interni postupak, te je pokrenut stegovni postupak protiv jednog policijskog službenika GP BiH zbog sumnji da je počinio težu povredu službene dužnosti“, rekli su za “Nezavisne novine” iz GP BiH.\nU drugom postupku, kako su rekli iz GP BiH, u toku su preliminarne provjere. Nakon njih će Kancelarija za profesionalne standarde i unutrašnju kontrolu GP BiH, u skladu s utvrđenim činjenicama, predložiti adekvatne mjere.\n“Ukoliko se utvrdi da je u radnjama policijskih službenika, a u vezi sa prelaskom državne granice Roka Snežiča, bilo radnji koje upućuju ili se utvrdi da postoji sumnja u povredu službene dužnosti, biće predloženo sprovođenje internog, odnosno stegovnog postupka“, uvjeravaju iz GP BiH.\nPodsjetimo, prema dostupnim informacijama, Snežič stoji iza masovnog otvaranja fantomskih preduzeća u Banjaluci, a firma “Moj pravnik”, čiji je on osnivač, pod lupom policije je bila početkom marta, u međunarodnoj akciji “Zajam”, koju su pripadnici MUP-a Srpske izveli u saradnji s kolegama iz Hrvatske i Slovenije. Tom akcijom je obuhvaćeno više osoba, a sumnja se da su omogućili izvlačenje više miliona evra iz slovenačkih firmi.\nIz MUP-a Slovenije za “Nezavisne novine” su rekli da se u ovom predmetu vodi pretkrivični postupak. Istovremeno, zvanično nam je potvrđeno da se Snežičem bavi pravosuđe u BiH, odnosno brčansko tužilaštvo, koje je taj predmet preuzelo od Tužilaštva BiH.\n“Taj predmet je otvoren. Tužilaštvo Brčko distrikta preduzima sve radnje iz svoje nadležnosti radi donošenja zakonite i pravilne tužilačke odluke“, rekli su iz ovog tužilaštva.\nKada je riječ o Snežiču, portal Capital je, podsjetimo, pisao da je Srpska postala offshore destinacija i da su Slovenci u Banjaluci otvorili 200 fantomskih firmi, kao i da najveću ulogu u tome ima upravo taj kontroverzni slovenački biznismen.\nSnežič je ranije potvrdio da je preko svojih firmi posredovao u brojnim slučajevima u kojima su državljani Slovenije odlučili da preko Banjaluke sačuvaju novac zarađen iz poslovanja u Sloveniji, ali i dodao da je sve u skladu sa zakonom, odnosno da se ne radi o poreskoj utaji. Nezavisne/Capital\nTagovi: granicaRok Snežič\n31.12.2020 | 12:38


Moramo biti oprezni svih 90 minuta\nČetvrtak, 6. septembar 2018. 18:18\nSlužbena press konferencija „U-21“ reprezentacije Bosne i Hercegovine uoči susreta kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2019. protiv Švajcarske održana je danas u Trening centru NS/FS BiH u Zenici.\nNa pitanja novinara odgovarali su selektor Vinko Marinović i reprezentativci Kerim Memija i Marko Mihojević.\nVinko Marinović je govorio o zdravstvenom biltenu:\n„Dujaković je ranije otišao, ali nadali smo se da će Jukić biti spreman barem za jednu utakmicu, međutim ni na njega nećemo moći da računamo. Peco će biti na raspolaganju i to je to što se tiče zdravstvenog biltena.“\nSelektor se zatim osvrnuo i na protivnika:\n„Uvijek se desi da neki igrači igraju, a neki imaju manju minutažu u klubovima. Ja sam siguran da će svi oni koji sutra budu na terenu pružiti svoj maksimum. Mi ćemo težiti posjedu lopte uz dobru i kvalitetnu odbranu i tranziciju prema naprijed. Tu smo bili dobri u dosadašnjem dijelu kvalifikacija. Švajcarska je kvalitetna ekipa. Moramo biti oprezni tokom svih 90 minuta sutrašnje utakmice.“\nKerim Memija očekuje pozitivan rezultat:\n„Pozivam navijače da nas podrže u utakmici koja je veoma važna za nas. Svi igrači su svjesni da nam se ukazala velika prilika i koliko nam malo treba da napravimo uspjeh. Zato sutra moramo da pružimo maksimum i da ispoštujemo sve ono što se dogovorimo u svlačionici. Nemamo čega da se bojimo, možemo ostvariti pozitivan rezultat.“\nMarko Mihojević je takođe pozvao navijače da podrže ekipu i izjavio:\n„Svakom igraču koji igra za nacionalni tim, to predstavlja veliku čast. Svaki put kada sam u reprezentaciji dajem sve od sebe, a tako i svi igrači u ovom timu. Iz tog razloga možemo se nadati pozitivnom rezultatu. Analizirali smo protivnika i svjesni smo da imaju jaku ekipu. Sa novim selektorom su promijenili sistem igre, a imaju i veoma brze ofanzivne igrače. Neće biti lako, ali vjerujemo u uspjeh.“\nReprezentativci su nakon press konferencije odradili trening.


Ugljanin podržao zahtjev Bošnjačkog nacionalnog vijeća za specijalni status Sandzaka - Sandzaklive\nUgljanin podržao zahtjev Bošnjačkog nacionalnog vijeća za specijalni status Sandzaka\nKoristim ovu priliku da se obratim građanima Sandžaka, posebno Bošnjacima.\nSDA Sandžaka kao stranka bošnjačkog naroda podržava zahtjev Bošnjačkog nacionalnog vijeća koji je upućen republičkim organima Srbije i Crne Gore za uspostavljanje specijalnog statusa za Sandžak.\nSpecijalni status Sandžaka u kojem su konstitutivni narodi Albanci, Bošnjaci, Crnogorci i Srbi, postaje nukleus regionalne stabilnosti i saradnje na Balkanu. Srbi i Crnogorci ne gube ništa, naprotiv, dobijaju i očekujemo njihovu punu podršku.\nKao najbolji model za trajno rješenje jugoslovenske krize, ponovo se nameće koncept Badenterove komisije iz novembra 1991. godine, kao rješenje koje garantuje stabilan i trajan mir, sigurnost i saradnju na Balkanu.\nBošnjačko nacionalno vijeće je utvrdilo specijalni status kao legitiman cilj koji može da obezbjedi političku egzistenciju bošnjačkog naroda u Sandžaku i jasne stavove koji mogu okupiti sve bošnjačke političke faktore ka postizanju tog cilja.\nOd danas više niko nikada ne može reći da Bošnjaci Sandžaka ne traže ništa ili da ne znaju šta hoće. Ponavljam SDA Sandžaka podržava zahtjev Bošnjačkog nacionalnog vijeća i prihvata kao platformu za rješavanje statusa Bošnjaka i statusa Sandžaka.\nOćekujemo da se i ostale bošnjačke političke stranke, institucije i organizacije sa bošnjačkim i sandžačkim predznakom pridruže ovom zahtjevu i time opravdaju povjerenje koje dobijaju od bošnjačkog naroda.\nNapominjem, postojanje više bošnjačkih stranaka u Sandžaku koje međusobno ne sarađaju predstavljaju glavnu smetnju u rješavanju statusa bošnjačkog naroda, po diktatu iz Beograda umanjuju zahtjeve jedna drugoj.\nBošnjački narod u Sandžaku danas treba da odluči:\nIli će podržati inicijativu za rješavanje statusa Bošnjaka i statusa Sandžaka ili će kao narod nestati sa ovih prostora\nTags: BNV, Sulejman Ugljanin\n-3 # Samir 2019-06-12 16:19\nSve sasvim legitimno i nuzno za buducnost svih Balkanskih naroda. Dobro bi bilo da BNV oformi specijalni advokatski tim koji bi mogao zahtjeve da pravno formulise i sinhronizuje sa zvanicnim stavovima Prishtine, Sarajeva, Beograda i Podgorice i naravno Ankare i EU. Sandzak ne smije da bude poligon za nove sukobe, vec glavna tacka spajanja zajednickih interesa svih razlicitosti i prosperitetne saradnje. Srbija i CG kao i Kosovo i BiH bi realizacijom ovog projekta koji garantuje mir i demilitarizaciju utvrdilo priliv kapitala koji bi omogucio novu dinamiku u razvoju.\n+10 # Suljo udbas 2019-06-12 19:13\nTi nisi svjestan da samo jedan poziv iz vlade srbije i ponuda za foteljom sulju baca svu ovu pricu u smece. Kako vama zasalovanim mozgovima to objasniti??? Pravite se budale ili ste stvarno toliko mentalno zaostali pa ovog slrada ne kapirate???\n-4 # Sajo 2019-06-12 19:36\nSuljo udbaš- Kakav si ti smrad od čoveka, a znaš da je odbio Vučića da uđe u vladu bezuslovno, ispostavio mu je spisak zahteva, koje ovaj nije hteo da mu ispuni, a i ko bi od četnika hteo išta Bošnjacima da ispuni, samo se seti Srebrenice, Sarajeva, Prijedora, Foče, Višegrada, itd, i sve će ti biti jasno, a ti i dalje blati i ogovaraj svog brata Bošnjaka muslimana.\n+5 # Suljo udbas 2019-06-12 23:57\nKakve uslove???? Hajde ne lazi narod kad ga niko ni pozvao nije, iako je davao signal Vucicu da je spreman na razgovore o ulasku u vladu i da ceka poziv. Pa ima snimak odmah poslije izbora dje suljo to izjavljuje. Ostavi se tih budalastinja. Zato je iz bijesa i pokrznuo ovu praznu pricu.\n+2 # Muftin BOT 2019-06-14 10:49\nNEce Suljo i da ga zovu, jer to nije bradata starleta da se uluzije Seselju ili veciti ministar da cuti i gleda svoj interes. Sad ce koalicija\nSPP Muftija za koga kaze ministar djavo hodza\nSDP Rasim za koga kazu spp da je narko Bos\nZnaci nema vise kijamet koalocije, sad je jos crnja\nKoalicoja: (Djavo-NarkoBoss) a narod sve to trpi\n+10 # Pazarce 2019-06-12 17:42\nEEEEE vidi ovoga ljipsa ljipsanog ,najveca ulizica od svih politicara,ne znas koje gori da li on ili ovi sto ga podrzavaju,kakva nepismenost od insana .\n-7 # Juzno krilo 2019-06-12 18:13\nPricas ko neko vlahce\n-4 # Sajo 2019-06-12 18:53\nPazarče- Ti kao da si Raščanče, ili Kraljevčanče, kakvo si mi ti Pazarče futo futni, kad si protiv svog sopstvenog naroda, a i sebe, pogledaj šta napraviše Albanci, napraviše dvije države, a mi ni tu jednu ne možemo zbog naših gluparija, a kamo li još autonomiju, znaju to Srbi, zato nam i ne daju ništa.\n+8 # Suljo udbas 2019-06-12 19:15\nPa nikad je neces ni napraviti sa fuksama poput ugljanina. Pa sta je radio dosad 30 godina??? E maloumnici jedni vi da se bavite politikom 2+2 niste u stanju da ukapirate koliko je.\n-3 # Juzno krilo 2019-06-12 19:53\nBravo glupane, pravi si udbasko policijski ker.\n0 # Sajo 2019-06-12 21:58\nSuljo udbas- Tebi nema pomoći, i ne bih da se spuštam na tvoj nivo, i da koristim tvoj vokabular reči, suviše si prost za politiku.\n+12 # Sultan Sulejman 2019-06-12 18:16\nGdje god je ovaj covjek umijesao prste, tu je nastao belaj! Status Sandzaka je realnost ali nikako ne smije biti omca oko vrata napacenom bosnjackom narodu! Jedino sto je sigurno da ce doticni prvim avionom za Antaliju u koliko dodje do ne mira !\n+1 # Sajo 2019-06-12 19:14\nSultan Sulejman- Jok nego će ostat da ga prebiju i zatvore, a njegov narod će mu se smijati i praviti ga budalom kao što su Pazarci išli na Hadžet u redovima i pljuvali streljanog Aćif- efendiju, a znamo šta je on uradio za Pazar, i Suljo je stavio "glavu u torbu" 90-ih, pa ga danas svaka šuša naziva "mutom" i ne znam još kako, a dok nam je bilo tijesno dupetu, svi smo bili za njega, danas kad je opasnost prošla, on nam je najgori.\n+6 # Sultan Sulejman 2019-06-12 19:44\nSajo-Safete pod patriotizmom se ne podrzumijeva bezanje vec to spada u ravni kukavicluka ! Mnogi su mogli pobjeci ali su odabrali ostati i danas idu UZDIGNUTOG CELA za razliku od boksera iz Mitrovice koji pobjeze prvim busom za Istanbul! Ovo ti kazem jer sam maltretiranja osjetio na svojoj kozi a sta ti znas o tome!? Za mene je ovaj insan jedan obicni manipulator koji koristi svoj bahatluk ,primitivizam a bosnjaci placaju obijenim bubrezima ! Covjek cija je stranka podrzala REHABILITACIJU CETNICKOG RAVNOGORSKOG POKRETA zasluzuje smetliste Bosnjacke Historije a da ne spominjemo fitnu sa Islamskom zajednicom za koju je doticni direktno odgovoran!\n-6 # Sesko Voja 2019-06-12 22:02\nTako je Sultane Sulejmane ,svi trebamo da podrzimo samo naseg Efendi-Vojvodu Zlukorla.\nMi smo njega,naseg 'ODZU Zlukorla cuvali i 90-ih i zato nas Efendi-Vojvoda Zlukorle nije morao bezati jer je uvek bio nas pouzdani dousnik.Ja moram prliznati da nas ovaj Suljo nije jebhavao ni tada a ni sada ni zasta.\nVazno je da nama nas 'ODZA nije bezao i da je ostao dosledan i püoverljim nasim Rladikalima,a bio je i sa Mirkom Marljanovicem u izuzetno dobrlim odnosima.\nSada je najbitnije da se svi udrluzimo prlotiv Sulja i da srlecimo da bilo sta ostvare ti Srlbi Mu'amedanske vere.\nVidis kako je veliki patriota nas Efendi vojvoda Zlukorle. On,Zlukorle je Veci Srbin i Vojvoda od naseg Tome.\nZato smo mi Rladikali njega i okrunili titulom Vojvode od Rlaske Oblasti.\n-2 # Zulfikar 2019-06-13 00:43\nDezurna dzukela SASKO-LOJAVI ( baustelac)\n0 # Sajo 2019-06-12 22:13\nSultan Sulejman- Sve što si rekao slagao si, SDA nije podržala u skupštini izjednačavanje prava četnika i partizana, bili su uzdržani, a ne rehabilitaciju četnika Draže Mihajlovića, to je učinio sud ove države, drugo, što se tiče razbijanja IZ, ni tu nisi u pravu, trebao je biti smenjen Zukorlić, ali pošto je imao svoje verne pse čuvare, ostao je i dalje u jednom delu IZ, treće, ja nisam još video ni čuo nekoga koji je prebijen i maltretiran od strane srpske policije osim tebe, evo i ja sam prošao psihičku torturu tada, ni kriv ni dužan, čak nikad nisam bio član SDA, jer to nije bilo ni važno, srpskom režimu je bilo važno samo da si Bošnjak musliman, i bio si kriv, a što se tiče bežanja, pokazali smo u vreme bombardovanja, kad nikome nije falila ni dlaka sa glave, pola Sandžaka je pobeglo, tako je bilo i 90-ih, a Suljo je trebao da ostane, da se zločinci iživljavaju nad njim..\n-1 # Sajo 2019-06-12 22:24\nSultan Sulejman- pojašnjenje-Niko od prebijenih i maltretiranih 90-ih godina nije okrivio Ugljanina, osim tebe.\n-3 # Novi Pazar 2019-06-13 07:58\nSajo ti lazes ti nisi bio tucen sigurno, jer da jesi znao bi zbog koga ti je to bilo, ko je dao spiskove UDBI ili si se uhlebio u BNV da primas platu i pises ove komentare, ti si bolestan covek lijeci se vidis li ti da samo ti komentarises sve i kazes nisi clan SDA ti si bre rob SDA Suljo ti je idol.\nPitaj Sulja hde su pare od dijaspore 90’ god ?\ngde su 14.000.000€ iz NP opstine?\nKako je napravio kucu na rekreacionom?\nGde su pare od ulica sto je uzimao za asvalt?\nKoliko je puta dobiao pare za vodovod u NP? ( I pokrao sve )\nZa sta je dao Tadicu plaketu? ( a deda mu cetnik)\nZa sta je porucevao lijepo vrijeme za Kostunicu?\nSajo ne budali\n0 # Sajo 2019-06-13 16:54\nNovi Pazar- Ja nikada nisam bio član SDA, pa ni danas, za razliku od takvih kao što si ti, koji su promenili bar 5-6 stranaka ne bi li se negde uhlebili, i ni od jedne partije nikada nisam imao nikakve koristi, mene zanima samo opštenarodno dobro, zato i komentarišem, jer vidim da su danas popularni samo oni političari od kojih ljudi imaju materijalnu korist, a šta će biti sutra sa njihovom decom, ne zanima ih. A sad gde su pare od dijaspore 90-ih? Te pare (jedan i po' milion maraka) je Suljo ostavio Zukorliću da kupi parcelu Bojadžića kod ukrasa da bi se gradio islamski centar, kada se vratio iz Turske niti je bilo para, ni parcele, niti islamskog centra, e od tada su odnosi između Ugljanina i Zukorlića poremećeni, a kulminirali posle 2000-te godine. Što se tiče nekih 14 000 000 miliona koje spominješ to su krediti koji su upotrebljeni za infrastrukturu, a za ostale gluposti, i rekla-kazala, ne bih da komentarišem.\n+2 # Sajo 2019-06-12 22:19\nSultan Sulejman- Nastavak- Samo pogledaj koliko nerešenih ubistava je u Sandžaku, Mavrić naš momak leži u zatvoru za ubistvo policajca koje nije počinio, policajac koji je ubio Skarepa je na slobodi, itd itd a da ne pričam o ubistvu dvojice vlasnika menjačnica, i sl.\n-1 # Sultan Sulejman 2019-06-13 00:53\nNema potrebe vise polemisati o covjeku kojem je licni interes prioritet nad prioritetima! Sto se mene tice daleko mu kuca bila.\n+4 # Đemo 2019-06-12 18:49\n[fv]znamo sta genocidni narod radi i druge nam nema. [/fv]\n+6 # Sandžak je vječan 2019-06-12 20:18\nSuljo za čije interese radiš,Kosovske ili Srpske ili si na platnom spisku obe strane.\nZa specijalni status??Ja sam za potpuno osamostaljenje ali kako,kada,sa kime?\nNi jedan uslov ne ispunjavamo a potebno je imati brojčanost,snagu,moć,ekonomsku stabilinost,zajedništvo.Pošto ništa od toga ne ispunjavamo sedi jedan!\n-9 # Sandzacki Srbin 2019-06-12 20:56\nTako je, reci hocu osamostaljenje. volim iskrenost. I ne ljutim se na to. A i ti se ne ljuti na to da sam ja protiv toga i boricu se ako treba protiv toga.\n+3 # ACO srbine! 2019-06-12 23:18\nEh pa srbendo deder odma stupi pod komandu serdara vulina...\n...pa da svi pocrkamo od smijeha!\n-4 # Sandzacki Srbin 2019-06-12 20:58\nKako to da Suljo nije na proslavi u Pristini? On bi trebao biti govornik odmah posle Madlen Olbrajt\n+7 # ACO srbine! 2019-06-12 23:21\nSuljo je bez dvojbe sarmirao madlen.\nIstovremeno diplomata dacic sarmira brkate turke vrcanjem guzicom i pjevusenjem na uvce o osman-agi...\n-3 # Olivera 2019-06-13 19:04\nMadlenku je šarmirala trandža Čitaku. Suljko može da šarmira jedino neku senilnu babu, koja ga svakako ništa niti čuje, niti razume.\n-1 # Olivera 2019-06-13 19:07\nZna i Suljko granice, Srbine. Da je to uradio, više Sandžaka ne bi video. Mogao bi slobodno istim letom sa Debilom i Odvrajtovom za Ameriku. Ili za Albaniju, ako mu se ne prelazi Atlantik. Tu bi mu dozvolila samoopredeljenje.\n-5 # Olivera 2019-06-13 08:43\nLjider je podržao zahtev samo jedne grupe većnika u IO s liste "Samoprdenje". Niti su svi većnici te liste podržali, niti koalicioni partner Vakat je, niti opozicioni većnici iz redova SPP. Sulejmane, hajde opet blago nama pred fontanu želja, pa ovaj put potraži i malo pameti za sebe i one Samoprdeljaše koji se igraju sa BNV i zloupotrebljavajući ga i kompromitujući ga.\n+3 # Sajo 2019-06-13 17:06\nOlivera, a šta bi po tebi trebalo da radi BNV, da aplaudira Vulinu na glupiranju, ili Vučiću za svađu sa svima u okruženju i sa novinarima, Marku Đuriću za uvlačenje Vučiću u d..e. itd\n-5 # Olivera 2019-06-13 19:13\nTo šta bi trebalo da radi BNV je propisano zakonom. Kako BNV tako i još dvadesetak NV u Srbiji. A šta bi trebalo da ne radi, to je otprilike sve ono što tvoj ljider i njegova bulumenta čine, iritrajući kako koalicione partnere u veću, tako i većinu javnosti i Sandžaka i Srbije.\n0 # Sajo 2019-06-14 17:24\nOlivera, Prvo i poslednje, ne zove se veće, nego vijeće, a ono glavno, vijeće se bavi pravima i drugim pitanjima vezanim za Bošnjake, i ne samo ono što bi srpske vlasti htele.\n0 # Olivera 2019-06-15 07:00\nMoj izgovor je ekavski i za mene je to Veće. Ja nikada nisam nikog prozivala zbog govora i izgovora, pa molim Sajo da ni ti mene ne prozivaš. Moraš biti tolerantan, prihvatiti i neke različitosti koje postoje među nama, a ne nametati samo svoje. Tako i ovi tvoji Samoprdeljaši nameću u BNV sve i svašta iako većnici drugih lista nisu za. Uticaj ljidera na tvoj mentalni sklop je više nego evidentan. To neće biti dobro za tvoju budućnost. Suljko je odsvirao svoje, predstavlja nekog ko više nigde i ništa ozbiljno ne znači, ali za tebe bi i bilo nade kada bi učio na njegovim greškama.\n0 # ProdajemVeruZaVeceru 2019-06-16 22:15\nJuzni Sandjak nikad nece pasti pod vlast pahcadi iz severnog Sandzaka


Nova bruka na međunarodnoj sceni: BiH nije platila članarinu u Interparlamentarnoj uniji - Klix.ba\nUoči sjednice u Beogradu Nova bruka na međunarodnoj sceni: BiH nije platila članarinu u Interparlamentarnoj uniji\nUoči sjednice u Beogradu\nVijeće Evrope Saša Magazinović Interparlamentarna unija\nSaša Magazinović (Foto: I. Š./Klix.ba)\n"Nakon brukanja u Vijeću Evrope, vladajući su nastavili nizati 'uspjehe' na međunarodnoj sceni", objavio je danas zastupnik SDP-a u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Saša Magazinović.\n"Posljednje vijesti kažu da je Izvršni odbor Interparlamentarne unije (IPU), najstarije međunarodne parlamentarne organizacije, razmatrao suspenziju BiH zbog neplaćanja članarine", napisao je na Twitteru ironično "čestitajući" vlastodršcima za još jedan blam koji su priredili našoj zemlji.\nNakon brukanja u Vijecu Evrope, vladajuci su nastavili nizati “uspjehe” na medj. sceni. Posljednje vijesti kazu da je Izvrsni odbor Interparlamentarne unije (IPU), najstarije medjunarodne parlamentarne org. razmatrao suspenziju BiH zbog neplacanja clanarine. Bravo majstori!\n— Sasa Magazinovic (@SasaMagazinovic) October 13, 2019\nSkupština Interparlamentarne unije počinje danas u Beogradu, a prisustvovat će joj, kako je najavljeno, više od 2.000 učesnika, među kojima će se naći i 80 predsjednika parlamenata i 60 potpredsjednika te drugih partnera iz UN i civilnog društva cijelog svijeta.\nZasjedanje će trajati do 17. oktobra, a danas će ga u Centru "Sava" svečano otvoriti predsjednik Srbije Aleksandar Vučić.\nBiH će, o trošku građana, u Beogradu predstavljati delegacija Parlamentarne skupštine BiH koju predvode zamjenik predsjedavajućeg Zastupničkog doma PSBiH Nebojša Radmanović i zamjenik predsjedavajućeg Doma naroda PSBiH Nikola Špirić.\nDobra moja država 11.10.2019. u 12:32\nUpravo oni kao članovi SNSD-a su među predvodnicima blokade rada državnog parlamenta koji ne održava sjednice od decembra 2018. godine, zbog čega nikada nije imenovan novi saziv delegacije PSBiH u IPU, baš kao ni predstavnici BiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope.\nPodsjetimo, u junu ove godine BiH je propustila i zadnji rok da predloži delegaciju u Vijeću Evrope, tako ne može učestvovati u radu njegove Parlamentarne skupštine, a samim tim ne može ni glasati u ovom tijelu. Tako je BiH postala jedina članica Vijeća Evrope kojoj je ovo pravo uskraćeno.\nSaznaje Klix.ba 25.6.2019. u 10:57\nKada je riječ o aktuelnom plenarnom zasjedanju najveće i najstarije globalne parlamentarne organizacije IPU, koja ove godine obilježava 130 godina postojanja i rada, iz Parlamentarne skupštine BiH je ranije najavljeno obraćanje Nebojše Radmanovića, kao i brojni bilateralni susreti.\nZasjedanje će biti posvećeno ulozi i mehanizmima parlamenata u jačanju međunarodnog prava i regionalne saradnje, a ostaje da vidimo kakve poruke će IPU imati za Bosnu i Hercegovinu.\nBiH vanjsku politiku i dalje provodi bez zakona: Ljudi odu u ambasade da školuju djecu...\n06.02.2020. u 07:06\n1h 24min 136


Vlada dala suglasnost za kredite i jamstva HŽ-u, 3. maju i Brodosplitu - N1\nBiznis Autor:HINA30. tra. 202015:01 > 15:02\n“Ugovorna cijena brodogradnje 723 iznosi 34 milijuna dolara, dok je ugovorni rok isporuke te novogradnje 15. srpanj 2021. godine”, kazao je Horvat, dodavši da je druga odluka vezana je uz brodogradilište u Splitu.


Hoće li dolazak ruskih stručnjaka u Srbiju dodatno podići plate u IT sektoru\nIzvor: RTS, 17.Maj.2022, 21:35\nSektor informaciono-komunikacionih tehnologija u našoj zemlji poslednjih godina je najbrže rastući, ali i najdeficitarniji. Potražnja za IT stručnjacima raste – za samo 12 meseci porasla je za više od 30 odsto. Rat u Ukrajini dodatno je povećao prostor i za upošljavanje i za profit. Za šest meseci, prema najavama stručnjaka, dolazak sve većeg broja IT stručnjaka u Srbiju daće i prve rezultate. Umesto predviđenih 120.000, broj informatičara u Srbiji tako će do kraja >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << 2025. biti 160.000.\nKolaps ukrajinskog sektora Informaciono-komunikacionih tehnologija poremetio je tržište rada, kao i poslovanje mnogih evropskih kompanija. Dok se ukrajinski stručnjaci izmeštaju po celoj Evropi, ruski se zbog blokada i zatvaranja stranih kompanija sele u našu zemlju.\n"Kao i ostale američke komapnije i 'Luksoft' je izašao sa ruskog tržišta. Naša situacija je specifična što smo imali i za ruske pojmove veliki broj zaposlenih u Rusiji. Reč je o 4.000 zaposlenih koji su radili na ruskom tržištu, neki ostaju tamo, pregrupišu se u neke lokalne ruske IT firme, a dve hiljade će pretežno biti relocirani u Srbiju", kaže Mihajlo Poštić direktor kompanije "Luksoft Srbija".\nNedostatak kadra biće nadomešćen domaćim stručnjacima. Samo ta kompanija ima novih 400 radnih mesta.\n"Skok cene rada neminovan"Marko Vučetić, pi-ar portala Helloworld, ističe da je skok cene rada neminovan.\n"Ukrajina jeste jako IT tržište rada i broji čak 290.000 IT stručnjaka, ali ono što moramo da spomenemo jeste Rusija. Ono što već tržište pokazuje jeste da imamo sve više ruskih državljana pogotovu IT-jevaca koji odavde rade", naglašava Vučetić.\nDolazak informatičara svi vide kao pozitivan trend. Osim novih iskustava i znanja očekuje se još brži razvoj IKT sektora u našoj zemlji.\n"Ljudi iz Ruske Federacije koji žele da rade sa domaćim kompanijama, to su jako interesantne ekspertize koje mi nemamo. Od ispitivanja mora, raznoraznih embedi sistema voda, kontrole kvaliteta voda, algoritama kako se sve to radi i kontroliše, uspostavlja ceo informacioni sistem, to recimo domaće kompanije nisu radile", poručuje Jelena Jovanović iz Privredne komore Srbije.\nPrva dva meseca ove godine izvoz usluga u IKT sektoru u Srbiji iznosio je 347 miliona evra što je za 42 procenta više nego u prva dva meseca prethodne godine.\nNeophodno zadržati stručnjake u zemljiOčekuje se da izvoz iz IKT sektora pređe 2,5 milijarde evra ove godine, izjavila je predsednica Vlade Ana Brnabić na potpisivanju ugovora sa korporacijom "Orakl".\n"Nama je ukupan broj zaposlenih u ovom sektoru prešao 90.000 ljudi. Samo u poslednje dve godine on je porastao za nekih 25 odsto. To znači da je svako šesto radno mesto bilo u IT sektoru", rekla je Brnabićeva.\nPopunjavanju radnih mesta i jačanju kadra bitno može da doprinese i sistem obrazovanja.\nDirektor "Luksoft Srbije" smatra da bi sistem obrazovanja trebalo da kolokvijalno izbacuje što više mladih talenata.\n"Upis studenata koji se bave računarima na ETF-u treba da bude povećan i ono o čemu trenutno razgovaramo i gde ćemo krenuti najverovatnije u dalje razgovore sa državnim institucijama, a to je da se prizna i strukovni doktorat", ističe Jelena Jovanović.\nPredviđanja čelnika kompanija iz IT sektora su da će sigurno u narednih godinu i po 50 stručnjaka mesečno, iz Rusije dolaziti u Srbiju kako bi se zadovoljile minimalne potrebe.\nNeophodno je unaprediti razmenu znanja i iskustava, zadržati stručnjake u zemlji, omogućiti boravak i poslovanje kao u matičnim zemljama, kako bi se i dalje IKT sektor širio, razvijao i pozicionirao kao vodeći u ovom delu Evrope.\nB92: Apokaliptično upozorenje bespomoćnog guvernera: "Milioni će postati siromašni"\nCapital.ba: Britanski guverner apokaliptično predviđa glad milionima ljudi


Vodič kroz Cetinje:Samo pravo do Poslednje šanse! | MTELCG\n03.11.2016. | 12:00\nZa adekvatno snalaženje po Cetinju, neophodno je poznavanje nadimaka zgrada i kvartova ovog grada. Evo jednog kratkog foto vodiča za one koji nisu upućeni u toponimski humor stanovnika crnogorske prijestonice.\nJedna od glavnih odlika cetinjskog britkog humora je davanje nadimaka, ljudima, događajima, ali i zgradama, ulicama i kvartovima. Za snalaženje po Cetinju putniku namjerniku bi, zbog ove navike njegovih stanovnika, poznavanje nadimaka objekata po crnogorskoj prijestonici često bi bilo od veće koristi nego mapa grada.\nPrimjera radi, ako ste autobusom krenuli put prijestonice na sastanak u Gradskoj kafani, upitate li nekog od Cetinjana po dolasku na stanicu kako do odredišta, vrlo vjerovatno je da dobijete odgovor: „idi onuda pored Ničim izazvanog, pa lijevo do Šećera u kocke...“\n„Ničim izazvan“ je kružni tok kod autobuske stanice. Nadimak koji su mu dodijelili Cetinjani najslikovitije ilustruje smislenost njegovog postojanja. „Šećer u kocke“ je gradski trg...\nI drugi kružni tok na Cetinju, na samom ulasku u grad, ima adekvatan nadimak: „Nikad u dom“.\nImena stambenih zgrada prijestonice su još egzotičnija. Zgrada preko puta najstarijeg gradskog groblja u Obilićevoj zove se „Pogled u budućnost“. Zgrada zidana u godinama kada su u stečaj odlazile jedna za drugom cetinjske fabrike nazvana je „Poslednja šansa“. Mini soliter „Ružica“ dobio je ime po majci dugogodišnjeg sindikalnog lidera. Zgrada „Željezara“ zidana je u godinama nakon velikog zemljotresa iz 1979. godine kada su građevinci po Crnoj Gori u svaki objekat, za svaki slučaj, postavljali dodatnu dozu željezne armature...\nIme sanatorijuma za pulmatološke bolesnika u Nikšiću „Brezovik“ poslužilo je kao nadimak jednog od reprezentativnih zdanja prijestonice ispred kojih je posađen red breza. Zgrada sa 40 stanova koji sus vojevremeno dodijeljeni radnicima Oboda i Košute nazvana je znakovito „40 mučenika“. „Tri sestre“ je nadimak za tri identične stare dovspratnice u ulici Luke Ivaniševića.\nNaravno stanove su dobijali i rukovodeći kadrovi a jedan od objekata za tu namjenu nazvan je simbolično „Zgrada mozgova“. Uticaj kultne američke hit serije „Gradić Pejton“ iz 60-ih godina prošlog vijeka odrazio se, poput Podgorice ili Beograda, i na Cetinju na imenu jedne jednospartince.\nZgradu koja je svojevremeno imala problem sa plavljenjem kanalizacije, Cetinjani su krstili „Smrduljica“. Prijestonica ima i svoju „Crvenkapicu“ i „Plavenkapu“, zgrade kojima je nadimak odredila boja krova. „Banski stanovi“ dobili su ime po epohi u kojoj je zidana ova zgrada – eri kada je Cetinje bilo glavni grad Zetske banovine u vrijeme Kraljevine Jugoslavije. To je i zgrada "Kongo" koja podsjeća na afrički standard stanovnika Cetinja nakon zatvaranja brojnih fabrika i firmi po kojima je ovaj grad bio poznat u bivšoj SFRJ.\nBivši viceguverner Velibor Milošević priveden je jutros u Specijalno državno tužilaštvo kao osumnjičeni u aferi...\n21.01.2019. | 08:26 > 08:27 0


NALED: Biramo najbolje online nastave u vanrednom stanju | Pirot Info\nNaslovna VESTI Plus Online NALED: Biramo najbolje online nastave u vanrednom stanju\nNALED: Biramo najbolje online nastave u vanrednom stanju\n22. april 2020. 09:31\nPandemija korona virusa preko noći je preselila obrazovni proces u e-prostor, a nastavnici koji smatraju da su svojom kreativnošću uspešno prevazišli novi izazov, mogu da se prijave od 22. aprila do 31. maja na konkurs za izbor najboljih primera nastave na daljinu, čiji je značaj još veći u vreme mera socijalnog distanciranja. Stručni žiri izabraće 10 najboljih, a u obzir će uzeti i online glasanje na sajtu www.jpd.rs gde će svi zainteresovani građani moći da podrže svoje favorite.\n– Nastava na daljinu biće važan deo obrazovnog procesa u budućnosti i nove okolnosti usled vanrednog stanja su ubrzale taj proces kod nas. To je model koji otvara nove mogućnosti za nastavni kadar i učenike i ovim konkursom želimo da podržimo najbolje ideje i da ih istaknemo kao primere najbolje prakse. Oni mogu postati deo jedinstvene baze primera – rekao je Dušan Vasiljević iz NALED-a, koji zajedno s organizacijom Connecting, u okviru projekta “JPD za razvoj” radi na zagovaranju teme “Obrazovanje za 4.0 revoluciju”.\nPored dodele priznanja za 10 odabranih i vaučera za kupovinu elektronskih knjiga, pripremljene su i vredne nagrade za najbolje – studijsko putovanje u Finsku i Estoniju i laptop za prvo mesto, laptop za drugo, dok će treće plasiranom pripasti tablet. Najkreativniji nastavnik ili nastavnica po izboru publike biće nagrađen smart telefonom.\nPrethodni tekstTigar tajers kreće punim kapacitetom od 4. maja\nSledeći tekstHBO Max stiže krajem maja


Ivanjica leto 2019 | Ivanjica smestaj apartmani cene\nŠta videti u Ivanjici\nHadži-Prodanova pećina je kombinacija važnog turističkog, speleološkog i arheološkog objekta. Nalazi se nadomak grada na samo 10 kilometara na nadmorskoj visini od 600 m. Nalazi se u dolini Rašćanske reke pa je zovu i Rašćanska. Pored predivnih dvorana sa stalagnitima i stalaktitima u pećini su pronadjeni vredni predmeti iz doba praistorije. (Zbog renoviranja nije otvorena za turističke posete)\nIdući uzvodno rekom Moravicom na 15 km od Ivanjice počinje da se uzdiže planina Golija – rezervat biosfere proglašen od komiteta MAB/ UNESCO 15.09.2001. u okviru Parka prirode na prostoru od 53.804 ha jedini kod nas i jedan od 211 rezervata u svetu. Kada bi hteli da pričamo sve o ovoj planinskoj lepotici trebalo bi nam nekoliko dana, ali svakako treba pomenuti netaknutu prirodu sa gustim šumama, Tičar jezero na Dajićkom brdu na nadmorskoj visini od 1500 m , zatim jezero na Okruglici nastalo 1974 godine nakon zemljotresa u Rumuniji i Košaninovo jezero koje je zaraslo u tresavsku vegetaciju. Tu su i predivni vodopadi na reci Izubri koji plene svojom lepotom.\nVodopad u Ivanjici\nPlaza Bosa noga\nAko planirate duži boravak, verovatno će vam biti potreban i smeštaj u Ivanjici. Potrudili smo se da izdvojimo iz svake kategorije smeštaja po nešto kako bi ponuda bila dostupna svačijem džepu\nHotel Western City\nTagovi: Ivanjica leto 2019, Ivanjica turistički vodič i preporuke, turisticka mapa Ivanjica, smestaj Ivanjica


Trenutno se događa najveća epidemija ebole u Zapadnoj Africi sa preko deset hiljada inficiranih, a Belgijske novine objavile su redak video napravljen 1976. na kojem se pokazuje kako je ebola prvi...\nalo.rs, TV Best 4 komentara\nMasovno hapšenje Afrikanaca u Zaječaru: Grad strahuje od ebole\nU poslednjih mesec dana na teritoriji Grada Zaječara uhapšeno je preko 250 lica Afro-azijskog porekla. U noći između 22. i 23. oktobra na teritoriji ovog grada uhapšeno je četrdeset i šest...\nSZO: Broj obolelih od ebole premašio 10.000\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO) saopštila je u subotu da veruje da je broj ljudi oboleo od ebole premašio od 10.000.\nSZO sprema masovnu proizvodnju vakcina protiv ebole\nMilion doza vakcine protiv ebole biće proizvedeno do kraja 2015. godine, saopštila je danas Svetska zdravstvena organizacija (SZO).\nAmeri imaju lek za ebolu: Izlečili još jednog svog čoveka\nPlišana igračka u obliku virusa ebole?!\nAmerička kompanija Džajent Majkrobs specijalizovana za plišane igračke u obliku bakterija i virusa, proizvela je plišane igračke u obliku smrtonosnog virusa ebole, prenose američki mediji.\nSamo u jednoj regiji u Sijera Leoneu nema zaraženih ebolom. Evo i zašto\nKoinadugu je planinska oblast na severu Sijera Leonea i najveći okrug u zemlji, koji ima 265.000 stanovnika. Iako se graniči sa Gvinejom, odakle se proširila zaraza, u Koinaduguu nije zabeležen...\n"U Srbiji nema obolelih od ebole, ali rizik postoji"


Optužnica protiv Đakića zbog božićne čestitke Srbima sa odrubljenom glavom | N1 Srbija\nOptužnica protiv Đakića zbog božićne čestitke Srbima sa odrubljenom glavom\n01.03.2019. |20.52 >20.57 |\nProtiv 24-godišnjeg Ivana Đakića, sina saborskog poslanika vladajuće Hrvatske demokratske zajednice (HDZ), podignuta je optužnica zbog javnog podsticanja na mržnju i nasilje prema Srbima, saopštilo je tužilaštvo u Virovitici.\nOptužnica je podignuta u utorak zbog fotografije i teksta koje je na Fejsbuku objavio Đakić "u nameri da izazove netrpeljivost i nasilje prema pripadnicima srpske nacionalnosti".\nPostupak sina poslanika HDZ-a oštro osudili vlast i opozicija u Hrvatskoj\nPlenković osudio “božićnu čestitku” sa ustašom koji drži odrubljenu glavu\nĐakić je za pravoslavni Božić ove godine na Fejsbuku postavio fotografiju osobe s ustaškim obeležjima koja u ruci drži odrubljenu glavu osobe s četničkim oznakama i uz nju napisao "Svim 'prijateljima' srbićima sretan božić".\nOn je spornu objavu ubrzo izbrisao uz izvinjenje "svima koje je uvredio", a dan kasnije pod pritiskom se isčlanio iz HDZ.\nNjegovu objavu osudila je Vlada Hrvatske, kao i brojne druge stranke i pojedinci, među ostalim i njegov otac, poslanik u Saboru, Josip Đakić.\nVirovitičko državno tužilaštvo predložilo da se Đakiću izrekne osam meseci zatvora i bezbednosna mera zabrane pristupa internetu.\nIzvor: Facebook/Ivan Đakić\nivan đakić optužnica ustaše govor mržnje\nSinu poslanika HDZ-a 11 meseci zatvora uslovno zbog fotografije odrubljene glave 12:18 h\nPodignute optužnice protiv 18 osoba zbog ometanja kosovskih izbora 11.11.2019.\nSud u Skoplju potvrdio optužnicu u slučaju Reket 08.11.2019.\nОно што је учинио није за суд и затвор већ за лудачку кошуљу са дугач- ким рукавима...\nGlava govori vise od hiljadu reci.\nTrebalo bi uvesti i odgojne mjere, sa ciljem osvještenja svojih loših postupaka i učenja humanosti i pravednosti prema svakom ljudskom biću. Također i nekoliko mjeseci dobrotvornog rada za opće dobro nakon izvršenja zatvorske kazne. Ajd zdravo svima, povraća mi se od ovakvih ljudi.\nNemački ministar u Skoplju: Niko ne dovodi u pitanje evro perspektivu Makedonije\n18:02 h Region\nUhapšeni inspektori u BIH zbog odavanje podataka iz istrage\n17:01 h Region\n13:16 h Region\nPoplave na crnogorskom primorju usled jakog nevremena\nSinu poslanika HDZ-a 11 meseci zatvora uslovno zbog fotografije odrubljene glave\nNemački ministar u Skoplju: Niko ne dovodi u pitanje evro perspektivu Makedonije 18:02 h\n18:02 h | Region\nUhapšeni inspektori u BIH zbog odavanje podataka iz istrage 17:01 h\n17:01 h | Region\nHrvatska od Srbije traži 148,5 miliona dolara 13:16 h\n13:16 h | Region\nPoplave na crnogorskom primorju usled jakog nevremena 13:09 h\nPoplave u Dalmaciji, potopljeni i Dioklecijanovi podrumi 11:43 h\n11:43 h | Region\nPIK odbacio zaključke Skupštine RS, entiteti nemaju pravo na otcepljenje 11:40 h\n11:40 h | Region\nU blizini Trebinja "uhvaćen" vozač sa 4,26 promila alkohola u krvi 10:31 h\n10:31 h | Region


Marina Tucaković preminula je u 68. godini.\nMarina Tucaković preminula je u 68. godini nakon brobe sa dugom i teškom bolešću.\nOpaki kancer dojke Marini je dijagnostikovan u februaru 2018. godine i odmah je zbog veličine i ozbiljnosti uklonjen.\nLekari su joj spasili život, ali se pred njom tada našao dug put izlečenja, a nekoliko meseci pred smrt otkrila je da poslednje terapije nisu dale rezultata, te da je zbog toga sve manje pokretna. Tada je Istakla i da joj je borba s rakom naporna, ali da ipak ostaje pozitivna i hrabra i nema nameru da se preda.\n"Primetila sam promene na dojci i osećala sam se jako loše, čak sam počela i da mršavim, a to su bili već simptomi odmakle bolesti. Otišla sam kod lekara, uradila osnovne analize i odmah mi je potvrđena dijagnoza. Pored toga, tada mi je otkriven i dijabetes, za koji nisam ni znala da ga imam. Sve to je dodatno zakomplikovalo moje ionako teško stanje", rekla je 2019. godine za medije, a onda opisala svoju borbu.\n"Operisana sam i lečila sam se na Institutu za onkologiju i radiologiju u Beogradu. Nakon operacije dolazila sam i odlazila iz bolnice, i to je trajalo mesecima. Bila sam u veoma lošem stanju, rezultati su bili katastrofalni. Nakon operacije pojavila mi se i voda u plućima, što je dodatno otežavalo moje zdravstveno stanje i pravilo mi tegobe. Toliko je bilo vode, da su mi uradili čak 20 punkcija, izvlačenja vode špricem. Prvih godinu dana bila sam na hormonskim tabletama, a zatim je usledilo 10 zračenja, pa citostatici. Sada sam počela sa hemioterapijama, preventivno, zbog nekih sekundarnih promena. I sve to iziskuje dosta vremena u bolničkom krevetu. Ali i na to sam se navikla, i zbog svoje želje za životom, ali i zbog divnih lekara i sestara koji mi daju volju da se borim", govorila je.\n"Moje zdravstveno stanje nije idealno, ali je sto puta bolje nego na početku. Zato savetujem svim ženama da ne idu mojim putem, već da čim primete neku promenu odu kod lekara, jer vreme je lek. Bolest nije naivna, rak je kao neka epidemija koja napada sve više mladih. Ali, ako sam preživela smrt svoga sina, preživeću i bolest", završila je tada svoju ispovest Marina Tucaković.


SMRT JUŽNOG TOKA Aleksandar Vučić: Srbija je 7 godina ulagala u taj projekat ali plaćamo cenu sukoba velikih | DNEVNE\nSMRT JUŽNOG TOKA Aleksandar Vučić: Srbija je 7 godina ulagala u taj projekat ali plaćamo cenu sukoba velikih\nPremijer Aleksandar Vučić kaže da najave o obustavljanju izgradnje Južnog toka nisu dobra vest za Srbiju, koja je bila lojalna tom projektu.\nPredsednik Vlade Srbije najavljuje da će po povratku sa sednice Saveta bezbednosti u Njujorku o tome razgovarati sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom i drugim ruskim zvaničnicima.\n“Srbija nikako nije doprinela takvoj odluci. Sedam godina je ulagala u taj projekat ali plaćamo cenu sukoba velikih”, rekao je premijer i dodao da građani ne treba\nda brinu o snabdevanju gasom.\nPremijer, koji boravi u Jerusalimu, kaže da je još manje srećan zbog izjave predsednika Upravnog odbora Gasproma Alekseja Milera koji je rekao da je projekat Južni tok zatvoren i da će ta firma graditi novi gasovod ka Turskoj.\n“Srbija nije ničim dorpinela donošenju takve odluke. Sad da li će se evrofili i rusofili međusobno optuživati ko je tu zašta kriv…Sigurno je da mi nismo ništa krivi”, poručio je Vučić.\nSrbija sigurno tu ništa nije kriva, izričit je premijer.\n“Država Srbija je više od šest, pa i više, sedam godina uložila u taj projekata. Mnogo truda mnogo rada od tih prvih potpisa kada su prisustvovali još (Boris) Tadić i (Vojislav) Koštunica…”, rekao je.\nOn je kazao da je to dobar projekat kojeg se Srbija nije odricala ni pod najvećim mogućim pritiscima.\n“Plaćamo cenu velikih, ali gađani Srbije ne moraju da brinu ni ove zime ni sledeće… Mi ćemo uspeti da rešimo to pitanje u najboljem mogućem interesu za građane. A da li bi bilo bolje da imamo Južni tok.. Svakako da bi i Srbija bi bila energetski bezbednija zemlja”, rekao je premijer i poručio da će Vlada Srbije uraditi svoj posao i građani ne treba da brinu.\nRuski predsednik je na jučerašnjoj konferenciji za novinare sa turskim predsednikom Redžepom Tajipom Erdoganom u Ankari rekao da je Rusija primorana da se povuče iu projekta “Južni tok” zbog toga što EU nije htela da podrži izgradnju gasovoda.\nI prvi čovek “Gasproma” Aleksej Miler rekao je da je projekat “Južni tok” – mrtav.\n“To je to. Projekat je zatvoren”, rekao je Miler za Rojters.\nNovi gasovod ka Turskoj je kapaciteta 63 milijarde kubnih metara gasa, uključujući i 14 milijardi kubika, koje će zameniti tranzit kroz Ukrajinu.\nGasovod kroz Tursku bi omogućio transport oko 50 milijardi kubika gasa do čvorišta na grčkoj granici, naveo je Miler u saopštenju Gasproma dostavljenom Tanjugu.\n3 Comments on "SMRT JUŽNOG TOKA Aleksandar Vučić: Srbija je 7 godina ulagala u taj projekat ali plaćamo cenu sukoba velikih"\nNikola_M | 2. December 2014. at 11:52 |\nTo je trebao da uradi jos pre godinu dana, kada su se majmuni prvi put poceli da protive planu gasovoda i da se okrene ka Kini.\njery | 3. December 2014. at 16:31 |\nVratite nam NIS prevaranti pijani!\nMile | 3. December 2014. at 17:54 |\nGradnja je mogla davno početi da Zorana Mihajlović nije kočila početke. Zna se da Nemačkoj ne odgovara gradnja Južnog toga, jer onda severni tog ne bi radio sa 100% kapaciteta, nego sa upola manje.


Nesreća koja čeka da se dogodi u Deliblatskoj peščari: Rampa podignuta, a voz "šiba" - Telegraf.rs\n19/12/19 | 21:41 ≫ 20/12/19 | 07:24\nNesreća koja čeka da se dogodi u Deliblatskoj peščari: Rampa podignuta, a voz "šiba"\nMrkla noć, rampa nije spuštena, pa ko nije pažljiv...\nFoto: Facebook/Branka Petrovic\nJoš jedna nesreća koja samo čeka da se desi. Pruga na izlazu iz Deliblatske peščare, dok prolazi voz, mrkla noć, a rampa podignuta.\nKako je prenela korisnica Fejbuka koja je u utorak uveče prešla preko pružnog prelaza, noću ne radi ni rampa ni signalizacija, a, kako je navela, nemaju ni dovoljno ljudi koji bi signalizirali nailazak voza.\n- Pa danju se vidi i ne treba - napisala je Branka Petrović.\nPredsednik Srpskog Komiteta za bezbednost saobraćaja Milan Vujanić rekao je ranije da u našoj zemlji ima oko 1.500 pružnih prelaza koji nemaju svetlosno-zvučnu signalizaciju, niti branike i polubranike, kao i da bi dok se to ne učini trebalo ograničiti brzinu vozova na takvim prelazima do 20 km na sat da bi se izbegle saobraćajne nesreće sa teškim posledicama.\nZvanično 2.138 putnih prelaza\nU Srbiji prema zvaničnim podacima ima 2.138 putnih prelaza i svi su na neki način obezbeđeni, tvrde "Železnice", kao i da je od tog broja 477 obezbeđeno polubranicima i branicima.\nPodsetimo, u teškoj nesreći, u sudaru voza i autobusa 21. novembra prošle godine na prelazu Donje Međurovo, kod Niša, poginulo je pet osoba, a povređeno 27. Železnice su tada saopštile da je taj putni prelaz bio "obezbeđen po zakonu" znacima vertikalne drumske signalizacije.\nPolicija će čuvati pružni prelaz u Batajnici: Ovde su građani protestovali, neće biti ukinut\nProblem u Batajnici - zatvara se prelaz preko pruge, građani negoduju\n20. decembar 2019 | 11:38\nIsto je i kada je spuštena.... Tada bahati bozači prolaze između dve rampe.... Kada znamo gde živimo najbolje je zaustaviti se i osmotriti pa tek onda preći prugu....\n20. decembar 2019 | 05:58\nЗар је толики проблем изградити надвожњак изнад сваког пружног прелаза,тиме би се спречила свака несрећа??? То мање кошта од људских живота,од штете,од страха,од немара,само треба ХТЕТИ СПРЕЧИТИ...Или,подвожњак за возове?\nDok je civilizovan\n20. decembar 2019 | 01:10\nSvet u XXI veku, mi još tavorimo na početku XIX, NIKO do nas samih nije kriv, tu ćemo i ostati još vek - dva...


Različit pristup u štamparijama u različitim zemalja - World Travel je turistički portal VRATRIPS.COM.\nRazličit pristup u štamparijama u različitim zemalja\nJednom sam napisao da mi u Tajlandu pravimo vizitke za sebe. Dugo smo razmišljali, čekali nešto, i to pre nego što smo otišli, iako nisu bili stvarno potrebni. Ali ova stvar je veoma zgodna, i korisno za nas u narednim putovanjima. Dakle, biti na Phuket, našao sam samo jednu kancelariju, koja je bila angažovana štampanje vizitki. Izgleda veoma ozbiljno, ali kad sam pokušao saznajte koji im je format potreban, koji su zahtjevi rasporeda potrebni promrmljao je nešto, kažu jpg u bilo kojoj veličini. Čudna misao Ja, ali pošto je vizitka bila potrebna ne za posao, već za to brzo dajem e-poštu novim prijateljima, a onda sam naručio.\nMi smo cool – sada imamo vizit karte!\nSada smo već u Rusiji i uskoro će biti potrebe napravi još jednu seriju posjetnica. Pronašao sam dobro društvo bavi se svim vrstama štampe: vizitkartama, brošurama, brošure, pa čak i razvoj preduzeća za korporativni identitet. Poslednji Još nisam relevantan, ali ostalo može biti korisno.\nLijepo je vidjeti cijelu stranicu posvećenu tome trebao bi postojati raspored. Sve je jasno – format datoteke i program, potrebne oznake, model boja i rezolucija. I ne samo dajte nama jpg i odštampaj nešto za tebe. Iako to verovatno mogu da urade ponuda, samo onda nema prigovora. Onda razmišljam kako tako? Tajlanđani ne traže kvalitet štampanja? U bilo kojoj boji slika za sreću? Na kraju krajeva, njihova zemlja u smislu napretka, modernija Rusija će biti – i svi imaju autobuse udobni i klimatizovani, a putevi su šik, a telefoni imaju sve sa ekranima osetljivim na dodir.\nMoskva sada ima tako veliki izbor štamparija koje naručujete poligrafija može biti bilo gdje. Siguran sam da mogu biti svuda razumljive. objasnite šta će se od vas tražiti za štampanje. Pa, ili kao opcija, biće ponuđeno da prilagodite izvorni kod potreban format na mjestu. Dakle, ako idete na Tajland (ne Znam kako druge zemlje u Aziji rade vizit karte unaprijed ili brošure za vaše putovanje, jer to nije činjenica da jeste trostruki kvalitet. Pa, ili se spremite da objasnite šta konkretno vi potrebno, a zatim kontrolirati sav posao.


Headliner ekskluzivno na probi Eyesburna u studiju Fest… Kojot: Ovo stanje je u meni probudilo revolt i inat, napisao sam 15 novih pesama… | Headliner\nHome»Muzika»Homeland»Headliner ekskluzivno na probi Eyesburna u studiju Fest… Kojot: Ovo stanje je u meni probudilo revolt i inat, napisao sam 15 novih pesama…\nHeadliner.rs / 11/08/2020 /\t0\t/\t919\nEyesburn, studio Fest/Photo: AleX\nGrupa Eyesburn krenula je u predprodukciju novog albuma u novootvorenom studiju u kultnom zemunskom klubu Fest.\nLider benda Nemanja Kojić Kojot podelio je, ekskluzivno za Headliner, prve utiske sa tonskih proba.\n– Radimo predprodukciju za novi album… Odlučili smo da to budu dve pesme, “Troops of Light” i “Breakin’ my Blues”. Iskoristili smo, zahvaljujući dobroj volji našeg drugara Jensa (Branka Lužnika) koji drži klub Fest, ovaj prostor, da u vreme dok smo svi “on hold” i čekamo da se nešto desi, počnemo snimanje – kaže Kojot i dodaje:\n– Većina bendova kaže da su ovo vreme proveli korisno. Mi jesmo… ne zato što smo hteli… Ali ja sam takav čovek, kada je neka frka i kada je teško u društvu i kada je teško svima oko mene i meni samom i kad je neizvesna budućnost i kad je sve pod znakom pitanja, ja onda dobijem neku čudnu energiju, neku želju za preživljavanjem, neki revolt prema tome da je možda kraj svemu se u meni budi, želim da ipak opstanem. I kad je sve ovo počelo, ja sam otišao u svoju kućicu na selu, i uradio sam demo, samo gitaru i vokal nekih 15 pesama koje smo u međuvremenu razradili, a imali smo neke pesme i od ranije…\nKlub Fest rešio je da svoje iskustvo i ljubav prema muzici pretoči u note na jedan sasvi drugačiji način i omogući vam da u prostoru koji znate i volite sada možete i da snimate svoju muziku. Studio Fest nudi veliki prostor odličan za snimanje live benda (naročito bubnja ;), talenat, iskustvo, opušteno ali stručno osoblje, mogućnost brze realizacije projekata… i, veoma važno, pristupačne cene.\nNemanja kaže da će produkcija novog albuma, prvog posle sedam godina, biti prilično “analogna”.\n– Konačno smo se, posle mnogo godina (od “Riality Checka” ima već 7 godina) upustili u pravljenje novog albuma. Želimo da to uradimo na način na koji smo uradili “Full Control” i “Solid”, a to znači da se ne oslanjamo toliko na novu tehnologiju, editovanje, razmenu fajlova… nego da sviramo zajedno, uživo, u jednoj prostoriji, jer mislim da ćemo tako dobiti najbolju energiju i mislim da su ploče koje su ostavile trag u rokenrol muzici na taj način i snimali. Zato smo odlučili da pokušamo da tako radimo – kaže i dodaje da je više nego zadovoljan uslovima koje bend ima u novom studiju.\nStudio Fest/Photo: AleX\nEyesburn, studio Fest/ Photo: AleX\n– U Festu je sada probni dan, probno snimanje, ono što ste zatekli je početak jednog procesa koji će trajati. Zahvaljujući Festu imamo tu mogućnost da ovde radimo kao što so nekad radili. Na sličan način, snimanje bubnja u velikoj prostoriji, smo radili za album “Solid” – kaže Kojot i pridružuje se ekipi koja započinje novi “krug” svirke.\nI… da vam kažemo, jako dobro to zvuči…\nTags:albumBreakin' my BluesEyesburnFestKlub FestNemanja Kojićstudiostudio FestTroops of Light\nTajni projekat Linkin Parka... a sve ima veze s njihovim kultnim albumom "Hybrid Theory"\nKnjiževno Regionalno Okupljanje Koje Otklanja Dosadu I Letargiju... Festival Krokodil od 28. do 30. avgusta ispred Muzeja Jugoslavije


Danas vam gotovo svi analitički alati omogućuju praćenje klikova. Klikovi predstavljaju većinu interakcija koje korisnik ima s vašom web lokacijom. Ali kad jednom dobijete te podatke, šta sad? Možete pratiti svaki klik koji posjetitelj napravi, ali to je poplava podataka koju treba prosijati. Praćenje klikova, kada se pravilno primijeni, može biti jedan od najmoćnijih alata za razumijevanje kako ljudi točno reagiraju na vaš sadržaj i kako


Poslao: 28 Apr 2014 16:34\nDa, i mene je moj odličan prijatelj, inače veliki Zvezdaš, to prvo pitao: "Da li je bio faul pre drugog gola Partizana?".\nPoslao: 28 Apr 2014 17:51\nNapisano: 28 Apr 2014 16:39\nMa i da je sve bio, mene bi bilo sramota\nDopuna: 28 Apr 2014 17:43\nJa hocu zivot, bolji zivot...\nDopuna: 28 Apr 2014 17:51\nKoga nije volja da cita, samo da naglasim jedan dio teksta, svojim rijecima\nPartizan je posle paljenja juga Marakane bio kaznjen sa 2 utakmice igranje pred praznim tribinama, da li neko sada spominje za navijace Zvezde isti scenario, iako su zapalili vise od 150 stolica ?\nPoslao: 28 Apr 2014 18:56\nHibrid98Files ::У реду је, спустите се на земљу, узмите једну ЦЕДЕВИТУ, и уживајте на 2. МЕСТУ!\nТако је било и пре две-три сезоне па вас претекосмо. Уосталом, јесењи првак је до сада увек успевао да одбрани титулу, ајд да не кваримо традицију баш ове године.\nPoslao: 28 Apr 2014 19:32\nGrobarRomanticar ::Partizan je posle paljenja juga Marakane bio kaznjen sa 2 utakmice igranje pred praznim tribinama, da li neko sada spominje za navijace Zvezde isti scenario, iako su zapalili vise od 150 stolica ?\nA Zvezda se vazda izvuce,zao mi je novih stolica\nPoslao: 28 Apr 2014 20:40\nSto se tice novih stolica, to je nesposobna uprava kriva. Umjesto da ne postavljaju stolice na sjevernoj tribini do derbija, ili da ih skinu pa naknadno postave, oni.. Ali kako god, mozda su upravo htjeli da isprovociraju ovo o cemu sam pisao.. ali koliko vidim niko ni ne pomislja da se oglasi po tom pitanju !\nPoslao: 01 Jun 2014 17:54\nČitam danas da se uprava Partizana zahvalila Albertu Nađu, a najavljena su i otpuštanja zaposlenih zbog loše finansijske situacije.\nDolaze teška vremena ...\nPoslao: 05 Jun 2014 15:46\nKakav god da je taj Nađ bio, hvala mu. U uslovima u kojima je on radio, mislim da nije moglo bolje. Sada se nadam da se ekipa nece raspustiti, vec dovesti samo 1-2 dobra pojacanja.\nPoslao: 07 Jun 2014 11:15\nĐurić tvrdi da se u Partizanu niko ne raduje (ne)očekivanoj šansi za LŠ.\nMožda tu ima i malo istine, obzirom da ni Partizanu ne cvetaju ruže ...\nPoslao: 07 Jun 2014 14:59\nNapisano: 07 Jun 2014 12:52\nMa Đura im ga samo elegantno uvlači. Partizan nije toliko u dugovim, a može ga spasiti LŠ, jer samim ulaskom dobija nekih 7-8 miliona.\nDopuna: 07 Jun 2014 14:59\nMRZIM zvezdu,ofk-u, rad, olimpiacos, juventus.. VOLIM PARTIZAN !\n"Šamiponsko nosiš ime, prvog dana već se znalo,\nhvala ti za 66' kada falilo je malo.\nNikad ne pada mi teško da te pratim uvek svuda,\nhvala ti za onu trojku protiv Huventuda!\nJa uz tebe biću znaj i da bude sveta smak.\nHvala ti za onu noć, kad je plak'o Sent Dzejms park!\nTakvu ljubav u životu veruj da još nisam sreo,\nhvala ti za Brisel jer tu noć se svaki od nas Kleo!\nI za radost i za suze što su čase prelile,\nhvala ti za Pariz kad sekunde su nas delile...\nI ne može se sreća opisati kad su pali,\nredom slavni Real, Barselona PAO i Makabi...\nGodinama pričaju svi da si "samo mali"\nNek se smeju za Dinamo, Rapid i za Fljamurtari...\nNek se smeju jer i tako mali - za sve njih smo vlast!\nNeka su svi protiv tebe, znaj ti uvek imaš nas!!!"\nHvala ti za sve, mali Partizane.\nPoslao: 07 Jun 2014 17:11\nBlago Partizanu, daleko će dogurati kad ima "navijače" koji nekog mrze... Ja sam, izgleda 50 godina u zabludi da navijači nikog ne mrze, samo vole svoj klub... Ili je to ipak tako samo mnogi sebe (neopravdano i bez pokrića) nazivaju navijačima...\nOvaj topic je pregledan 24017 puta\nUkupno su 863 korisnika na forumu :: 41 registrovanih, 6 sakrivenih i 816 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _Sale, A.R.Chafee.Jr., Areal84, Bane san, bato, Boris90, branko7, caesar, celik, dac, djo97, Doca, dragoljub11987, dragon986, Drug pukovnik, Faki-Valjevo, FOX, havoc995, Insan, kalens021, Kruger, Marko Marković, mean_machine, mercedesamg, Milos ZA, miodrag, Miskohd, Momiroquai79, Nebo_M, Oluj2.1, Pohovani_00, Regrut Boskica, RJ, samsung, Srki94, Stefan1207, Toni, vathra, VJ, Zerajic, Živković


POČETNA PROMO Ističe rok, počinje novi model fiskalizacije\nPodsećamo, da su u skladu sa Zakonom o fiskalizaciji, svi obveznici fiskalizacije u obavezi da najkasnije do 30. aprila 2022. godine pređu na novi model fiskalizacije, koji podrazumeva upotrebu novog hardverskog ili softverskog rešenja.\nU skladu sa tim, potrebno je da počev od 1. maja 2022.godine, obveznici izdaju nove fiskalne račune sa QR kodom, kako bi nastavili da rade u skladu sa Zakonom o\nfiskalizaciji. U suprotnom, obveznici će biti podložni kaznenim merama, a u\nObveznici fiskalizacije su u obavezi da najpre putem portala Poreske uprave\nePorezi prijave lokacije poslovnog prostora i poslovnih prostorija, a zatim je potrebno da preko elektronskog servisa za fiskalizaciju, autorizovane osobe traže izradu bezbednosnih elemenata za određeni PIB i određeni poslovni prostor koji su prijavili. Važno je da obveznik naruči bezbednosni element kada je spreman za efiskalizaciju, odnosno kada zna koji fiskalni uređaj će koristiti.\nKada je reč o fiskalnim uređajima, Poreska uprava je do sada odobrila čak\n423 elemenata elektronskog fiskalnog uređaja, a na adresi\nhttps://www.purs.gov.rs/fiskalizacija/eFiskalizacija/registar-odobrenih-elemenata-efu.html se nalazi spisak elemenata i proizvođača, kako bi se obveznici odlučili koji fiskalni uređaj će koristiti. Ukoliko ste obveznik fiskalizacije, u najkraćem roku ispunite zakonsku obavezu, s obzirom na\nto da je ostalo malo vremena do obaveznog prelaska na novi model e-fiskalizacije.\nGaleb Tim je dao rok od 24 časa da, nakon što se prijavite, dostavi fiskalnu kasu na vašu adresu i pomogne da je aktivirate. Popunite kontakt formu na sajtu efiskalizovan.rs\nili pozovite besplatan call centar 0800 111 123.\nPRETHODNI ČLANAKVozio po gradu sa 3,17 promila\nSLEDEĆI ČLANAKOd 1. maja konobar ne sme da vas pita “keš ili kartica”