'VRIJEME JE ZA MIRNI RAZLAZ U BIH!' Dodik je poručio da je nemoguć bilo kakav dogovor o budućnosti - Dnevno.hr\n‘VRIJEME JE ZA MIRNI RAZLAZ U BIH!’ Dodik je poručio da je nemoguć bilo kakav dogovor o budućnosti\nAutor: Dnevno.hr Utorak, 24. svibnja 2022. u 14:38\nMilorad Dodik, srpski član Predsjedništva BiH pozvao je na mirni razlaz države u čijem vrhu sjedi. Poručio je kako je nemoguć bilo kakav dogovor o njenoj budućnosti. Pred novinarima u Banjoj Luci optužio je Bošnjake rekavši da uporno pokušavaju dominirati i majorizirati Srbe i Hrvate, a da za to sada koriste i rat u Ukrajini ne bi li, podupirući sankcije protiv Rusije, dobili dodatne simpatije zapada za svoje ciljeve.\n“Došlo je vrijeme da pokušamo još jednom aktivirati mehanizam mirnog razlaza u BiH. Nakon dovršetka tog procesa svi mogli mirno živjeti”, rekao je, dodavši da će se on osobno, kao i svi drugi dužnosnici iz njegove stranke, nastaviti odlučno protiviti donošenju bilo kakvih odluka na razini BiH kojima bi se ta država pridružila sankcijama protiv Rusije.\nTom prigodom je napao i ministra obrane BiH Sifeta Podžića i načelnika zajedničkog stožera oružanih snaga BiH generala Senada Mašovića zbog sudjelovanja na konferenciji koju je organizirao američki ministar obrane Lloyd Austin: “Cilj je bio dogovor s ukrajinskim dužnosnicima o tome kako 40-ak država može pomoći Ukrajini u obrani od ruske agresije. Dodikova je teza kako je sve to “dio jednog udruženog pothvata” kojim muslimani žele srušiti BiH. “Muslimanski nacionalizam je otišao do te mjere da pokušava iskoristiti ukrajinsku krizu da bi reafirmirao svoje ciljeve”.\nAutor:Dnevno.hr\t Utorak, 24. svibnja 2022. u 14:38


Najnovije iz Trebjese | Pivara Trebjesa\nDavanje krvi kao jedna od najhumanijih aktivnosti ne smije da gubi na važnosti ni u doba epidemije koronavirusa, jer je krv kao nezamjenljiv lijek i tada izuzetno potrebna.\nDa epidemija nije obeshrabrila one koji žele da pomognu drugima, pokazuju članovi Kluba dobrovoljnih davalaca krvi Pivare „Trebjesa“, koji su tokom cijele ove sedmice u različitim terminima, poštujući epidemiološke mjere, donirali krv.\nOvo je druga akcija Kluba u ovoj godini, i prikupljeno je 25 jedinica krvi za Centar za transfuziju Opšte bolnice Nikšić.\nZaposleni naše kompanije i članovi NVU “Putevima predaka” zasadili su danas 500 novih sadnica drveća u Park šuma Trebjesa, koja je jedno od omiljenih izletišta Nikšićana. U akciji pod nazivom Za Trebjesu, od „Trebjese“ osađene su sadnice smrče, kedra i breze.\nAkcija je simbolično organizovana na dan kad je Crna Gora prije 29 godina proglašena ekološkom državom.\nPošumljen je dio Park šume koji je prošle godine stradao u požarima.\nZbog svojih prirodnih karakteristika, velikog naučnog značaja, estetske, pejzažne, kulturno istorijske i sportsko rekreativne vrijednosti, park šuma Trebjesa je krajem 2000. godine stavljena pod zaštitu kao Posebni prirodni predio. Na ovom prostoru prisutno je više od 200 zeljastih i 40 drvenastih vrsta.\nU svijetu se danas obilježava Svjetski dan odgovorne konzumacije piva, ustanovljen 2015. godine, kao inicijativa pivske industrije kako bi se u društvu dodatno unaprijedila svijest o odgovornoj konzumaciji.\nZato baš danas podsjećamo na važnost odgovorne konzumacije i pozivamo svoje zaposlene, kupce i potrošače na odgovorno ponašanje.\nTo činimo i prethodnih 12 godina kroz kampanju “Kad pijem ne vozim”, koju realizujemo u saradnji sa Upravom policije.\nU situaciji kada se cijelo društvo bori sa epidemijom koronavirusa, naša kompanija podržala je u prethodnom periodu ugostiteljske objekte i njihove zaposlene širom Crne Gore, donacijom ukupno 6 hiljada maski. Zaštitne pamučne maske podijeljene su za oko 500 ugostiteljskih objekata.\nZnamo da se pravi prijatelji poznaju u teškim situacijama. Svjesni smo da je ugostiteljstvo među najviše pogođenim djelatnostima, zbog čega smo i odlučili da im i ovom donacijom pokažemo da smo uz njih i da brinemo o ugostiteljima, kao jednim od naših najvažnijih partnera.\nPrva “pametna” kanta za otpad, koja sakupi i do osam puta više otpada od obične kante, predstavljena je danas u Nikšiću, u sklopu završne aktivnosti projekta “Otpad i budućnost”. Projekat je sa 10 hiljada eura nagrađen na posljednjem Pivarinom konkursu za ekološke NVO i realizuje ga Ekološki pokret “Ozon”.\nOvakve pametne kante imaju mogućnost savremene opreme i zanimljivo je da WiFi odašiljačem šalju informaciju u sistem kad je kanta puna.\nZanimljivo je da pametna kanta “sabija” otpad, pa umjesto da generisani otpad zauzme veliku površinu na deponiji, iz kante će izaći kao jedna manja kocka otpada.\nJoš jedna od prednosti ove kante je što radi na solarnu energiju.\nPivara “Trebjesa” je do sad kroz finansiranje ekoloških projekata NVO u ekologiju uložila 70 hiljada eura.\nNaša kompanija nastavlja da ulaže u zdravstvo. Kroz novu donaciju obezbijedili smo četiri infuzione pumpe za Klinički centar Crne Gore.\nOvi medicinski uređaji koriste se za infuziju tečnosti, ljekova i hranljivih materija u sistem cirkulacije pacijenta i u vrhu su potreba kad je medicinska oprema u pitanju, jer se koriste na svim odjeljenjima.\nDonacija je vrijedna 5 hiljada eura.\nPivara „Trebjesa“ ranije ove godine je podržala zdravstveni sistem donacijom od 10 hiljada eura za borbu protiv epidemije koronavirusa.\nU prethodne dvije godine naša kompanija je u zdravstvo uložila dodatnih 27 hiljada eura, nabavkom opreme za devet crnogorskih domova zdravlja.\n30. april 2020. godine – Klub dobrovoljnih davalaca krvi Pivare „Trebjesa“ organizovao je akciju dobrovoljnog davanja krvi, 20. od osnivanja. Zbog oštrijih mjera i procedura u doba epidemije koronavirusa, na prvom mjestu je bila sigurnost svih dobrovoljnih davalaca, pa je ova akcija trajala tokom nekoliko dana.\nUkupno je prikupljena 31 jedinica krvi.


Grčki scenario i zašto to brine Evropu | Izbor iz štampe | DW | 26.06.2011\nEvropljani će učiniti sve da spreče bankrotstvo Grčke, čak i ako njena vlada ne uspe da privoli poslanike da prihvate mere štednje. Ali, to znači da su i njihove pozicije u pregovorima, zapravo, loše, piše Velt.\nEvropa će sve učiniti da spasi Grčku\nList Velt piše o tome šta bi se moglo desiti ukoliko poslanici grčkog parlamenta u utorak ne podrže vladin program štednje: „Oko ponoći parlament odbija da podrži najnoviji program štednje vlade premijera Jorgosa Papandreua. U tom trenutku je jasno da premijer mora da podnese ostavku i da nema ništa od novih kredita EU i MMF. Zemlja se smatra platežno nesposobnom, iako zvanično još nije proglasila bankrot. ‘Posledice državnog bankrota bile bi tako dramatične da ih je u ovom trenutku još nemoguće sagledati’, kaže Henrik Enderlajn, profesor političke ekonomije.\nPosle vladinog poraza u parlamentu predstoji nekontrolisani državni bankrot, a samo nekoliko minuta posle glasanja otvara se berza u Tokiju. U trenutku kada berze saznaju za lošu vest iz Atine počinje bekstvo od svega što ima veze sa Grčkom. Ubrzo dolazi do drastičnog pada kurseva na svim berzama. Banke, osiguravajuća društva, fondovi, svi koji su imali bilo kakve poslove sa Grcima, odjednom imaju status parija.\nU roku od nekoliko časova dolazi do nelikvidnosti na finansijskim tržištima. Niko više ne sklapa nikakve poslove, jer ne zna da li je druga strana platežno sposobna i da li će se pridržavati ugovora. Nepoverenje je sve veće i investitori strahuju da bi Portugal, možda čak i Španija takođe mogli da dođu u situaciju kao Grčka. Sve veći broj banaka uvučen je u vrtlog dužničke krize.\nDrahma bi propala za jedan dan\nDrahma bi strahovito gubila vrednost\nTo je scenario do koga ne mora da dođe i koji možda nije ni verovatan. Međutim, takva mogućnost ni u kom slučaju nije isključena. Ako 155 Papandreuovih socijalista u parlamentu ne podrže predsednika stranke i premijera prilikom glasanja u utorak uveče i ako opozicija na čelu sa Antonisom Samarasom, uprkos svim pritiscima iz EU, glasa protiv mera štednje – onda preti katastrofa…\nGrčka bi ponovo uvela drahmu u odnosu 1:1 prema evru i najavila da će pregovarati sa poveriocima o restrukturiranju dugova. Već prvog dana nova drahma izgubila bi do 70 procenata vrednosti. Spremnost Grčke da vrati samo polovinu dugova više ne igra nikakvu ulogu – pošto su državne obveznice izdate u evrima brdo dugova bilo bi veće nego ikada.\nVlade evrozone morale bi da spasavaju zajedničku valutu i da spreče drugu veliku recesiju u roku od tri godine. ’Nelikvidnost Grčke povukla bi nizbrdo i evropsku, i nemačku privredu’, smatraju mnogi ekonomisti.\nTo se ne mora dogoditi, ali nije ni isključeno. Profesor Enderlajn smatra da će Evropljani učiniti sve kako bi sprečili bankrotstvo Grčke, čak i ako njena vlada ne uspe da privoli poslanike da prihvate mere štednje. Ali, to znači da su i pozicije grčkih partnera u pregovorima, zapravo, loše“, piše Velt.\nŠta je sa Čavezom?\nŠpigel onlajn bavi se sudbinom venecuelanskog predsednika Huga Čaveza i piše: „Tišina je mnogima bila sumnjiva. Dvadeset dana venecuelanski predsednik Hugo Čavez (59) nije se javio na Tviteru, što inače ne propušta da učini. Tek u petak poslao je (sa Kube) revolucionarne pozdrave i „džinovski zagrljaj mojim vojnicima i mom naoružanom narodu“. Ali ni to nije otklonilo sve sumnje, a nije se vratio ni u domovinu.\nNe zna se šta je sa Čavezom\nČavez je petog juna napustio Venecuelu i krenuo na putovanje po Latinskoj Americi i Karibima. Pet dana kasnije hitno je operisan na Kubi. Zvanično objašnjenje: apsces (bakterijska infekcija). Ništa detaljnije nije rečeno i to pothranjuje sumnje. I što su vlasti bile ćutljivije, to je bilo više glasina.\nMnogi smatraju da je razlog dugotrajnog zadržavanja u bolnici neka teška bolest, možda rak prostate. Neki pominju estetsku operaciju. Da nije Čavez odlučio da skloni salo? Jedan od scenaria oduševio bi producenta svake južnoameričke telenovele: jedan visoki venecuelanski zvaničnik našao je Čaveza u krevetu sa svojom ženom, pucao na njega i ranio ga u koleno.\nŠta je istina – ne zna niko. U vladi samo kratko kažu: apsces“, piše Špigel onlajn.\nTrajni link https://p.dw.com/p/11jfl


Jovanović:Ne postoji mogućnost ekološkog incidenta na Maljevcu – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Društvo / Jovanović:Ne postoji mogućnost ekološkog incidenta na Maljevcu\nPljevaljske Novine januar 12, 2021\tDruštvo Ostavite komentar 1,155 Pregledi\nZbog informacija o prijetnji od izlivanja voda iz taložišta Maljevac TE Pljevlja, državni sekretar za ekologiju, prof. Danilo Mrdak (Ministarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma), i državni sekretar za energetiku, Marko Perunović (Ministarstvo kapitalnih investicija), danas su obišli taložište Maljevac i razgovarali sa dijelom rukovodstva TE Pljevlja i Elektroprivrede Crne Gore, kako bi razmotrili na koji način prevazići opasnost od prelivanja i spriječiti da situacija preraste u ekološki incident.\n„Pljevlja su mnogo dala za Crnu Goru, a dosta trpila. Vrijeme je da se ta situacija promijeni. Ova današnja posjeta predstavlja našu brigu za Pljevlja, kako bi spriječili da se ikada više desi bilo kakav ekološki incident i trovanje Ćehotine. Vrijeme je da dio iz Ustava o ekološkoj državi pretvorimo u realnost”, poručili su predstavnici Vlade na Maljevcu dodajući da je potrebno provjeriti svaku potencijalnu opasnost i predložili formiranje sistema za eventualne krizne situacije usled prelivanja vode iz brane.\n-Na inicijativu ministarstva ekologije i kapitalnih investicija došli smo da osmotrimo okolinu i da vidimo da li postoji potencijalna mogućnost nekog ekološkog incidenta usled gomilanja većih količina voda, koje bi se tobož trebale očekivati u budućem periodu. Kroz izradu svih projekata i elaborata za izradu ovog projekta, dobijanje građevinske dozvole, ne postoji nikakva mogućnost za izbijanje ekološkog incidenta, ovo je privremeni prostor koji ćemo napustiti u naredne tri godine -rekao je V.D. direktora Termoelektrane Pljevlja Luka Jovanović.\nNa stabilnost Termoelektranine deponije pepela i šljake Maljevac prvo su upozorili su japanski eskperti koji su prije 15 godina upozorili tadašnje rukovodstvo da se deponija ne smije više koristiti I ići na petu stepenicu jer postoji opasnost od pucanja brane. Nadvišenje nasipa izvedeno je do kote K+833mnm, što bi trebalo da predstavlja i završnu kotu odlaganja pepela i šljake na deponiji Maljevac.Takav savjet nije uzet ni u razmatranje. Da postoji opasnost od pucanja brane pokazali su radovi na sanaciji brane vrijedni 8,5 miliona evra, bez PDV, koje je uradila podgorička firma “Bemaks”, od 2013.do 2015. godine. Radovi su obuhvatili ukupno 71.415,09 m3iskopa, 485.702,99 m3 nasipa i 1.773,67 m3 betonskih radova. Ispod deponije je smešten armirano –betonski kolektor, debljine zidova60 cm i kroz njega su sprovedene vode Paleškog potoka. Kolektor se sastoji od glavnog i sekundarnog (koji služi za prihvat voda sa slivnogpodručja koje se nalazi na lijevom boku deponije). Dužina glavnogkolektora nakon produženja prilikom izvođenja projekta stabilizacijebrane „Maljevac“, je 1460 m, a sekundarnog 600m.\nMeđutim, po riječima mještana Zbljeva i posle sanacije jedno klizište se povremeno tokom nevremena aktivra, a nakon pomora ribe i zabrane ispuštanja otpadnih voda u Ćehotinu, deponija se dodatno punila otpadnim vodama. Do 2019. godine na deponiji Maljevac odloženo je preko 12 miliona tona otpada, na koju se godišnje odlaže preko 335.000 tona pepela i šljake.\nDelegacija Vlade danas na Maljevcu\nZainteresovan ost medija\nBemaks ekologija sanacija Maljevca stabilnost\t2021-01-12\nKljučne rečiBemaks ekologija sanacija Maljevca stabilnost\nPrethodna Koaliciji „Mir je naša nacija“ direktori EPCG, CEDIS, Luke Bar, DF-u direktori Plantaža, Željezničkog prevoza…\nSledeća Prodajem TA peć


Bela crkva — Banatska Venecija\nRIZNICA SRPSKA « SRBIJA — VODIČ PO PUTNIM PRAVCIMA « Vršac • Zrenjanin • Kikinda « Bela crkva — Banatska Venecija\nAutor Tema: Bela crkva — Banatska Venecija (Pročitano 6701 puta)\n« poslato: Jul 11, 2011, 12:30:36 am »\nGrad u jugoistočnom Banatu, oko 52 km jugoistočno od Alibunara. Prvi put se pominje u prvoj polovini XIV veka. U naselju i okolini otkriveno je više praistorijskih nalazišta i predmeta, od kojih su najpoznatija votivna kolica iz obližnje Dupljaje, 14 km severozapadno od Bele Crkve (jedna se nalaze u Narodnom muzeju u Beogradu, a druga u Narodnom muzeju u Vršcu). Srpska pravoslavna crkva je sagrađena 1780. Ikonostas je slikao 1808. Pavel Đurković, a zidne slike Simeona Jakšića iz 1810. obnovio je, odnosno ponovo slikao Đoka Putnik 1898. Slike u rumunskoj pravoslavnoj crkvi radili su Dimitrije Turku i Aksentije Marišesku.1\nBela Crkva je prepoznatljiva po velikom broju baroknih fasada u centru grada. Lokalni muzej postoji još od 1877. godine. Glavna ulica, nazvana Prvog oktobra ide od gradskog parka u samoj sredini grada prema severu. Najlepši pogled na grad pruža se sa brda Kalvarije, koje se uzdiže iza rimokatoličke crkve i koje je, zapravo, jedan od poslednjih ogranaka Karpata.\nBela Crkva je poznata i kao grad cveća, a tradicionalno se, svakog leta, u ovom mestu organizuje i manifestacija Karneval cveća. On se, bez izuzetka, održava već više od 100 godina.2\n1 Kulturna riznica SRBIJE | sastavio i uredio Jovan Janićijević\n2 SRBIJA Turistička organizacija Srbije\n« Odgovor #1 poslato: Jul 11, 2011, 12:30:45 am »\nBELA CRKVA BANATSKA VENECIJA\nBelu Crkvu zovu "banatska Venecija" jer je okružena i ispresecana mnoštvom voda: tu su reka Karaš, moćni Dunav, kanal Dunav-Tisa-Dunav, kristalno čistih sedam jezera. Grad je dobio ime po jednoj staroj crkvici na koju su ovde, davno-davno, naišli prvi naseljenici posle kojih su se kao na traci menjali Tračani, Kelti, Skiti, Dačani, Rimljani, Avari, Sloveni... svi, na svoj način, ostavili tragove.\nDanas je Bela Crkva lepa evropska varoš. "Stare ulice, fasade u stilu baroka, duh otmenosti i smirenosti, muzike i vina, prelepo prirodno okruženje, čine ovaj grad i ovaj kraj izvanrednom putnom destinacijom."\nOvde se organizuje i nadaleko poznati "Karneval cveća"— a posebna atrakcija je lov na soma koji, po predanju, teži i preko 200 kg.\n96 km severoistočno od Beograda\n« Odgovor #2 poslato: Jul 11, 2011, 12:59:00 am »\nDupljaja, lokalitet Grad, Bela Crkva, Srbija, Narodni muzej Beograd, Keramika, rukom rađeno.\nBronzano doba (period 1800—1200 g. pre. N.E.) Kolica sa antropomorfnom figurom, predstavlja remek delo praistorijske umetnosti, izuzetno značajno za proučavanje društvenog i religioznog života tadašnjih ljudi.\nVotivna kolica su vezana za kult plodnosti i vegetacije u kome se pojavljuje muško božanstvo kao pandan Velike Majke. Ovo božanstvo blisko je Apolonu, koji prema Grčkom predanju, jedan deo gdine provede u zemlji Hiperborejaca, u podunavlju, a drugi deo u svetilištu u Delfima u Grčkoj.


Kako oporavak od treninga pomaže da postanete brži trkači\nDa biste bili brži, morate trčati brže – to je činjenica. Ali granica između guranja dovoljno snažno da se vidi napredak i preteranog treninga i ulazak u pretreniranost je veoma tanka. Da bismo vam pomogli da uspešno pređete tu liniju, pitali smo trenera Dragoljuba iz Beogradskog trkačkog kluba za njegov savet kako da oporavak od treninga uključimo u strategiju za brže postizanje rezultata.\nIzbegavajte zamku stalnog napretka\nRad na brzini rad je naporan, po prirodi stvari. Međutim, kada vidite da je naporan rad počeo da daje rezultate, trčite brže kilometre, jače vučete na treningu, možete da trčite duže jakim tempom, sve uz manje napora nego ranije – često se desi da trkači požele da stalno rade na brzini.\nPre ili kasnije, previše dobrih stvari može da vas stgne u vidu povreda ili sagorevanja.\nVelika, uobičajena greška je pokušaj svakodnevnog napornog rada, guranja čak i u danima oporavka Dragoljub Milosavljević, Beogradski trkački klub\nTelu su potrebni dani oporavka i dani odmora, ovo nije ista stvar i objasnićemo koja je razlika, kako bi se prilagodilo sve većim zahtevima koje mu postavljate. Dolaženje do jednačine kako podeliti ukupan obim treninga može biti teško.\nSavet trenera: veći deo treninga treba da bude u aerobnoj zoni nego u anaerobnoj zoni. Čak i najbrži trkači drže trening brzine na minimumu. Dovoljno je da odradite samo dva teška treninga u određenoj nedelji, ponekad samo jedan, naročito ako trenirate za duge trke poput maratona.\nOporavak od treninga je aktivan\nBudući da bi veći deo vašeg treninga trebalo da se odvija u zoni oporavka, bilo bi dobro isplanirati kako to izgleda. Najbolja stvar, kada je aktivni oporavak posle treninga u pitanju, koju možete da priuštite sebi je unakrsni trening. To znači da u danima oporavka pokušate nešto poput plivanja, vožnje biciklom ili nordijskog hodanja. Možete čak da odigrate basket sa društvom ili partiju tenisa kako bi ste imali različite ravni kretanja.\nU Beogradskom trkačkom klubu u sklopu oporavka od treninga redovno se organizuju izleti koji osim oporavka tela služe i za povezivanje članova i druženje.\nOporavak posle treninga ipak prevazilazi lakše treninge ili unakrsne treninge. Pogledajte i širu sliku trenažnog procesa, u Školi trčanja se držimo isprobane prake ciklusa od četiri nedelje, kaže Dragoljub. Tri nedelje podrazumevaju naporan rad u kojima povećavamo obim treniga, kilometraže i brzine. Zatim sve presečemo četvrte nedelje, koja je lakša od treće nedelje u ciklusu, tako se telo odmori pre nego što počnemo ponovo sa napretkom.\nSavet trenera: Kada u planu imate oporavak ne brinite o svom tempu. Ostavite sat tih dana kod kuće. Ako naučite da trčite na osećaj, a ne po zacrtanom tempu, postaćete bolji trkač. Pronađite neki lep predeo koji vas inspiriše za trčanje ovim danima i pustite vaš um da odluta i da se opusti u prirodi.\nNe zaboravite slobodan dan\nSvaka nedelja takođe treba da uključuje celodnevni odmor bez zakazanih treninga bilo koje vrste. U redu je šetati psa ili se odmarati na neki drugi lak, aktivan način, ali izbegavajte bilo šta planirano ili definisano.\nOvo je mentalna pauza koliko i fizička. Znate produktivan osećaj koji imate na poslu nakon istinski opuštajućeg vikenda u toku kom ste se isklučili iz svega sa prijateljima? Isto se odnosi i na vaš trening: slobodan dan od razmišljanja o trčanju daje vašem umu prostor potreban da se vrati osvežen i napunjen.\nOvo je vaš dan i iskoristite ga za nadoknađivanje obaveza, čišćenje kuće ili dobru knjigu. Ostavite plan treninga i razmišljanja o treningu za neki drugi dan.\nZapamtite, biti brži je stvar ravnoteže: ne možete postići napredak ako oporavak ne tretirate kao trening. Cilj je izložiti telo stresu a onda mu dati priliku da se odmori.


Danas se navršilo dvadeset godina od pogibije osam naših sugrađana na Baščaršiji u ulici Halači kod broja 5. Tim povodom zamjenik gradonačelnika Igor Kamočaji sa predsjedavajućim Gradskog vijeća Željkom Lerom u ime Grada Sarajeva odaо је počast i položiо cvijeće na mjestu stradanja. Povodom ovog tužnog datuma danas su se na mjestu pogibije okupile i odale počast porodice žrtava,delegacije Kantona Sarajevo, Općine Stari Grad, te predstavnici Udruženja roditelja ubijene djece opkoljenog Sarajeva 1992.-1995. i civilnih žrtava rata.


RADULOVIĆ ME JE PRVI SILOVAO: Nikšićanin saslušan zbog sumnje da je počinio ratni zločin | Region | Novosti.rs\nS. Đ. | 01. avgust 2019. 16:21 | Komentara: 45\nSpecijalno tužilaštvo ispituje umešanost Nikšićanina Ranka Radulovića zbog sumnje da je počinio ratni zločin\nPODGORICA - Nikšićanin Ranko Radulović saslušan je pred specijalnom tužiteljkom Lidijom Vukčević, zbog osnovane sumnje da je počinio ratne zločine protiv civilnog stanovništva na teritoriji Bosne i Hercegovine.\nOva istraga nosi oznaku tajno, ali kako pouzdano saznajemo, saslušanje Radulovića obavljeno je po zamolnici koju su Crnoj Gori dostavile kolege iz Bosne i Hercegovine.\nPročitajte još - SIPA uhapsila 13 Bošnjaka za zločin u Konjicu\nObjasnila je i da je u noći kada je dovedena, iz stana izveo vojnik koji joj se predstavio kao Ranko Radulović iz Crne Gore, dobrovoljac u jedinici Dragoljuba Kunarca. Radulović ju je prvi silovao.\n"Bio je stariji čovek. Odveo me i rekao da će me štititi kao otac... Stavio mi je nož pod grlo, skinuo pantole i rekao da se skinem. On mi je nanio najviše boli. Silovao me oralno, vaginalno i analno. Bila sam sva oduzeta", ispričala je M.\n"Mi nismo imali osećaj da smo ljudska bića. Tretirali su nas kao roblje", rekla je M, dodajući da je svaka devojka u kući bila dodeljena jednom od vojnika koji su tu živeli, izuzev 12-godišnje A.B. koja je bila "na raspologanju", što znači da su vojnici koji su dolazili mogli da joj rade šta su želeli, pojasnila je ona tokom svedočenja.\n"U to vreme sam bila potpuno ravnodušna. Bilo mi je svejedno da li ću ostati živa", rekla je M.\nOceniteDopada mi se 11 Ne dopada mi se 118


Horor sa koronom - „lavovi” kreću bez Roganovića, Božovića...\nSERIJA POZITIVNIH TESTOVA\nSelektor rukometaša Crne Gore i dalje pozitivan, juče prvi put na testu pao Miloš Božović, koji je izgubljen za mečeve sa Danskom i Sjevernom Makedonijom. Pod velikim znakom pitanja i Stefan Čavor\n23878 pregleda\t7 komentar(a)\nMogao bi da igra tek protiv Slovenije na zatvaranju grupe A: Miloš Božović, Foto: Stefan Ivanović/RSCG\nSelektori većine reprezentacija su danima strahovali i bili svjesni činjenice da na Evropsko prvenstvo, čiji su domaćini Mađarska i Slovačka, neće moći da povedu najbolje, već najzdravije rukometaše.\nCrna Gora je u većem problemu vjerovatno od svih - na stranu to što ima najmanju bazu od svih učesnika 15. kontinentalnog šampionata, već je vjerovatno jedina koja će putovati bez šefa stručnog štaba, jer je Zoran Roganović opet bio pozitivan na testu za koronavirus.\nSelektor nema simptome u posljednja četiri dana, pa će novo testiranje obaviti danas, nakon što ekipa preko Beograda otputuje u Debrecin.\nPostoji nada da bi mogao da bude negativan i da se već večeras uputi ka Mađarskoj, kako bi vodio tim na otvaranju takmičenja, protiv dvostrukog uzastopnog prvaka svijeta, Danske.\nNije to, nažalost, jedina muka za „lavove”. Jedan od aduta nacionalnog tima, Miloš Božović, juče je prvi put bio pozitivan na obaveznom PCR testiranju, što znači da je definitivno izgubljen za prve dvije utakmice, protiv Danaca i Sjeverne Makedonije.\nBek francuskog Istra bi saigračima, ako do tada bude negativan, mogao da se priključi tek u posljednjem meču u grupi A, protiv Slovenije. I to samo ako taj duel bude kvalifikacioni, jer u glavnu fazu idu dvije selekcije.\nNebojša Simovićfoto: Stefan Ivanović/RSCG\nPozitivan je bio i Nebojša Simović, ali je tako bilo i prije nekoliko dana, pa bi teoretski mogao da zaigra protiv Danske, jer bi od prvog “pada” na testu prošlo pet dana, koliko je EHF odredio kao obavezan razmak od prvog pozitivnog do negativnog testa.\nSa saigračima danas neće otputovati ni Stefan Čavor, jer se žalio na bolove u grlu i odlučeno je da odradi još jedan PCR test prije puta.\nAko bude negativan, putovao bi sa selektorom preko Beograda, dok bi u slučaju pozitivnog testa bio izgubljen za prvu fazu...\nU avionu za Beograd danas će se, ipak, naći Mile Mijušković, koji je juče na popodnevnom testiranju bio negativan, nakon što je na jutrošnjem bio pozitivam. Ali, veliko je pitanje u kakvom je stanju iskusni golman, jer je sedam dana bio bez ikakvih aktivnosti.\nOd početka priprema problemi sa virusom su prisutni, sve je potpuno poremećeno, što priznaje i golman Nebojša Simić.\n„Malo smo radili na taktici, a i to smo radili bez igrača, koji je važan za odbranu, pa momaka koji su bitni za napad. Pritom, konstantno smo bili u strahu od testova, razmišljali smo da će neko biti pozitivan, sve nas je to koštalo i atmosfere”, iskren je Simić.\nU takvom stanju, sa svega dva kontrolna meča i to na početku priprema, Crna Gora će u četvrtak igrati sa Danskom na startu takmičenja.\n„Zaista ne znam šta da očekujem i da li bi trebalo nešto da očekujem. Mislim da u uvom trenutku nismo adekvatan rival Danskoj i da bi fokus trebalo staviti na ostale dvije utakmice. Danci su nedavno dobili Norvešku 10 razlike, nemaju slučajeva zaraze. Biće skoro nemoguće igrati sa njima i da im pariramo”, naglasio je Simić.\nAko selektor Roganović ne bude negativan na današnjem testu, utakmicu protiv Danske bi mogao da vodi direktor reprezentacije, Draško Mrvaljević.\nVodiće ekipu dok stigne Zoran Roganović: Draško Mrvaljević u razgovoru s Vukom Lazovićemfoto: Stefan Ivanović/RSCG\nZanimljivo, „lavovi” će zbog pozitivnih testova u Mađarsku otputovati bez ijednog fizioterapeuta i doktora, ali će od sjutra neko biti sa njima.\nPitanje je samo da li fizioterapeuti koji već godinama rade sa njima, Andrija Damjanović i Hamza Mehović, ili neko drugi...\nSPISAK PUTNIKA - GOLMANI\nRukometaši Crne GoreZoran RoganovićMiloš BožovićStefan ČavorNebojša SimovićMile MijuškovićNebojša Simić\n03.07. 12:50 h\t33868\n03.07. 16:22 h\t33728\t8\n03.07. 20:21 h\t30770\n03.07. 14:38 h\t12781\n03.07. 21:33 h\t10964


Tag / Gari Lineker / Vesti online\nPetak 15. 1. 2021.\nCrveno usijanje: Linekerov hladnoratovski komentar na Trampov tvit\nProslavljeni engleski golgeter, šeret bez dlake na jeziku, ne libi se da pecne i jednog od najmoćnijih ljudi sveta.\nMaradona asistira Linekeru na žrebu u Moskvi\nJedan od najboljih fudbalera svih vremena Argentinac Dijego Armando Maradona asistiraće velikom rivalu iz Engleske Gariju Linekeru u Moskvi na žrebu za Svetsko prvenstvo naredne godine.\nHrvatu ne pomaže ni kosa: Evo kako se Lineker sprdao sa Bilićem\nNe ide ove sezone Vest Hemu, a prvi na udaru je menadžer Slaven Bilić. Hrvat je pre nekoliko nedelja bio na pragu otkaza, ali posle trijumfa u gradskom derbiju protiv Kristal Palasa u gostima,...\nSramotno: Engleska legenda nazvala Ruse životinjama (FOTO)\nPortugalac doveo do ludila Linekera: Pepe je takav ****\nM. Stojiljković - Vesti 0 komentara\nŠta će sad Venger reći o "glupaku" Murinju?\nNastavlja se dugogodišnji rat rečima između menadžera Arsenala i Čelzija.\nM. Stojiljković - Vesti 1 komentar\nLineker: Murinjo, baš ga pretera!\nLegendarni engleski fudbaler, danas cenjeni komentator, smatra da je menadžer Čelzija otišao predaleko u poslednjim komentarima na račun Arsena Vengera.\n14:18 >> 21:04\nI Zvezda i Partizan u ratu za milione i - dresove\nPuma "napada" Adidas i Najk - i svetski proizvođači sportske opreme igraju svoje utakmice.\nNajgori Fergusonov transfer ikada? Mojes, ubedljivo\nPročitajte duhovite komentare u Engleskoj posle ubedljive pobede Čelzija nad šampionom Mančester Junajtedom.


Mašinski fakultet, 31.01.2018\nSporazum o poslovno-tehničkoj saradnji sa kompanijom Neregelia\n/ Mašinski fakultet /Vijesti /Sporazum o poslovno-tehničkoj saradnji sa kompanijom Neregelia\nDekan Mašinskog fakulteta prof. dr Igor Vušanović i izvršna direktorica kompanije Neregelia Ljilja Pižurica potpisali su danas Sporazum o poslovno tehničkoj saradnji Fakulteta i ove podgoričke kompanije.\nSporazum treba da omogući unapređenje znanja studenata i nastavnika sa studijskog programa Drumski saobraćaj, iz oblasti Logistike, koja jedna od ključnih disciplina izučavaniih na ovom studijskom programu.\nSporazum će omogućiti i unapređenje znanja studenata kroz primjere iz prakse, zajednički razvoj i predloge za unapređenje praktične nastave na predmetima iz oblasti saradnje, kao i razmjenu iskustava i korišćenje resursa kompanije Neregelia za praktični rad studenata studijskog programa Drumski saobraćaj.\nPosjeta fabrici Remid Vis


Republika / Primitivizam i prostakluk na vrhuncu! Baka Prase: Ogroman mi je, Sergej: Stavi ga sebi u usta!\n22:37Brzi testovi za koronu stigli u Ukrajinu, prvi ih isprobao legendarni Hrvat! 22:22Lineker brani fudbalere: Oni su dobri momci iz radničke klase! 22:20Zaražen još jedan državni sekretar? 22:17(VIDEO) Španija na kolenima: Bolnice sve krcatije, nedovoljno mesta za sve pacijente 22:02DOKTOR NESTOROVIĆ: Rusi dezinfikuju bolnicu u Ćupriji 22:00(UŽIVO) KORONAVIRUS u svetu: Zaraženo 1.087.274! Umrlo 58.461 osobe, Italija epicentar smrti, u SAD 269 hiljada inficiranih! 22:00(VIDEO) Trinkijeri najnovijom objavom na Tviteru bacio Grobare u trans! 21:57(FOTO) DIDI JANKOVIĆ TRUDNA: Evo kako izgleda čovek sa kojim čeka dete! 21:50Fudbaler Totenhema iznenadio radnicu Hitne pomoći! 21:49Drama u centru Loznice: Muškarac preti da će da skoči sa zgrade, stigao spasilački tim\nsubota, 29. 2. 2020.| 05:25\nTanjug/F. KRAINČANIĆ/Youtube.com/Baka Prase\nSergej Trifunović i Baka Prase\n- Ogroman mi je - izjavio je Bogdan, na šta je Sergej odgovorio:\n- Stavi ga sebi u usta.\nBaka Prase nije ostao dužan, pa je glumca uputio na to da pročita svoje ime, što se odnosilo na ime pod kojim je upisan na Tviteru, a čije je značenje vulgarno.\nNove salve primitivnih uvreda i prostakluka potekle su od glumca, a upućene su jutjuberu. Osim što se upustio u politička zbivanja, gde, kako se čini, njemu nije mesto, Trifunović je ovaj put kao "uticajni" tviteraš pokušao da se uvuče i na Jutjub scenu, izazivanjem popularne "drame".\nSve je počelo kada je 23-godišnji jutjuber na Tviter nalogu očigledno isprovocirao glumca, požalivši se da ne zna šta da čini budući da je njegov porše udaren.\nyoutube.com/AmiG Show, ST/D. KADIĆ\nBaka i Sergej\n- Moj dobri kamerman je čuknuo mog poršea dok je vozio bez dozvole. Šta činiti - upitao je Bogdan pratioce. Nakon dve nedelje dobio je odgovor upravo od Trifunovića, koji se nije zaustavio na komentarisanju samo ovog tvita.\nŠteta što nisam bio aktuelan kad je Trifunović bio glumac, možda je mogao da spase propalu glumačku karijeru\n- Ja bih se, dete, na tvom mestu zaklao zarđalom kašikom - neumesno je prokomentarisao Sergej. Njegov morbidan komentar upućen jednoj mladoj osobi, na društvenoj platformi, neki koji čak i nisu fanovi Bake Praseta, osudili su, sugerišući da bi on kao duplo stariji od Bogdana trebalo da se bar ponaša u skladu sa godinama, a sam Ilić ga je posavetovao da se ne blamira više.\n- Šteta što nisam bio aktuelan kad je Sergej Trifunović bio glumac, možda je mogao da spase svoju propalu glumačku karijeru, kao što pokušava svoju političku tako što se kači na mene. Al' da ne grešim dušu, odlično glumi političara - napisao je Baka na Tviteru.\nNajbolje ti stoji uloga narkomana i šljama\nTviteraši su nakon toga ocenili Bogdanovu inteligenciju kao natrposečnu, dok su Sergeju rekli da mu najbolje stoji uloga narkomana i šljama. Neki od komentara bili su i da Sergeja najbolje opisuje rečenica koja kaže da je bolje umreti kao heroj, nego poživeti dovoljno da vidiš sebe kako postaješ negativac. Međutim, čini se da su se, osim Trifunovića, u ovu "dramu" upecali i mnogi drugi, koji su mu se pridružili u virtuelnom napadu na Bogdana, preporučujući Baki Prasetu da se obesi, ubije i nazivajući ga majmunom. Na taj način su svaki argument protiv Ilića, koji je poznat po psovkama i necenzurisanom izražavanju, pretvorili u irelevantan, budući da je on ovde ostao dostojanstven za razliku od trenutnog Tviter oponenta.\nSergej ne miruje!\n- U junu 2019. godine na konferenciji u Leskovcu je urlao na novinarku, nije želeo da odgovori na njeno pitanje, pa je počeo da se nadvikuje. To nije bio prvi njegov incident sa predstavnicima sedme sile, budući da je najgnusnije uvrede uputio i na račun novinarke Srpskog telegrafa\n- U januaru 2020. godine izazvao je sudar sa autobusom, dok se u februaru džipom zakucao u fijat koji je išao ispred njega\n- Na Tviteru je imao blamirajuće komentare, a nedavno je izjavio da ima fotografiju koja je dokaz da je Boris Tadić osnovao SNS. Kada je podelio tu fotografiju, ispostavilo se da je ona zabeležena na predavanju predsedničke dužnosti, što je Tadić ocenio kao obaranje zakona logike.\nEstrada Zabava Baka Prase Sergej Trifunović Glumac Jutjuber Prozivke\n(FOTO) Šmeker od malih nogu: Ovako je Andrija Milošević izgledao kao dečak!


UPRAVA ZA STRUČNU PODRŠKU RAZVOJU POLJOPRIVREDE I RIBARSTVA: Poziv na iskaz interesa za ponovnim održavanjem edukacije 'Prerada voća' u Metkoviću | Metković NEWS\nU organizaciji Uprave za stručnu podršku razvoju poljoprivrede i ribarstva u okviru Mjere 1 “Prenošenje znanja i aktivnosti informiranja”, Programa ruralnog razvoja 2014.- 2020. u prosincu 2019. organiziran je tečaj strukovnog osposobljavanja za poljoprivrednike po programu Prerada voća u Metkoviću s 25 polaznika. Zbog velikog broja zainteresiranih polaznika tečaj je ponovljen u Metkoviću od 21. do 24. siječnja s 28 polaznika.\nTečaj je namijenjen svim zainteresiranim poljoprivrednicima bilo da se već bave preradom voća ili to namjeravaju. Program edukacije sadrži teme koje obrađuju preradu voća u sok, džem, marmeladu, pekmez, kompot, ulje, voćni ocat, voćno vino, voćne rakije i sušenje voća. Sudionicima izobrazbe koji završe program osposobljavanja izdaje se potvrda o završenom programu osposobljavanja koja kasnije služi za upis dodatnih djelatnosti prerade voća na OPG-u, a pohađanje tečaja za polaznike je besplatno.\nZbog iznimno velikog interesa za pohađanje ovog tečaja, isti bismo ponovili tijekom ove godine. Da bi organizacija i provedba tečaja bila što uspješnija, pozivamo zainteresirane da iskažu interes na e-mail zoran.kajic@mps.hr ili na mobitel 091/488-2786, slanjem poruke da žele pohađati tečaj iz prerade voća, uz što će navesti matični broj OPG-a gdje su članovi i svoje ime i prezime.\nPovezane teme:obavijestPoljoprivredapozivPrerada voća i povrća


Ukrajina: Sukobi demonstranata i policije\nPrema navodima Ministarstva unutrašnjih poslova, više od 20 policajaca je povređeno, javljaju agencije, a izveštač AFP je preneo da su najmanje dva demonstranta povređena.\n"Proglašavamo zakon usvojen u četvrtak nelegalnim. Janukovič i njegove marionete hoće da nam ukradu zemlju", rekao je Kličko, javlja AFP.\nKijev: Sukobi demonstranata i policije\nStotine demonstranata sukobilo se sa policijom nakon što su se desetine hiljada ljudi okupile na centralnom kijevskom Trgu nezavisnosti uprkos novodonesenim zakonima kojima se pooštravaju kazne protiv učesnika demonstracija.\n"Zakon u potpunosti ograničava sve vidove izražavanja preko svih vrsta platformi. Omogućava da se zatvore web stranice i da se blokira pristup internetu. Omogućava da se kontrolišu SIM kartice kako bi mogli da prate bilo koju osobu koja kaže išta loše o vladi na forumima, blogovima ili čak preko mobilnog telefona", navodi Taras Ševčenko direktor Instituta za medijska prava sa sedištem u Kijevu.\n"Ova 'loša' stvar može da se označi kao ekstremizam, uvreda, kleveta, uvreda za zakonodavstvo ili sudije".\n"Ovde u Ukrajini smo jednom imali ljudska prava. Sada smo još samo ljudi, ali idemo ka nepostojanju prava", napisala je Katja Gorčinskaja urednica "Kyev Posta". "Dobrodošli u policijsku državu. Zovemo je Mala Rusija".\nVasil Filipčuk, bivši direktor odeljenja za evrointegracije ukrajinskog kabineta kaže da je bio "duboko šokiran" razvojem događaja.\n"Neka od ovih novih pravila ne važe ni u Rusiji ili Belorusiji, tako da strahujem da je predsednik Janukovič odlučio da bude autoritativniji i agresivniji u svojim napadima protiv društva nego naši istočni susedi", zaključuje Filipčuk.\nŽestoki sukobi između demonstratora i policije u Kijevu\nUkrajina: Lavina kritika zbog zakona za zabranu protesta


Ministrica na poslu pet dana nakon porođaja - Klix.ba\n7.1.2009. u 15:31\nFrancuska ministrica pravde Rachida Dati preuzet će danas dužnosti – pet dana nakon što se porodila.\nČetrdesettrogodišnja ministarica će početi da redovno obavlja svoje obaveze, kao što je ranije najavila, pošto se prošlog petka prvi put porodila i dobila kćerku Zoru.\nOva odluka izaziva različite reakcije u javnosti, od onih da je loša majka do onih koji u njoj prepoznaju ambiciju koja ju je dovela do jedne od najodgovornijih državnih funkcija.\nDati, koja je jedan od simbola politike «otvaranja» prema manjinama predsjednika Nicolasa Sarkozyja, porijeklom iz skromne porodice sjevernoafričkih imigranata, suočava se s brojnim kritikama zbog reformi koje provodi u sudskom sistemu, kao i zbog dramatičnog stanja u zatvorima, gdje je prošle godine zabilježen veliki broj samoubistava.\nOna važi za jednog od ministara najbližih Sarkozyju, koji joj je, međutim, posljednjih mjeseci uskratio javnu podršku, što je podstaklo glasine da će izgubiti ministarsko mjesto. Dati je kritikovana u medijima i zbog svoje sklonosti ka luksuznim markama u odijevanju i skupocjenom nakitu.\nNjena trudnoća je dobila veliki publicitet pošto je ministrica odbila da saopći ko je otac njenog djeteta. To je otvorilo prostor različitim nagađanjima, od kojih su najčešće spominjana imena bivšeg španskog premijera Hozea Maria Aznara, francuskog ministra sporta Bernarda Laporta, ali i Francoisa Sarkozyja, mlađeg brata šefa države, pa i samog predsjednika.\nArapi i muslimani pozvani da prekinu sve veze s Izraelom\n07.01.2009. u 15:17


PRI KRAJU IZGRADNJA SEPARATNE KANALIZACIONE MREŽE U ULICI VEJSILA ČURČIĆA U ŠVRAKINOM SELU | Hayat.ba\nRadnici građevinske firme "Mibral" d.o.o. privode kraju radove na izgradnji separatne kanalizacione mreže u ulici Vejsila Čurčića u Švrakinom Selu.\nOstalo je da polože još oko 40 metara cjevovoda za fekalnu i oborinsku kanalizaciju, od planiranih oko 150 metara. Uporedo sa polaganjem cijevi, vrši se i priključenje stambenih objekata na novoizgrađeni kanalizacioni sistem, a nakon okončanja tih radova, pristupit će se asfaltiranju saobraćajnice.\nOvi radovi su nastavak projekta izgradnje kanalizacionog sistema u mjesnoj zajednici “Švrakino Selo – 2” u sklopu kojeg je prije nekoliko dana završena izgradnja separatne kanalizacije u Kodžinoj ulici, kao i asfaltiranje saobraćajnice.\nVrijednost radova na izgradnji separatne kanalizacione mreže u ovim dvjema ulicama, a koje finansira Općina Novi Grad, iznosi nešto više od 260.000 KM.\nProjekat je od izuzetne važnosti za veliki broj stanovnika koji godinama imaju problem sa tehnički neadekvatnom kanalizacionom mrežom, koja im je prouzrokovala puno problema, kako u ljetnom, tako i u zimskom periodu.\nIzgradnja kanalizacije u ovom dijelu Novog Grada, dio je višemilionskog projekta koji se realizira u mjesnoj zajednici „Švrakino Selo – 2“, gdje je u 2016. i 2018. godini položeno oko 880 metara cjevovoda za fekalnu i oborinsku odvodnju, za šta je izdvojeno oko 313.000 KM.


АМЕРИЧКА НАУЧНИЦА: Половина деце ће бити аутистична до 2025. због Монсанта\nAMERIČKA NAUČNICA: Polovina dece će biti autistična do 2025. zbog Monsanta\nNaučna savetnica na masačusetskom Institutu za tehnologiju (MIT-u) izjavila je da se suočavamo sa epidemijom autizma koja može rezultovati da polovina sve dece ima autizam za 10 godina.\nDr Stefani Senef, koja je iznela svoja zapažanja na prezentaciji u Grotonu prošle nedelje, posebno navodida je Monsantov herbicid “Roundup” krivac za eskaliranje učestanosti autizma i drugih neuroloških poremećaja. Roundup, koji je proizveden 70-ih prošlog veka sadrži hemijsku supstancu glifosat, koja je ključan razlog zabrinutosti Senefove. Upotreba Roundup-a je ograničena na trave, pošto glifosat ubija biljke.\nMeđutim, Roundup se sada regularno koristi i za žitarice. Sa napretkom GMO, biljke poput soje i kukuruza su primenom bioinženjeringa projektovane da tolerišu glifosat te je njegova upotreba dramatično porasla. Od 2001. do 2007. upotreba glifosata je udvostručena dostižući 81 do 84 miliona kilograma samo u SAD-u 2007.\nČak i ako ne konzumirate kukuruz i prženu soju, teško da ćete izbeći potencijalne uticaje konzumiranja glifosata. Pšenica se sada prska Roundup-om pre berbe, te je svako konzumiranje neorganskog pšeničnog hleba siguran izvor hemikalije. Dodatno, svaki proizvod koji sadrži kukuruzni sirup, kao što su gazirana pića, takođe ima glifosat u sebi.\nPrema istraživanjima koje navodi Senef, glifosat ubacuje crevne bakterije u proces poznat kao “šikiminski put”. To omogućuje hemikalijama da se umešaju u biohemiju bakterija u našem digestivnom traktu, što rezultuje smanjivanjem esencijalnih amino kiselina.\nMonsanto tvrdi da je glifosat bezbedan za ljude, pošto ljudi nemaju “šikiminski put”. Međutim, bakterije imaju – a to uključuje i bakterije koje čine našu crevnu floru.\nSenef naprotiv tvrdi da je mogućnost da utiče na crevne bakterije veza koja dozvoljava hemikalijama da načine veću štetu. Veza između crevne flore i neuroloških funkcija je tema koja se istražuje. Prema brojnim istraživanjima, glifosat iscrpljuje amino kiseline tirozin, triptofan i fenilalanin što može dovesti do gojenja, depresije, autizma, bolesti creva, Alchajmerove i Parkinsonove bolesti.\nMonsanto se ne slaže. Gigant za proizvodnju hrane i hemikalija napravio je vebsajt sa linkovima koji vode do naučnih istraživanja gde se glifosat proglašava bezbednim.\nDrugi naučnici su takođe preuzeli mišljenje Monsanta rugajući se istraživanjima koja su dovela do Senefine objave. “Oni su to izmislili!”, izjavio je naučni pisac za Huffpost Tamar Haspel u članku koji je škrt sa analizom ali obiluje deklarativnom prozom.\nDrugi, kao što su pisac Skeptoid i fizičar Dr Erik Hal odlučili su se na odmereniji pristup i fokusirali se na studije koje dovele do zabrinutosti zbog glifosata.\nPrema Halu, Senef pravi grešku poznatu kao “greška korelacije/uzroka” u kojoj je uzrok pogrešno zaključen jer postoje dve odvojene stvari.\nU ovom slučaju povećana upotreba glifosata i povećan broj slučajeva autizma može biti povezan, ali oni zapravo nisu direktno povezani.\nSenefine objave se fokusiraju samo na problem glifosata. Kao što znamo, postoje i drugi potencijalni saučesnici koji možda utiču na autizam i takođe prouzrokuju neurološka stanja poput Alchajmera. To mogu biti sastojci vakcina, aluminijumska folija kao i drugi potencijalni izvori hemikalija u čovekovom organizmu.\nNeki pojedinci, kao što je radio voditeljka Rima Laibow spekuliše o nameri koja se krije iza hemijske opsade na našu sivu masu. Laibow smatra da je uzrok ovome želja da se stvori cela klasa autističnih individua koje bi bile obučene za posebnu vrstu poslova.\nOvo sablasno podseća na klasik Oldusa Hakslija “Vrli novi svet” u kome su pojedinci programirani za pripadanje jednoj od pet grupa, pod imenima Alfa, Beta do Epsilon, u zavisnosti od snage njihovog programiranog mozga. U Hakslijevom utopijskom svetu, ova klasna podela prema intelektualnoj moći omogućila je društvu da glatko funkcioniše.\nŠtagod vodilo brzi voz autizma/Alchajmera jedna stvar je jasna: ako polovina dece dođe na svet sa ozbiljnim oštećenjem mozga načiniće se velika i neporeciva rana čovečanstvu. Stopa autizma je porasla sa jednog slučaja u dve hiljade 70-ih do trenutne stope jednog slučaja u 63. Alchajmer je postao gotovo univerzalan u starosti. Senefina predviđanja mogu da se ignorišu samo uz veliki rizik po ljudsku rasu.\nAutor teksta je Dženet Felan, istraživački novinar i branilac ljudskih prava koja je proputovala Aziju. Autor je knjige Egzil.\nPrevodilac teksta apeluje na srpsku javnost da izvrši pritisak i sazna tačan broj obolelih od autizma u Srbiji. Zdravlje nacije je u našim rukama. Ne dozvolimo da nam se pažnja sa bitne i velike opasnosti skreće zbog svakodnevnih besmislica.\n(Journal-neo prevod Maja Orlić za Srbin.info)\nNemoj te tako gospdjo Senef,ako vas cuje gospodja Tanja Miscevic,pokrenuce pravni postupak protiv vas.Sirite "laznu"propagandu protiv Monsanta,koji proizvodi tako "zdravu" hranu,po tvrdnjama gosp.Miscevic,da je svaki GMO prizvod,vise nego "bezbedan".\nZapadna demokratija na delu, kao i "duhovnost" zapadnih crkava. TED GUNDERSON, ŠEF FBI-a: SATANISTIČKO-PEDOFILSKI KULTOVI VELIKOJ BRITANIJI I U SJEDINJENIM DRŽAVAMA https://www.youtube.com/watch?v=qOTUQdH6rQY#t=155\nAmerika je pokusni kunic za sva zla koje hoce da sire svetom.To je znak da su Nacisti na vlasti u SADe.Hvala vam da znamo sta nam je ciniti.Ko spomene GMO hranu metak u celo.\nDa li je taj Mosanto neka Putinova firma?\nZLOCIN SE NASTAVLJA MOSATO JE KUPIO EU BANDITE SAD SE SIRI PO REGIOJI BALKANA PREKO POTKUPLJIVIH BIOLOGA I POLITICARA\nMIT je jedan od najuglednijih znanstvenih instituta u svetu. Reci da su oni nesto izmislili je besramna laz sto je svakom pametnom jasno. No koliko je pametnih i koliko su ljudi uopce informirani o stetnosti Monsantovih herbicida? Moja ga je majka jednostavno dobila u biljnoj apoteci jer dobro deluje na korov i koristi ga bez ikakvog zasto. Kao i vecina zemljoradnika.


Alfa Romeo Giulietta - ikona čije ime i dalje živi - Auto Republika\nAlfa Romeo Giulietta – ikona čije ime i dalje živi\nVećinu automobilskih marki u današnja vremena već tradicionalno prate neki stereotipi. Takav je recimo slučaj s Toyotom i Hondom po pitanju pouzdanosti, odnosno Peugeotom i Renaultom po pitanju ekonomičnosti. Takve reputacije kompanije grade dugo, ali ih mogu izgubiti u veoma kratkom roku, posebno ako su ona negativna.\nSlična situacija je i s italijanskim proizvođačem automobila, Alfom Romeo, čiji su proizvodi oduvek bili prelepi i zabavni za vožnju, ali su takođe stekli imidž da su prilično lošeg kvaliteta i da se politika često menja u vođenje kompanije. Možda najbolji primer navedene situacije je model Giulietta 750/101, koja je bila jedna prvih zaista uspešnih automobila Alfe Romeo.\nSlava se stiče na trkačkim stazama\nAlfu Romeo je osnovao 1906. godine jedan Francuz, Aleksander Darak, pod S.A.I.D. (Societa Anonima Italiana Darracq) oznakom, ali posle nekoliko veoma loših godina, kompanija menja ime u A.L.F.A. (Anonima Lombarda Fabbrica Automobili) samo tri godine kasnije. Kompanija dodaje „Romeo“ u svoje ime 1915., godine po uzoru na Nikolu Romea, koji je iste godine kupio akcije u kompaniji i postao novi direktor. On je uspeo da održi kompaniju u životu tokom teških godina zahvaljujući ulaganju novca i u druge industrije, kao što je proizvodnja vojnih kamiona i motora za avione.\nIpak, Alfa Romeo svoju najveću slavu stiče na trkačkim stazama. S inženjerom Vitoriom Janom i vozačima Taciom Nuvolarijem, Encom Ferarijem i Đuzepeom Kamparijem, kompanija je tokom godina pobedila u gotovo svim takmičenjima u kojima je učestvovala i preko noći postala sinonim za brzinu.\nMeđutim, rezultati na stazama nisu mogli da plate račune. Tokom svoje dugogodišnje istorije, Alfa Romeo je nekoliko puta upadala u finansijsku krizu i verovatno bi i nestala s tržišta početkom 1930-ih godina, da se nije umešala italijanska vlada. Kompanija nije bila ni u boljoj situaciji na kraju Drugog svetskog rata, kada je fabrika u Milanu bila značajno oštećena, a kao jedna od poraženih država u ratu, Italija nije smela više da proizvodi ni vojnu opremu. Alfa Romeo nekako uspeva da se vrati u auto-moto sport i 1950. godine na tržište stiže potpuno novi sedan 1900. Iako se on prodavao bolje nego ijedna druga Alfa Romeo u istoriji i do 1959. godine uspeo da nađe 21.304 kupca, to je i dalje bilo značajno manje od godišnje prodaje od 12.000 vozila kako se kompanije nadala.\nŠekspir kao inspiracija\nTokom 1952. godine Alfa Romeo je radila na potpuno novom automobilu, koji bi bio manji i jeftiniji, a samim tim se računalo da bi privukao veći broj kupaca. Za dizajn se opet pobrinuo Oracio Sata Pulja, mladi dizajner koji se pridružio kompaniji pred rat, a izbor imena je pao na „Giulietta“ pod legendarnom karakteru iz Šekspirove tragedije.\nMeđutim, problemi su nastali i pre nego što je razvoj počeo. Zbog razočaravajuće prodaje 1900, kompanija nije imala potrebne finansije da materijalizuje sve ideje, što je dovelo do velikih problema. Naime, u navedenom periodu, samo nekoliko automobila je brzo steklo „večni dizajn“, kao što su Volkswagen „buba“, Austin Mini i nešto kasnije Porsche 911, dok su ostali zahtevali veće promene svakih nekoliko godina. Alfa Romeo je razmatrala da ostavi 1900 u proizvodnji dodatnih nekoliko godina pre nego što promene stignu, što bi svakako smanjilo investicije, ali što je automobil duže u proizvodnji bez unapređenja, samim tim i njegova prodaja i reputacija padaju.\nPosle dužeg razmišljanja, Alfa Romeo dolazi do odluke da zatraži finansije od investitora s obećanjem da će njihov novac biti vraćen nakon što automobil debituje. Da bi privukla dodatne investitore, kompanija obećava da će njih prvih 200 biti u specijalnom izvlačenju, čime bi postali ponosni vlasnici jedne od prvih Giulietta, kada ona siđe s proizvodne trake. Ovaj potez se pokazao uspešnim i Alfa Romeo je uskoro uspela da privuče dovoljno veliki kapital da krene sa razvojem. Međutim, već tada je postalo jasno da će proces biti veoma težak. Naime, razvoj je već bio u zaostatku, a kada su srećni vlasnici izvučeni – kompanija nije imala nijedan automobil da im pokloni.\nAlfa Romeo odlučuje da se obrati nekim poznatim italijanskim dizajnerskim kućama u želji da oni proizvedu prve prototipove za prve vlasnike, čime bi kompanija mogla da ispuni svoja obećanja, a samim tim da kupi i dodatno vreme za razvoj ostatka automobila. To svakako nije bio problem i u posleratnoj Italiji, jer je izbor, kada su dizajnerske firme u pitanju bio više nego velik.\nDok je većina njih ostajala u biznisu tako što je razvijala prototipove za veće kompanije (pre svega Ferrari), nije bilo retkos da razviju ceo automobil za zainteresovane mušterije. U jesen 1953. godine, Rudolf Hruska, koji je bio glavna osoba na projektu, kontaktirao je dve poznate kuće i to Ghia i Bertone, u želji da proizvede oko 1.000 automobila, a prvi prototip je trebalo da bude spreman do Salona automobila u Torinu sledeće godine.\nAlfa Romeo Giulietta Sprint (750/101) 1958–62.\nPosle kraće rasprave, Hruski se mnogo više dopala ideja Bertonea, ali je već tada bilo jasno da ova mala kuća, koja je imala samo dvadesetak radnika, nikako ne može da isprati tako veliku narudžbu. Zatim je razmatrana i opcija da Ghia i Bertone dele proizvodnju, ali kada je Ghia odbila ovu ponudu, izbor je pao na samo jednu opciju – Bertone je dobio zadatak da proizvodi školjku i zatim je šalje u Alfine fabrike na konačno sklapanje.\n(1957.) Alfa Romeo Giulietta 750 Sprint\nPrvi prototip pod Giulietta Sprint oznakom je bio spreman po planu, i to za Salon automobila u Torinu 1954. godine i pokazavši se kao veliki hit. Neke priče kažu da je kompanija već prvog dana dobila preko 3.000 narudžbi, iako u tom momentu nije postojao nijedan serijski primerak. Bertone je uspeo da proizvede samo 13 modela do kraja 1954. godine, a Alfa Romeo je želela da poveća proizvodnju sa 1.000 na 6.000 vozila. Hruska je uspeo da natera Bertonea da poveća proizvodnju, što je zahtevalo od ove male kompanije da obezbedi velike investicije po pitanju prostora i radnika. I pored sporog starta, Bertone nekako uspeva da podigne proizvodnju s četiri automobila dnevno na 34 do 1958. godine, što se svakako isplatilo. Naime, kupe se prodavao veoma dobro iako je imao za 25% višu cenu u poređenju sa standardnom Giulietta sedanom.\nPerformanse u ravni s Porscheom\nKada je reč o sedanu, koji se prodavao kao „Berlina“, on je konačno bio spreman za predstavljanje u aprilu 1955. godine. Iako je na prvi pogled delovao dosadno u poređenju s prelepim kupeom, zahvaljujući pristupačnoj ceni i zabavnoj vožnji koju je pružao, do 1963. godine je pronašao 177.690 kupaca. Iako je proces bio dug i na momente težak, Giulietta je postala veliki hit s masovnom proizvodnjom, koja je Alfi Romeo bila preko potrebna.\nDa bi Bertone mogao da povrati svoje velike investicije, ubrzo je predložio novu verziju i to roudster pod Scaglione oznakom. Alfa Romeo se složila da tržište za takav automobil postoji, ali nisu bili zadovoljni s onim šta je Bertone pokazao. Iz navedenog razloga, kompanija odlučuje da se obrati Bertoneovom rivalu Pininfarini i od njih zahteva da urade prototip. Zanimljivo je da je Pininfarina u stvari bio oduševljen poslom koji je Bertone uradio i njegov konačan proizvod je u velikoj meri ličio na originalni Scaglione.\n(1954-1959.) Alfa Romeo Giulietta Sprint Veloce\nRoudster je debitovao 1955. godine na Salonu automobila u Parizu pod Spider oznakom i, kao i svoji prethodnici, privukao je veliki broj potencijalnih mušterija. Spider je bio nešto kraći nego Sprint, ali s masom od 860 kilograma i teži. Kao i kod svih modela Giuliette, ispod haube se krio benzinski 1,3-litarski motor od 80 ks, čime je Spider mogao da ubrza do 100 km/h za ispod 15 sekundi i dostigne maksimalnu brzinu od 165 km/h. U poređenju s glavnim rivalom Porscheom 356, Spider je bio jednako brz, ali i značajno jeftiniji. Ako i to nije bilo dovoljno, za 1956. godinu u ponudu je dodata i moćnija Veloce verzija s 90 ks, što je smanjilo ubrzanje do 100 km/h za dve sekunde i povećalo maksimalnu brzinu na 180 km/h. Veloce je takođe imao nekoliko detalja koji su smanjili masu, ali zbog većeg rezervoara je u stvari bio teži nego ostatak Giulietta ponude.\nPostavljanje standarda u voznim karakteristikama\nIako su Spider i Sprint bili značajno skuplji nego Berlina, a pritom samo nešto brži po performansama, cela Giulietta linija je tokom svoje proizvodnje postavljala standarde. Oni nisu imali kvalitet kao Porsche, ali su po voznim karakteristikama bili daleko ispred nemačke konkurencije. Giulietta je takođe bila i veoma kvalitetan automobil, nešto što je malo ko očekivao od jednog italijanskog vozila, ali kao i većina automobila iz ove zemlje, glavni problem je bila korozija. Alfa Romeo nije želela da investira veliki novac za zaštitu protiv rđe, a dodatni problem je predstavljala i elektronika.\nU svakom slučaju, Sprint je ostao u proizvodnji do 1964., a Spider još dve godine. Posle 1959., Spider je čak i dobio na dimenzijama, a tri godine kasnije i potpuno novi 1,6-litarski motor od 92 ks u standardnoj verziji i 112 ks u Veloce izdanju. Tokom vremena je proizvedeno samo 25.000 primeraka, što je ovom automobilu dalo status klasika onog momenta kada je poslednji primerak sišao s proizvodne trake.\nPoslednja godina Giuliette je bila 1965., kada je debitovao i poseban Zagato model sa 100 ks i maksimalnom brzinom od 190 km/h. Kroz istoriju, Alfa Romeo će još dva puta da koristi Giulietta oznaku, prvo od 1977. do 1985., zatim i na modelu koji je u proizvodnji od 2010. godine, ali o njima neki drugi put.\nAlfa Romeo će nastaviti s usponima i padovima kroz celu svoju istoriju, a italijanska vlada će konačno uspeti da je proda Fiatu 1986. godine, koji je vlasnik do današnjeg dana. Nova politika kompanije se odnosi na povratak na puteve stare slave, a među novim modelima bi možda mogla ponovo da se nađe Giulietta i to samo kao roudster.\ntags: alfa romeo alfa romeo spider bertone ghia Giulietta giulietta sprint izdvojeno Zagato\nprevious BMW 3200 CS - poslednji pravi klasik bavarske marke\nnext Zanimljivost dana: Cadillac Eldorado karavan


Sastanak organizacija civilnog društva oko procesa učlanjivanja Kosova u OGP - Aktivnosti platforme Civikos - Platforma CiviKos\nPriština, 14 oktobar 2013. Organizovan je prvi sastanak organizacija Civilnog Društva oko procesa učlanjivanja Kosova u OGP (Open Government Partnership) u kancelarijama pokreta “Lëvizja FOL”. Na sastanku su prisustvovali: Ardita Metaj-Dika (TACSO), Etida Zeka (RIINVEST), Florentina Hajdari (CBM), Isuf Zejna (KDI/TIK), Mimoza Murati (CiviKos), Iliriana Kaçaniku (KFOS), Valdete Idrizi (CiviKos), Arianit Dobroshi (IF), Kristjan Hasanaj (INPO), Fidan Kalaja dhe Petrit Zogaj (FOL).\nNa ovom sastanku je razgovarano o procesu učlanjivanja Kosova u OGP (Open Government Partnership), ulozi vlade Republike Kosova i Civilnog Društva u ovom procesu, gde će Civilno Društvo izraditi plan aktivnosti, dok će Vlada Lobirati za učlanjivanje Kosova u OGP.\nTakođe je razgovarano o učešću nekoliko članova iz Kosova u Godišnjem Samitu OGP i Danu Civilnog Društva koji se održava 30 oktobra – 1. novembra u Londonu, gde će učesnici biti predstavnici iz FOL, RIINVEST, KFOS i IPKO Foundation, dok će CiviKos biti prisutan samo na sastancima na Danu Civilnog Društva OGP.


HAJNRIH ŠALER, DIREKTOR BEČKE BERZE: Balkanska tržišta će morati da čekaju „drugi krug" - Nira Press\nPočetna » HAJNRIH ŠALER, DIREKTOR BEČKE BERZE: Balkanska tržišta će morati da čekaju „drugi krug”\nOvaj region u osnovi zavisi od eksternog finansiranja i od mogućnosti da sam finansira investicije. Zato visoki deficit na tekućim računima može da zaustavi privredni rast. Na značajniji ekonomski oporavak će morati da se čeka, jer će rast bruto domaćeg proizvoda u balkanskim zemljama biti prilično nizak u sledećoj godini\nHajnrih Šaler (Heinrich Schaller), direktor Bečke berze koja u svom vlasništvu odnedavno ima berze u Ljubljani, Budimpešti i Pragu, gostovao je na tradicionalnoj međunarodnoj konferenciji Beogradske berze (održana 19. i 20. novembra u Beogradu), iznoseći svoja ekspertska znanja u okviru teme: „Strategije likvidnosti Bečke berze“. U ekskluzivnom intervjuu za Magazin Biznis, vođenim pre održavanja ove međunarodne konferencije, pitali smo gospodina Šalera o problemima sa kojima su se susretale berze na velikim i malim tržištima, o poukama koje je u berzanskom poslovanju donela svetska ekonomska kriza, o ranijim namerama da Bečka berza kupi i Beogradsku berzu, kao i o procenama ekonomskih kretanja u ovom delu Balkana u narednoj godini.\n• Kakve su Vaše procene – kada će doći do oporavka tržišta kapitala u regionu Balkana? Kakva će biti 2010. godina za poslovanje?\n– Ovaj region u osnovi zavisi od eksternog finansiranja i mogućnosti da finansira investicije. Visoki deficit na tekućim računima može da spreči privredni rast, jer je potencijal ograničen na domaće finansiranje, što vodi u povećanje štednje i smanjenje domaće potrošnje. Kao posledica, balkanska tržišta će možda morati da čekaju „drugi krug“ za značajniji oporavak, pa rast bruto domaćeg proizvoda može biti prilično nizak.\n• Bečka berza jedna je od najvećih u regionu, a u 2009. godini zabeležila je dobre rezultate u trgovinskim i tržišnim dešavanjima, u odnosu na druge berze. Kako ste uspeli da izbegnete probleme?\n– Naravno, i Bečka berza je pogođena krizom. Pošto smo regionalna berza, pogođeni smo više od drugih. Ali, kada su se tržišta oporavila, možemo da primetimo suprotan efekat: austrijski berzanski indeks je prošao izuzetno dobro na međunarodnom planu i investitori se vraćaju na naša tržišta, sa pozitivnim razvojem događaja u centralnoj i istočnoj Evropi.\nJedna od naših prednosti je oduvek bila naša internacionalna reputacija eksperata za centralnu i istočnu Evropu, zahvaljujući našim brojnim saradnjama u regionu. Naša snaga leži u našem internacionalnom pristupu i znanju koje je zasnovano na velikom broju internacionalnih berzanskih članova i na poznavanju indeksa.\nJedan od najpoznatijih svetskih autora u oblasti prodajne strategije, prodaje i profita tvrdi da je čvrsta odluka modul koji pokreće i


PRSTAN GRAJSKA ROZETA VELENJE 3 | Prstani | Produkti | Dolejši modni gumbi\nKolekcija Grajska rozeta 3 je ugledala luč sveta v letu 2018. Prstan je primeren za različne premere prsta, saj se njegov obseg prilagaja.\nRIA ROZA - PRSTAN


Novasloboda | Maturanti Ekonomske škole iz Mostara proslavili 20 godina mature\nNekadašnji maturanti, a danas uspješni ljudi u najboljim godinama, prisjetili su se najljepšeg perioda života, đačkog doba.\nTom njihovom velikom jubileju prisustvovale su profesorice Dinka Pašić, Sabina Ćosić, Hidajeta Kudin i Rasema Isić. Razgovaralo se o školskim danima, životnim putevima, planovima za budućnost, a potom se i slavilo u hotelu Almira.\nRasijani su po cijelom svijetu, ali, kako kažu, geografska udaljenost, poslovne i privatne obaveze ih nisu mogle spriječiti da se okupe i obilježe ovaj za njih veliki dan. Zahvalni su Ekonomskoj školi Mostar, njihovim profesorima što su im usadili radne navike, razvili poduzetnički duh, obogatili znanja i vještine, te prije svega što su ih pripremili za buduće izazove koje život nosi.\nJednoglasni su u tome da im je primarni cilj zadržati prijateljstvo i pomoći jedni drugima u životu. Slična druženja su najavili i prije tridesete godišnjice mature, a mi im želimo da ih posluži zdravlje i da ostvare još mnogo uspjeha u životu.\n20 godina Ekonomska škola maturanti


SLIKE I DOGADJAJI: Tapiserija\nposted by co | 5:01 AM\nNe možeš vjerovati koliko si napra vila dobro djelo sto si ovo postavila na blog I ti ti i tvoja kćerka spadate u jedan veliki talenat u ovoj našoj Lijepoj i po prirodnim ljepotama nenadmašnoj a po Ljudskoj gluposti ljudi koji u njoj žive takodje nenadmašnoj.\n,ja sam imala sreću da je moj otac imao sef u kojem je čuvao dokumente iz 1888- godine pa do 1991 god od kada vise nije s nama Sve naše slike i puno stvari Ne možeš vjerovati koliko mi koriste na mnogim mjestima u. razgovorima sa Slovencima i Hrvatima Pokazujem napredak\nU BL od oslobodjenja i nastanka Titove Jugoslavije . Napredak od prvog do trećeg razreda 54 i 57 je bio nevjerovatan i vidljiv a svi smo izgledali isti Od učiteljice do nas i tad se zvala podvorkinja teta Vida koja je brinula o redu i našoj čistoći. Kad pokazujem mnogi koji napadaju bivšu nam domovinu ostaju bez teksta Poneko samo kaže neko” lmas slike?”\nSada svi vidim rado gledaju neki sa simpatijama a neki sa pogledom punim neke zlobe Vjerovatno nacionalisti i fasisti? Moja djeca gledaju sa uživanjem Zato možda ovaj tvoj prilog nije naročito aktualan ali zamisli za 50-tak godina one koji su otišli i ostali živi a sačuvali uspomenu na svoje korijene i svoju domovinu i tvoju cjeli porodice i dešavanja od odlaska.Želim vam sreću čuvajte samo zdravlje i sto duže budite zajedno.


eKapija | Maja Marković, Head of Media & Digital Transformation Lead, Mercator-S i dobitnica Mark Awards priznanja u kategoriji Digital Marketing Manager of the Year - Stvaranje i razvoj kao pokretači\nIzvor: eKapija | Ponedeljak, 25.10.2021.| 13:11\nMaja Marković, Head of Media & Digital Transformation Lead, Mercator-S i dobitnica Mark Awards priznanja u kategoriji Digital Marketing Manager of the Year - Stvaranje i razvoj kao pokretači\nMaja je iskusan profesionalac u oblasti marketinga i digitalizacije poslovanja sa više od 10 godina iskustva u agencijskom i korporativnom okruženju. Trenutno je na poziciji Head of media u kompaniji Mercator-S, gde je zadužena za maksimizaciju učinka digitalnih i tradicionalnih medija na marketing i prodaju, a za maloprodajne brendove IDEA, Roda, Mercator hipermarketi, kao i IDEA online prodavnicu. Na toj poziciji, Maja pruža podršku razvoju i implementaciji inovativnih poslovnih projekata i digitalnoj transformaciji celog sistema.\nOdlično poznaje medijska tržišta i njihove promene, kao i promene u potrošačkim navikama, sa dodatnom sposobnošću daljih unakrsnih definicija i trendova na tržištu. Stručna je, ima opširno znanje o modelima i platformama za kupovinu medija u tradicionalnim medijima i digitalu, i sveukupnim medijskim i digitalnim ekosistemima.\nZavršila je master studije na Fakultetu organizacionih nauka na smeru Marketing i odnosi sa javnošću. Svoja znanja imala je priliku da unapredi i na Bled School of Management kroz program Digital Transformation.\nPrema izboru magazina BIZLife, izabrana je među 30 najuspešnijih mladih ljudi u Srbiji za 2019. godinu. Članica je vodeće poslovne asocijacije u Srbiji, Američke privredne komore (AmCham) i eCommerce asocijacije Srbije. Poslednjih nekoliko godina deo je stručnog žirija Effie festivala, kao i IAB Mixx Awards.\nNjena interesovanja su marketing, komunikacije i tehnologija. Vrlo je aktivna na području edukacije u digitalnom marketingu i elektronskoj trgovini te često gostuje kao predavačica na fakultetima, drži seminare i radionice i učestvuje u programima strukovnih događanja. Predavačica je na modulu Digitalni marketing i account managemenet na Molen creative academy.\nPokreću je stvaranje i razvoj. Bilo da pričamo o razvoju ljudi, timova, proizvoda ili efikasnih organizacija, posvećena je stvaranju izuzetnog iskustva i vrednosti za korisnike. Motivisana je da svojim radom doprinese unapređenju digitalnog ekosistema u Srbiji.


Evo koliko su zaista "teški" najbogatiji ljudi sveta (VIDEO)\nVIDEO: Otac s dvogodišnjom ćerkom skočio s visine od 60 metara\nVideo snimak oca koji sa dvogodišnjom ćerkom u naručju skače bandži džamp sa visine od 60 metara, nastao u zapadnoj Maleziji, brzo se proširio društvenim mrežama i zaprepastio mnoge koji su...\nEkspres.hr, Vestionline 0 komentara\nPalma kao antidepresiv\nDame koje vole sobno cveće naprave džunglu u dnevnom boravku. Mnogi unutrašnji dekorateri tvrde da zelenilo daje toplinu domu kakvu nijedan komad nameštaja ne može da pruži. Iako je...


ISTICANjE VAŽNOSTI PRAVA DECE NA ALTERNATIVNOM STARANjU SA POSEBNIM OSVRTOM NA PRAVO NA IDENTITET I PRAVO NA PARTICIPACIJU\nIZAZOVI ZAŠTITE DECE U SISTEMU SOCIJALNE ZAŠTITE\nDeca u sistemu alternativne brige zaslužuju jednake mogućnosti i jednako poštovanje prava kao i deca koja žive u biološkim porodicama. Neophodno je da prava dece na alternativnom staranju imaju centralno mesto u svim procesima brige. Njihova prava i dobrobit zahtevaju posebnu pažnju i moraju se čuvati i smatrati nepovredivima. Kako bi operacionalizovala opšte standarde Konvencije o pravima deteta, Generalna skupština Ujedinjenih nacija 2009. godine usvojila je dokument “Smernice za alternativno staranje o deci”. U Republici Srbiji za sada ne postoji zakon koji objedinjuje sva prava deteta, ali su odredbe koje prava deteta štite razasute po brojnim zakonima. Prava deteta su inkorporirana u Zakon o socijalnoj zaštiti, Porodični zakon, pojedine pravilnike i uredbe. Na inicijativu Saveta za prava deteta 2019. godine urađen je Nacrt zakona o pravima deteta i Zaštitniku prava deteta. Idejno je ovaj zakon zamišljen tako da na jednom mestu objedini prava deteta, instrumente za promociju, unapređenje, koordinaciju i kontrolu realizacije. Aktuelno ovakav zakon ne postoji nigde u pravnoj praksi u Evropi. Njegov sadržaj pokušava da odgovori objektivnoj stvarnosti ne bežeći od osnovne suštine koja je definisana u okviru Konvencije o pravima deteta.\nPredmet ovog rada jeste stavljanje u fokus prava dece na alternativnom staranju, odnosno percepcija deteta kao celovitog bića – pojedinca, člana porodice i zajednice sa pravima i odgovornostima adekvatnim njegovom uzrastu i stepenu razvoja. Takođe, deo rada je posvećen podrobnijem objašnjenju značaja dva vrlo kompleksna prava, čije ostvarivanje doprinosi zdravom razvoju dece i mladih na alternativnom staranju, a to su pravo na participaciju i pravo na identitet.\nZnačajnost dečijih prava u sistemu alternativne brige se ogleda u obezbeđenju jednakih mogućnosti za decu na alternativnom staranju i decu u biološkim porodicama; dodatnoj pomoći i podršci deci u sistemu alternativne brige zbog osetljivosti situacije u kojoj se nalaze i njihove ranjivosti; poštovanju i senzitivnosti za njihove različite karakteristike u pogledu: uzrasta, pola, etničke pripadnosti, invaliditeta i slično.\nPERIODIKA Socijalna politika 3/2019 3/2019 УДК 341.231.14-053.2-058.862 29-45\nLink ka izdanju časopisa Socijalna Politika - 3/2019


Kreditni službenik za područje Konjica/Jablanice\nZa područje Konjica/Jablanice tražimo:\nMinimalni uslovi za prijavu su srednja stručna sprema i posjedovanje vozačke dozvole B kategorije. Prednost imaju kandidati sa područja Konjica/Jablanice sa završenim ekonomskim fakultetom, radnim iskustvom u mikrokreditnom ili bankarskom sektoru.\nDatum objave: 5.1.2021.\nTrajanje oglasa: 14 dana (ističe 19.1.2022.)


Nega lica, tela i ulepšavanje -- Mali Oglasi # Goglasi.com\n1-25 od 23906 razultata za termin\nNega lica, tela i ulepšavanje \nSEAGO Electricna cetkica za zube, sonic tehnologija\nSEAGO USB Electricna cetkica za zube, sonic tehnologija, 5 opcija za pranje zuba: White, Clean, Sensitive, Polish & Massage Specifikacije: Model: SG - 507 Boja: crna Materijal: ABS / TPE, DuPont najlon Sonic tehnologija sa 40000 obrtaja cetkice u minuti, uspesno uklanja naslage 2-minutni pametni tajmer sa intervalom od 30 sekundi za podsticanje navike za četkanje koje preporučuju stomatolozi Punjenje preko USB-a pomoću indikatora, lako i jednostavno za upotrebu kod kuće ili putovanje Izvor napajanja: litijum-jonska baterija Vodootporna brzina: IPKS5, u potpunosti prati Dolazi sa dve zamenljive glave četkica Puno baterija omogućava 30 dana čišćenja Vreme punjenja: 4 sata Neto težina: 79 g Dimenzije: 23 k 2,5 k 2,5 cm Nije namijenjena deci mladjoj od tri godin\n6,756 RSD = 57 EUR\nNOVA Ekovel mustikla\nEko mustikla Nije koriscena uopste EKO muštikla` za odvikavanje od pušenja nastala je kao proizvod naucnih saznanja i istraživanja koja je sproveo prof. Grujicic, sa ciljem da pušacima omoguci da potpuno ostave pusenje ili da maksimalno smanje unošenje štetnih i kancerogenih materija u svoj organizam. Nauka je odavno utvrdila šta iz nikotin škodi zdravlju, a temeljnim istraživanjem koje je sproveo, profesor Grujicic je došao do zakljucka šta pušacima najviše smeta pri korišcenju uobicajenih muštikli. Eko muštikla je jedina muštikla koja omogucava nesmetan protok, tako da pušaci ne osecaju nikakav napor pri konzumiranju duvana. Ona ne menja njihov ukus, a zadržava štetne materije. To je postignuto ugradnjom ventila i regulatora. Jedan ventil je za dim, drugi za vazduh, a regulator od 10 podeoka omogucava njihovo srazmerno mešanje. Ovo jedinstveno rešenje pušacima omogucava da postepeno smanjuju procenat dima u korist vazduha. Hladan vazduh omogucava da se katran i drugi opasni sastojci kondenzuju na specijalnoj površini muštikle, a njeno cišcenje je veoma jednostavno. Kao što se na pocetku `pušackog staža` postepeno povecava nivo nikotina u krvi, tako se i upotrebom Eko muštikle taj nivo postepeno smanjuje. Nema apstinencijalne krize, ni stresa, kao ni pojave zdravstvenih smetnji posle naglog prestanka pušenja.\nPunjač Philips HX1900 kao nov\nPunjač Philips HX1900 kao novKorišćeno, ispravno, u odličnom stanju, čisto\nOriginal punjač Panasonic RE9-34 za ER-PA10 ER-PA11 odličan\nOriginal punjač Panasonic RE9-34 za Panasonic ER-PA10 ERPA10 ER-PA11 ERPA11 odličanKorišćeno, provereno ispravno, u odličnom stanju\nVeoma ocuvan bez ostecenja.\n142,237 RSD = 1,200 EUR\nMasazer za noge na vodu\nMasazer za noge na vodu nov donet iz Nemacke. Ugradjuje se u tus kabine, djakuzi.\nAparat za brijanje donet iz Nemacke.\nToplotna podloga Nemačka!\nSve kompletno i nekorišćeno u kutiji, podloga, uputstvo za upotrebu, pa čak i račun sa cenom od 20 eura. Namenjeno zagrevanju sa dubokim penetrirajucim dejstvom toplote. Plava maska od mikrofibera se skida i moze se prati.4 temperaturna podešavanja sa turbo modom. Elektronska zaštita od pregrevanja pa se automatski gasi posle 90 minuta korišćenja.40x30 cm, snaga 100wati\nPlasma pen plazma pen\nPlazma pen po najpovoljnijoj ceni na trzistu. Mogucnost edukacije sa aparatom prilikom kupovine. Pogledajte sve moje oglase. .\nPodlaktne aluminijumske štake 2 komada\nCena je za par štaka! Italijanske podlaktne aluminijumske štake u odličnom stanju. Štake su vrlo malo korišćene i nemaju nikakva oštećenja. Mogu da se podešavaju. Predviđene za osobe do 130 kg. Šaljem post expressom. LIčno preuzimanje na Novom Beogradu u 61 bloku.\ninhalator PARI inhalierboy\nKompresorski inhalator vrhunskog kvaliteta PARI INHALIERBOY, ispravan u odlicnom ocuvanom stanju, sve komplet original. Kompresor, osparivac, crevo, maska, usnica sve kao na slikama.\nElektricna cetkica za zube PHILIPS\nProdajem novu elektricnu cetkicu za zube marke PHILIPS dobijena na poklon, nikad nije koriscena otvorena samo radi slikanja. Zamene me NEZANIMAJU. Neodgovaram na poruke samo poziv. 062 85 144 05\nProdajem kozmeticki krevet kao nov za vise informacija pozovite\n14,224 RSD = 120 EUR\nPegla za kosu Philips - AKCIJA do 15 Novembra 1400din\nPhilips Initial HP 4643 Pegla za ispravljanje kose Snaga grejača: 25W Keramikom obložene ploče za ultra glatko ispravljanje kose Fiksni češalj (zupci) za ravnomerno vođenje dlake preko grejnih ploča pegle Vreme zagrevanja: 3 minuta Svetlosni indikator rada pegle Ergonomski dizajn\nTopilica za vosak i parafin digitalna Lcd novi model\nProfesionalna topilica za vosak i parafin. Ovaj model ima LCD Displej na koj vidite temperaturu koju vi regulisete. Uz svaku topilicu dobijate gratis kesica granule voska! Dostupne boje- Rozi, Ljubicasta i BelaKapacitet: 500mlSnaga-100wMogucnost licnog preuzimanja na novom beogradu ili u centru grada! Slanjem brzom postomPošaljite poruku (preko KUPUJEMPRODAJEM) sa Vašim podacima: Ime i prezime. Ulica i broj. Mesto i poštanski broj Broj telefona za kontakt. ili SMS na br.0612746002\nDepilator je nov, nekoriscen. Dolazi u originalnom pakovanju, bez kutije. U pakovanju, punjac, rezervna glava, dva dodatka, i cetkica za ciscenje. Moguce licno preuzimanje u Novom Sadu, ili slanje kurirskom sluzbom.\nBraun Series 3 mašinica za brijanje - TOP stanje\nOdlican Braun Series 3 - model 3710 elektricni brijac, ispravan, dobro ocuvan i kompletan. Ima i trimer za bolje brijanje i izvlacenje linije. U kompletu sa kablom i stitnikom za mrezicu. Mašinica je polovna, nema tragova oštećenja i slično, dobija se u kutiji. U oglasima imam veliku izbor ručnog i električnog alata, kućnih aparata, bele tehnike, nakita, naočara, opreme za mobilne telefone, kompjutere i automobile, tako da sam siguran da ćete naći još nešto zanimljivo za vas. ..\nDendi (Ruža) sapun za brijanje\nSapun iz kategorije mekih rucno radjenih brijackih sapuna - artisana. Sadrzi kvalitetne sirovine: govedji loj, glinu, glicerin, shea butter, mirisno ulje . .. Klizave i postojane pene, idealan za osetljivu kožu. Sapun treba koristiti sa cetkom za brijanje, a između brijanja ga držati zatvorenog. .. Tezine 70 grama. Made in Serbia.\nDendi (Fidel) sapun za brijanje\nDendi (Bay rum) sapun za brijanje\nSapun iz kategorije mekih rucno radjenih brijackih sapuna - artisana. Sadrzi kvalitetne sirovine: govedji loj, glinu, glicerin, shea butter, mirisno ulje . . . Klizave i postojane pene, idealan za osetljivu kožu. Sapun treba koristiti sa cetkom za brijanje, a između brijanja ga držati zatvorenog. . . Tezine 70 grama. Made in Serbia.\nDendi (Aqua) sapun za brijanje\nDendi (Narandža-mentol) sapun za brijanje


FOTO: Toni Erdmann i novi Pedro Almodovar oduševili publiku u Vukovaru! – NACIONAL.HR\nprije -94 minuta-Pogledajte koji proizvod se povlači s domaćeg tržišta zbog nedozvoljene bakterije\nprije -70 minuta-Ćorić: "Milanovićeva Vlada gotovo ništa nije učinila za ovršene"\nprije -31 minuta-Grlić Radman: Potraga za nestalima, jedno od najtežih pitanja Domovinskog rata\nprije -14 minuta-Bugarska uvodi obvezno nošenje maski na otvorenom\nprije 45 minuta-Miljenić:'Ne mogu zamisliti da bi Plenkovićev odgovor na Milanovićev poziv za sazivanje sjednice VNS-a bio negativan'\nAko niste bili ove godine na filmskom festivalu u Cannesu, mogli ste to kompenzirati dolaskom na filmski festival u Vukovaru, jer veći dio najboljih filmova prikazanih na Azurnoj obali može se pogledati na obali Dunava. Srijeda, treći dan festivala, bio je pravi primjer toga jer su prikazana dva filma koji su ove godine konkurirali za Zlatnu palmu, a to su „Toni Erdmann“ njemačke redateljice Maren Ade i „Julieta“ španjolskog redatelja Pedra Almodovara. Naravno, svi znaju za Almodovara, ne baš svi za Maren Ade, ali upravo je njezin film bio najveća senzacija ovogodišnjeg Cannesa.\nNaime, film „Toni Erdmann“, priča o ocu koji po svaku cijenu želi obnoviti bliske odnose s kćerkom koja se odselila u Bukurešt i radi u velikoj korporaciji, dobio je u Cannesu maksimalne ocjene kritičara i do posljednjeg dana figurirao je kao glavni favorit za Zlatnu palmu. U nekom čudnom obratu, film je ostao bez ijedne nagrade, što nikome nije bilo jasno. U programu Vukovar Film festivala on je sigurno jedan od favorita za nagradu.\nU sekciji dokumentarnog filma u srijedu je prikazan češki film „NK Romi“, priča o nogometnom klubu sastavljenom od Roma koji kreće od najniže nogometne lige u Češkoj, ali nailazi na rasističke prepreke i predrasude. Nakon što je film prikazan na festivalu u Karlovym Varyma stigao je u Vukovar i to zajedno sa njegovim redateljem Tomašem Bojarom. Bojar se kroz priču o romskom nogometnom klubu iskreno obračunao s rasizmom u Češkoj jer, kako nam je rekao, rasistički odnos spram Roma mnogi smatraju nečim sasvim normalnim. Rasistički komentari njegovih sunarodnjaka potaknuli su ga da snimi film, a kako još nije krenuo u redovnu distribuciju u Češkoj, tako još nema reakcije službene politike.\nOd ovakvih ozbiljnih tema publika se u kasnim noćnim satima odmara zabavljajući se na festivalskim partyjima. Trebali ste vidjeti koncertni nastup grupe The Frajle koje su došle iz Novog Sada i oduševile oko 600 okupljenih u Radničkom domu u Vukovaru. Zabavi u Vukovaru nema kraja.\nTags: VUKOVAR FILM FESTIVAL 3. dan


Od 1. januara 2019. godine biće ukinuti doprinosi za nezaposlene na teret poslodavaca | Aktuelno | Srbija | poslovnojutro.com\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali najavio je danas da će Vlada doneti odluku o povećanju penzija za pet odsto za penzionere sa najnižim primanjima, i iskazao zahvalnost šefu Misije MMF-a Džejmsu Rufu na podršci za takvu meru.Mali je na konferenciji za novinare, održanoj povodom prvog razmatranja rezultata sprovođenja novog programa makroekonomskih i strukturnih reformi, podržanog Instrumentom za koordinaciju politike “The Policy Coordination Instrument” , objasnio da će povišicu dobiti penzioneri čija su primanja manja od 32.285 dinara. On je podsetio na to da je ukinut Zakon o privremenom umanjenju penzija i da će svi penzioneri imati veće penzije od osam do 13,3 odsto, uputivši im istovremeno zahvalnost na tome jer su podneli težak teret reformi.\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali najavio je danas da će Vlada doneti odluku o povećanju penzija za pet odsto za penzionere sa najnižim primanjima, i iskazao zahvalnost šefu Misije MMF-a Džejmsu Rufu na podršci za takvu meru.\nMali je na konferenciji za novinare, održanoj povodom prvog razmatranja rezultata sprovođenja novog programa makroekonomskih i strukturnih reformi, podržanog Instrumentom za koordinaciju politike “The Policy Coordination Instrument” (PCI)”, objasnio da će povišicu dobiti penzioneri čija su primanja manja od 32.285 dinara.\nOn je podsetio na to da je ukinut Zakon o privremenom umanjenju penzija i da će svi penzioneri imati veće penzije od osam do 13,3 odsto, uputivši im istovremeno zahvalnost na tome jer su podneli težak teret reformi.\nPrema njegovim rečima, naredne godine biće definisan novi sistem indeksacije penzija, koji će se primenjivati u 2020. godini i na taj način dodatno osigurati stabilnost isplata penzija.\nTakođe, kako je napomenuo, doneta je i odluka o faznom napuštanju zakona o privremenom smanjenju plata, pogotovo u delu koji se odnosi na javna preduzeća i javno-komunalna preduzeća, koji deo svojih plata kroz uštedu uplaćuju u budžet.\nMinistar je naveo da je dogovoreno koliki je prostor za povećanje plata od 2019. godine, dok će do kraja oktobra izaći sa preciznim podacima koliko će to povećanje biti.\nOn je najavio da će od 1. januara 2019. godine biti ukinuti doprinosi za nezaposlene na teret poslodavaca u iznosu od 0,75 odsto, čime se ukupno opterećenje zarada smanjuje sa 63 na 62 odsto.\nTime dajemo jasan i snažan signal privrednicima i investitorima da smo krenuli putem da opterećenje plata bude što manje, da budemo što konkurentniji i na taj način motivišemo i pospešimo novo zapošljavanje u Srbiji, naglasio je ministar.\nTakođe, kako je istakao, do kraja oktobra će biti utvrđen predlog novog zakona o naknadama, za šta je dobijena saglasnost MMF-a, i biće ukinuti pojedini parafiskalni nameti.\nTo je veoma važna mera, jer privrednici traže predvidljivost oko naknada i mi ćemo im to kroz ovaj zakon i omogućiti, naglasio je Mali i podvukao da se treća mera odnosi na povećanje konkurentnosti, što praktično znači novi obračun poreske amortizacije za osnovna sredstva, čime će se ubrzati obračun amortizacije.\nTime ohrabrujemo i motivišemo investitore da od 2019. godine više ulažu u osnovna sredstva, da nabavljaju nove tehnologije i mašine, kako bi pospešili rast ekonomije, rekao je ministar.\nOn je dodao da su u budžetu za narednu godinu predviđene javne investicije od 208 milijardi dinara, što je 25 milijardi više u odnosu na 2018. godinu, kao i stimulativne mere za inovativne tehnologije, koje će biti definisane do kraja oktobra.\nOsim paketa stimulativnih mera za privredu, donećemo i paket stimulativnih mera za inovativne aktivnosti, koji ćemo predstaviti krajem oktobra, a što će stupiti na snagu od 1. januara 2019. godine.\nTakođe, ministar je napomenuo da je započet i proces modernizacije i transformacije Poreske uprave, koja ide u dobrom pravcu, a što je takođe jedan od prioriteta.\nPredstavnici Ministarstva finansija i Poreske uprave posetili su FPN Finances u Briselu kako bi razmenili iskustva u domenu fiskalizacije, a naredne nedelje boraviće u Slovačkoj kako bi se upoznali sa tamošnjim iskustvima, ukazao je on, naglasivši da će se sprovoditi reforma poreskog sistema u celini.\nVećina predviđenog u programu koji je Srbija potpisala sa MMF-om je već pokrenuta, pri čemu je, osim rešavanja statusa RTB Bor, važna i uspešna privatizacija PKB-a, zaključio je Mali.


Kako Američki poštar funkcioniše | Američki poštar\nKako Američki poštar funkcioniše\nEvo kako vam Američki poštar omogućava kupovinu u Americi:\nRegistrujete se na Američkom poštaru\nKupujete u bilo kojoj prodavnici u Americi\nPošaljete kupljene proizvode na adresu Američkog poštara\nNajavite dolazak paketa sa brojem za praćenje unutar Amerike\nPošaljite paket u Srbiju ili Crnu Goru\nPreuzmite paket u lokalnoj Pošti\nRegistrujte se besplatno ➜\nKupite i pošaljite na USA adresu\nPre plaćanja u internet prodavnici, dodajte adrese Američkog poštara koje ste dobili prilikom registracije. Pošaljite svoju robu u magacin koji Vam je povoljniji za dostavu do Srbije. Magacin u Delaware-u nema sales tax (USA PDV) pa nikada nećete platiti porez za kupovinu u Americi. Na primer u New York-u se prilikom kupovine, dodatno na vrednost proizvoda, plaća sales tax od 8.875%.\nKada prodavnica pošalje paket, potrebno je da upišete broj za praćenje paketa unutar svog korisničkog naloga kako bismo identifikovali da je u pitanju vaš paket.\nPošaljite paket i uštedite\nKonačno! Vaš paket je stigao u magacin Američkog poštara. Sada možete, preko svog naloga, izdati zahtev za slanje paketa iz Amerike na vašu adresu stanovanja. Dodatno, možete zatražiti da spakujemo do pet paketa u jedan i da pošaljemo objedinjeni paket ka vama.\nU zavisnosti od transportne opcije koju ste odabrali prilikom slanja paketa iz Amerike, paket će vam biti isporučen od 9 dana do 30 dana od datuma slanja iz Amerike. Paket ćete preuzeti u lokalnoj pošti i u tom trenutku će biti neophodno da izvršite plaćanje carinskih dažbina, ukoliko one postoje, kako biste preuzeli paket.


Marjanović: Biće teško, ali očekujem prolazak u četvrtfinale EP | Novinska agencija Beta\nSPORT | 09.09.2017 15:35 > 09.09 15:40\nKošarkaški reprezentativac Srbije Boban Marjanović rekao je danas da očekuje tešku utakmicu protiv Madjarske u osmini finala Evropskog prvenstva, ali da je njegova ekipa spremna i da očekuje da će proći u četvrtfinale.\n"Igraju dobro, ali imali smo sreću što smo prvi u grupi pa igramo protiv njih. Neke igrače znam, protiv nekih sam igrao. Biće teško, gledali smo video o njima, treba da se pripremimo sa svih strana. Igraju timski, a ne bi prošli dalje da ne igraju odlično. Očekujemo tešku borbu sutra", rekao je Marjanović novinarima u Istanbulu.\nKošarkaši Srbije igraju u nedelju u Istanbulu od 14.15 protiv Madjarske utakmicu osmine finala Evropskog prvenstva.\nMarjanović je rekao da je ekipi prijalo to što nije igrala utakmice u poslednja dva dana, jer je mogla dobro da se priprema.\n"Daćemo sve od sebe kao i u svakoj utakmici. Ova utakmica može da donese sve, ali i da nam izgubi sve. Sa psihološke strane biće teška, ali ući ćemo onako kako znamo, pokazaćemo se na terenu i mislim da neće biti nikakvih problema", naveo je srpski centar.\nRemi futsal reprezentacije Srbije na otvaranju Evropskog prvenstva


Nalazite se ovdje: Početna Zanimljivosti Putopisi NURNBERG INTERZOO 2004\nKrešimir Telebar\tObjavljeno 02 Svibanj 2007\nNisam baš ispao Lupino ,ali sa mojom opremom to je sve što se moglo, ipak najvažnije je da vidite slike da steknete dojam o izlošcima, a snimio sam i kratki film sa najvećom atrakcijom sajma (u akvaristici), TUNZE-ov Wavebox. Snimio sam njihovu demonstraciju tog genijalnog proizvoda, ali naravno nije potrebno imati baš tolike valove (mogu se regulirati) jer sa ovakvima sa snimke dobijete morsku bolest malo duže gledajući u akvarij. Ove godine bilo je manje morskih akvarija nego prošli puta, nešto više afričkih ciklida, ali najviše i dalje tropskih sa biljem, ludo aranžiranih.\nInače bilo je malo slabije (moj dojam) što se tiče aranžiranja nego prije dvije godine, bilo je dosta malo mutnih akvarija, ali izlagači su imali samo jedan dan vremena za pripremanje ,tako da je razumljivo.\nJoš uvijek razvrstavam kataloge, prospekte i časopise, još sređujem dojmove sa sajma i nadam se da ću naći više vremena da Vam sročim neku reportažicu, a za sada toliko, nadam se da će slike biti zanimljive.


ŠTA NAS ŠUMSKO TLO UČI O DECI I BAKTERIJAMA | Kerefeke\nHome Svaštara ŠTA NAS ŠUMSKO TLO UČI O DECI I BAKTERIJAMA\nŠTA NAS ŠUMSKO TLO UČI O DECI I BAKTERIJAMA\nFinski istraživači su nedavno objavili prvi veliki test “hipoteze bioraznolikosti” – koja kaže da je izlaganje mikrobima u prljavštini dobro za mladi imunološki sistem.\nKada je pao sumrak nad finskim gradom Lahtijem jednog prohladnog dana u maju 2016., grupa radnika je ušla u dvorište praznog vrtića. Ispod ljuljaški i drugih sprava postavili su kocke šumskog tla – zapuštenog grmlja, grmova bobica, snopova livadne trave i baršunaste mahovine – sve je raslo u šumi u manje razvijenom delu zemlje. Okolo su postavili meku travnatu površinu. Ujutro kada su deca došla, zatekla su svoje igralište u drugačijem obliku od onoga pre – jednoličnog asfalta, šljunka i peska – koji je preko noći pretvoren u mikro-oazu divljine.\nOvaj scenario je odigran još tri puta tog maja u različitim vrtićima u Lahtiju i 500 milja zapadno, u gradu Tampereu. To nije bilo delo nekakvih uličnih umetnika, već početak ambicioznog naučnog eksperimenta u kojem se želi saznati slabi li manjak mikroba u betonom popločanim gradovima imunološki sistem ljudi.\n“Hipoteza bioraznolikosti kaže da su bolesti imunološkog sistema puno verovatnije zbog manjka dodira s različitim mikrobima.”, ističe Aki Sinkonen, evolucijski biolog na Institutu Prirodnih resursa u Finskoj. “Međutim, ovo niko nije ispitao na deci.”\nVerovatno ste upoznatiji s “hipotezom higijene”. Nju je prvu opisao britanski epidemiolog po imenu David Strahan ranih 1990-ih i ona pretpostavlja da je porast pojava hroničnih poremećaja uzrokovanih preosetljivim imunološkim sistemom – kao što su astma, dijabetes i alergije – povezan s time da deca odrastaju u preterano sterilnim prostorima. Imunološki sistem je u svojoj biti objektivni klasifikator. Njegova uloga je da prepozna šta je deo mene, a šta nije. Ako mikrobi uđu u sistem početkom života, oni pomažu imunološkom sistemu da odrede šta je zapravo opasno, a šta nije.\nŠto više ljudi koriste antibakterijske sapune i gelove, stanuju u stanovima na visokim spratovima, voze se u automobilima po betonskim džunglama, sve manje je staništa za razvoj bakterija, jednoćelijskih organizama, gljivica, virusa i manja je verovatnoća da će deca razviti imunološki sistem koji je spreman za kontakt s njima. Manja izloženost tome znači i manje prilika za upoznavanje sistema s njima. Ako sistem nije upoznat s njima, veća je verovatnoća da pogreši u razlikovanju ćelija koje pripadaju telu i alergena ili crevnih mikroba ili peludi u vazduhu.\nLaboratorijski eksperimenti sprovedeni na zamorcima ranih 2000-ih su podržavali ovu ideju. Divlji pacovi su imali dobar imunološki sistem za odbranu od opasnih patogena, ali ne i za manje opasne čestice. S druge strane, oni pacovi koji su uzgajani u laboratorijima su reagovali i na najmanji podražaj na imunološki sistem. Istraživanja o ljudskoj epidemiologiji su takođe dokaz za to – alergije i astma su češće na urbanim nego na ruralnim područjima. Kako bi se obranili od negativnih posledica urbanog načina života, mnoge kompanije su stavile na tržište probiotike koje poboljšavaju imunološki sistem – tablete, napitke i dodatke u kojima su kokteli bakterijskih kultura. U eri Covida-19 pojavile su se hiljade objava na Instagramu s oznakom “immuneboost” (jačanje imuniteta) koje promovišu ove i druge kućne dodatke. Do sada je malo dokaza da to sve pomaže.\nI zbog toga su u poslednjih nekoliko godina naučnici poput Sinkonena otišli korak dalje s ovom idejom. Videli su da ljudi sve više žive u pustinjama mikrobiološke raznolikosti i čak se ne sreću ni s bezopasnim insektima. “Imunološki sistem ne prepoznaje mikrobe po vrstama, već po njihovim tipovima.” , kaže Sinkonen. “Probiotici obično sadrže jedan ili dva tipa bakterija pa je mala verovatnoća da će se aktivirati celi imunološki sistem. Želeli smo da vidimo šta će se dogoditi ako bismo uveli potpuno drugačije okruženje mikroba.” I zato su postavili šumsko tlo na igrališta – što je prva nasumična i kontrolisana proba kako bi se testirala hipoteza bioraznolikosti na deci. Možemo u šali reći da se radi o biohakiranju.\nSinkonenov tim je uključio 75 dece uzrasta od 3 do 5 godina od kojih su sva deca pohađala jedan od sedam vrtića sa sličnim tipom igrališta i od kojih su sva deca imala sličan broj braće i sestara, kućnih ljubimaca, vremena provedenog napolju i konzumiranog voća i povrća. (Cilj je bio smanjiti mogućnost uticaja bilo koje varijable na eksperiment.) Kako bi ih još više izjednačili, deca su tokom jednog meseca jela isti doručak, ručak i poslepodnevnu užinu. Pre toga im je medicinska sestra uzela uzorak krvi kako bi se proverili proteini i ostale molekule koje predočavaju stanje imunološkog sistema.\nČetiri od sedam vrtića su dobila šumsko tlo, a tri nisu. Šumsko tlo je u jednom gramu sadržalo 500 puta više mikroba od iste količine peska u peščaniku. Tokom četiri nedelje, deca iz svih sedam vrtića su se igrala napolju u prosjeku 90 minuta dnevno. Jedina razlika je bila što su se jedni igrali na šumskom tlu, a drugi na asfaltu. (Još jedna grupa dece je učestvovala u istraživanju – deca koja su pohađala vrtiće u pravim šumama.)\nNa kraju četvrte nedelje, ponovo je uzet uzorak krvi dece, a Sinkonenov tim je počeo s analizom rezultata. U objavljenom istraživanju u “Science Advances” (Napredak nauke) napisali su kako su deca koja su se igrala na šumskom tlu razvila veću raznolikosti dobrih bakterija na njihovoj koži. Tačnije, alfaproteobakterija je bila u porastu. I nije čudo da su ranija istraživanja pokazala da se ove bakterije češće nalaze na deci koja su odrastala na farmama nego na onima koja su odrastala u gradu.\nUzorak krvi je pokazao da su deca koja su se igrala na šumskom tlu razvila više molekula koja slabe infekcije od onih koje ih pospešuju. Nivo interleukina -10 – citokina koji sprečava oštećenje tkiva tokom ozlede ili infekcije – povećao se, a nivo interleukina -17A se smanjila. Interleukin -17 se izlučuje limfocitima T čiji je zadatak da uključi druge vrste imunoloških ćelija u odbrani od patogena. Sinkonen kaže da je to znak da je imunološki sistem dece došao u dodir s raznim novim organizmima. Uzorci kože i krvi grupe dece na šumskom tlu su bila sličnija uzorcima one grupe dece koja se i inače igraju na takvom tlu.\nOvi rezultati pokazuju da bi se imunološki sistem dece mogao poboljšati jednostavnom promenom njihove sredine tako što ona postane zelenija, kaže Sinkonen. “Bio sam prilično iznenađen kada sam vidio toliko značajne promene u toliko kratkom razdoblju.”, kaže on. To nas navodi na to da je dečji imunološki sistem izrazito prilagodljiv. S vremenom postane tvrdoglaviji i manje podložan promeni. “Mislim da svako dete treba da ima pristup ovakvom okolišu. Toliko toga mogu dobiti, ali i izgubiti.”, dodaje.\nRezultati se podudaraju s pređašnjim podacima iz nekoliko velikih istraživanja sprovedenih u laboratoriju Džeka Gilberta, mikrobiologa na Univerzitetu u Kaliforniji, San Diegu, i suosnivača projekta “Zemlja mikrobioma”.\nNjegova grupa radi poslednjih 10 godina na određivanju određenih mikrobskih zajednica koje žive u kućama, kancelarijama i bolnicama i posmatraju šta se dogodi sa zdravljem onih kada dođu u dodir s novim organizmima. Gilbert kaže kako je i on već dugo hteo da sprovede slično istraživanje kao u Finskoj, ali zbog troška i praktičnosti ipak sprovodi drugačije eksperimente – one unutra i uz samo nekoliko izoliranih bakterijskih vrsta. “Ovo je baš super! “napisao je u e-pošti za “WIRED”.\nGilbert upozorava da su maleni uzorak i posledice na decu, pa se ne bismo trebali pouzdati previše u ove rezultate, ali misli da je ovo odličan početni korak.\n“Zaista sam uzbuđen što ću jednom videti ovo istraživanje ponovljeno na većem uzorku i na duže vreme kako bi se video uticaj na hronične imunološke bolesti.”, piše Gilbert.\nSinkonenov tim je pratio isti uzorak dece tokom dve godine kako bi videli razvijaju li ta deca manje alergija, astme i drugih bolesti imunološkog sistema i imaju li blaže oblike istih. Ovi rezultati će tek biti objavljeni, ali Sinkonen kaže kako je taj eksperiment bio premalen da bi se utvrdili dugoročniji efekti ako oni uopšte postoje. Zato njegov tim uključuje novorođenčad u duže istraživanje u kojem će roditeljima dati posebne povoje na kojima će biti razni mikrobi. Pratiće tu decu i njihovo odrastanje i uporediti ih s decom koja su umotana u sterilnije povoje kako bi videli menja li rani dodir s mikrobima tok razvoja imunološkog sistema i može li to da promeni smer razvoja bolesti imunološkog sistema. “Ovo je sledeći veliki korak.”, kaže Sinkonen.\nTrenutno se bavi postavljanjem većih zelenih površina na igralištima. Zbog rezultata njegovog istraživanja, uprave gradova Lahti i Tampere su osigurale sredstva za postavljanje šumskog tla i drugih zelenih površina koje će biti dostupne deci. Sinkonenov tim ih savetuje u odabiru vrsta tla i dizajnu okruženja koji će biti zanimljiv deci. Finsko Ministarstvo kulture i obrazovanja takođe odvaja novac za ostale gradove koji bi mogli započeti slične projekte.\nA šta je s decom iz prvog istraživanja? Plan Sinkonenovog tima je bio da maknu zelenu površinu s igrališta nakon završetka istraživanja. Međutim, deci se to toliko svidelo da su odlučili da ostave sve tamo. Neka deca iz istraživanja su već prešla u osnovnu školu. A šumsko tlo je i dalje onde, i dalje raste između asfalta, i dalje donosi deci dobro i prljavštinu.\nPrevious articleDOBRA ROGA – Ksenija Jevrić\nNext articleKO JE RIP KIRBI?


POJAŠNJENA PRAVILA: KADA DJECA U OSNOVNIM ŠKOLAMA U FBIH TREBAJU NOSITI MASKE, A KADA NE MORAJU | Hayat.ba\nPOJAŠNJENA PRAVILA: KADA DJECA U OSNOVNIM ŠKOLAMA U FBIH TREBAJU NOSITI MASKE, A KADA NE MORAJU\nNakon nesporazuma koji je nastao u vezi s pitanjem da li djeca trebaju nositi zaštitne maske za vrijeme nastave u učionici danas je pomoćnik ministra zdravlja Goran Čerkez objasnio situaciju.\nU Općim naredbama Kriznog štaba FBiH kaže se da se naređuje obavezno nošenje zaštitnih maski za sve, osim djeci mlađoj od 6 godina, sportistima, osobama sa poteškoćama pri disanju, poteškoćama u razvoju i slično. Ali, to su opće naredbe. Ove konkretno naredbe vrijede od novembra za populaciju koja hoda po ulicama itd. – rekao je.\n28. januara smo imali mislim četvrti po redu sastanak kantonalnih ministara obrazovanja i nas iz zdravstva. Na sastanku nisu bili ministri iz Kantona Sarajevo, Srednjobosanskog i Tuzlanskog, pa je možda zato došlo do zabune. Ima i zapisnik gdje se kaže da se s kantonima dogovara model nastave, ali da se sve epidemiološke mjere moraju poštovati – kazao je.