dr JAN JOVANKOVIČ\n(izabran na konstitutivnoj sednici SO-e održanoj dana 21.08.2020. godine)\ndr JAN ŠULJAN\nPAVEL SEVERINJI, master prav.\n(postavljen na 14. sednici SO-e održanoj 29.09.2021. godine)\nI. SPISAK ODBORNIKA SKUPŠTINE OPŠTINE BAČKI PETROVAC (POLITIČKA PRIPADNOST I POTVRÐIVANJE MANDATA)\n- sa izborne liste ALEKSANDAR VUČIĆ – ZA NAŠU DECU.\n1. Jan Šulјan, Bački Petrovac - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n2. Tatiana Vujačić, Bački Petrovac, Lenjinova 14 - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n3. Branislav Kozarov, Kulpin - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n4. Branislav Huđan, Gložan - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n5. Dragica Pejković, Bački Petrovac - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n6. Veroslava Slјuka Cerovski, Bački Petrovac - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n7. Lazar Popadić, Kulpin - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n8. Dragan Krčmar, Maglić - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n9. Jelena Ninković, Maglić - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n10. Željko Bosančić, Maglić - mandat potvrđen 18.09.2020. godine\n11. Momčilo Gagić, Kulpin - mandat potvrđen 18.09.2020. godine\n- sa izborne liste IVICA DAČIĆ - „Socijalistička partija Srbije (SPS)“\n12. Jan Jovankovič, Bački Petrovac - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n13. Rajko Perić, Maglić - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n14. Tatiana Nosalj, Bački Petrovac - mandat potvrđen 29.01.2021.godine\n- sa izborne liste VOJVOĐANSKI FRONT – UJEDINјENI ZA DEMOKRATSKI BAČKI PETROVAC (LIGA SOCIJALDEMOKRATA VOJVODINE, VOJVOĐANSKA PARTIJA, ZAJEDNO ZA VOJVODINU)\n15. Jan Čani, Bački Petrovac - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n- sa izborne liste JEDINSTVENA SRBIJA – MIROSLAV ČEMAN ČEPSI\n16. Miroslav Čeman, Kulpin - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n17. Srđan Ilijevski, Maglić - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n18. Nemanja Pojužina, Maglić - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n19. Jarmila Balažova, Kulpin - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n20. Ondrej Fekete, Gložan - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n21. Darko Stojanović, Bački Petrovac - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n22. Miroslav Stupavski, Kulpin - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n23. Anna Stojanović, Bački Petrovac - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\n24. Karolina Chalupka, Kulpin - mandat potvrđen 18.09.2020. godine\n- sa izborne liste NESTRANAČKI I UJEDINјENI OBIČNI LjUDI\n25. Martina Martinko Sabolčki, Bački Petrovac - mandat potvrđen 21.08.2020.godine\nII. ODBORNIČKE GRUPE OBRAZOVANE PRI SKUPŠTINI OPŠTINE BAČKI PETROVAC\n1. Srpska napredna stranka – šef odborničke grupe: Dragica Pejković, zamenik šefa odborničke grupe: Željko Bosančić, članovi odborničke grupe: Jan Šulјan, Tatiana Vujačić, Branislav Kozarov, Branislav Huđan, Veroslava Slјuka Cerovski, Lazar Popadić, Dragan Krčmar, Jelena Ninković, Momčilo Gagić.\n2. Socijalistička partija Srbije – šef odborničke grupe Rajko Perić, zamenik šefa odborničke grupe Nebojša Marušić, član odborničke grupe: Jan Jovankovič.\n3. Jedinstvena Srbija – Dragan Marković Palma – šef odborničke grupe: Nemanja Pojužina, zamenik šefa odborničke grupe: Srđan Ilijevski, član odborničke grupe: Darko Stojanović.\nIII. STALNA RADNA TELA SKUPŠTINE OPŠTINE BAČKI PETROVAC I ČLANOVI ISTIH\n1. Komisija za administrativno-mandatna pitanja: Dragica Pejković - predsednica, Ondrej Fekete, Nebojša Marušić (izabrani na II sednici SO-e dana 21.08.2020. godine);\n2. Komisija za privredu, urbanizam, stambeno-komunalne delatnosti i zaštitu životne sredine: Čedomir Stojanović, Vuk Vučenović, Daniela Halupka, Borislav Marinković, Ondrej Fekete, Jan Jovankovič, Tatiana Nosalj (izabrani na 3. sednici SO-e, dana 18.09.2020. godine);\n3. Komisija za budžet i finansije: Lazar Popadić, Samuel Šuljan, Dragica Pejković, Miroslav Čeman, Branislav Cesnak, Nebojša Marušić, Jan Jovankovič (izabrani na 3. sednici SO-e, dana 18.09.2020. godine);\n4. Komisija za društvene delatnosti: Jelena Stojković, Ivana Ožvat, Aleksandar Ljubobratović, Stefan Marjanović, Aleksandra Kraljik (izabrani na 3. sednici SO-e, dana 18.09.2020. godine);\n5. Komisija za propise, predstavke i pritužbe i primopredaju dužnosti i službenih akata: Tatiana Vujačić – predsednica, Veroslava Sljuka Cerovski - zamenica predsednice, Branislav Kozarov, Nemanja Pojužina, Mihal Sič (izabrani na 2. sednici SO-e dana 21.08.2020. godine, odnosno na 11. sednici SO-e dana 26.05.2021. godine);\n6. Komisija za kadrovska pitanja i radne odnose: Lazar Popadić, Branislav Huđan, Dragan Krčmar, Rajko Perić, Ivan Zabunov (izabrani na II sednici SO-e dana 21.08.2020. godine);\n7. Komisija za planove: Milan Anušjak – predsednik, Jan Pažitnai, Miroslav Častven, Jan Varga, Nebojša Stojisavlјević, Jamušakov M. Ljudmila, Kordić S. Zoran (izabrani na 4. sednici SO-e, dana 09.10.2020. godine);\n8. Komisija za priznanja: Andrejka Rakočević, Jelena Ninković, Katarina Melegova Melichova, Jasmina Kovačević, Marko Preradović (izabrani na 3. sednici SO-e, dana 18.09.2020. godine);\n9. Komisija za pitanja raspolaganja nepokretnim stvarima u javnoj svojini Opštine Bački Petrovac: Ivana Vezmar, Andrej Štefanides, Rastislav Pavlov, Zoran Bjekić, Branislav Cesnak (izabrani na 3. sednici SO-e, dana 18.09.2020. godine, odnosno na 10. sednici SO-e, dana 24.03.2021. godine);\n10. Izborna komisija Opštine Bački Petrovac: Predrag Bojanić iz Maglića, Ive Lole Ribara 30 (SNS) – predsednika, Jaroslava Čanji Jević iz Bačkog Petrovca, Branislava Mokića 14 (SNS) - zamenik predsednika, Sonja Đuriš iz Gložana, Velјka Vlahovića 15 (SNS) – član, Jan Huđan iz Gložana, Jozefa Marčoka 38 (SNS) - zamenik člana, Zdenka Toman iz Bačkog Petrovca, Hrobova Za (SNS) – član, Samuel Šulјan iz Bačkog Petrovca, Svetoplukova 10 (SNS) - zamenik člana, Dragan Baranji iz Maglića, Bore Prodanovića 92 (SPS) – član, Nikola Preradović iz Maglića, Ćirpanova 84 (SPS) - zamenik člana, Danijela Čelovski iz Kulpina, Masarikova 40 (JS) – član, Ana Pećkovski iz Kulpina, Prvomajska 84 (JS) - zamenik člana, Miroslav Zornjan iz Kulpina, Ledine 48 (JS) – član, Alena Milijić iz Bačkog Petrovca, Novosadska 46 (JS) - zamenik člana, Milan Medić iz Maglića, Dimitrija Tucovića 5a (samostalni) – član, Juraj Červenak iz Gložana, Masarikova 2 (GG) - zamenik člana, Vladislav Tarnoci iz Novog Sada, Bulevar Cara Lazara 69/29 – sekretar, Dušan Rašeta iz Bačkog Petrovca, Kuzmanjova 10 - zamenik sekretara. (izabrani na 19. sednici SO-e, dana 11.02.2022. godine);\n11. Komisija za sprovođenje konkursa za izbor direktora javnih preduzeća čiji je osnivač Opština Bački Petrovac: Mihal Hatala – predsednik, Dušan Rašeta – član, Daniela Halupka – član, Jan Lomen – član, Nebojša Ristić – član (imenovani na 3. sednici SO-e, 18.09.2020. godine, odnosno na 12. sednici SO-e, održanoj 18.06.2021. godine odnosno na 21. sednici SO-e održanoj 18.05.2022.godine).\nIV. POSEBNA RADNA TELA SKUPŠTINE OPŠTINE BAČKI PETROVAC\n1. Savet za mlade: Tatjana Šukić, Sonja Đuriš, Miljana Adamović, Pavel Pvljinji, Andrea Haška, Jasmina Kovačević, Stefan Marjanović (izabrani na 3. sednici SO-e, 18.09.2020. godine.);\n2. Savet za rodnu ravnopravnost: Ana Horvatova, Jan Lomen, Ivana Vezmar, Jarmila Balažova, Marina Šandor, Suzana Preradović, Stefan Jelačić (izabrani na 3. sednici SO-e, 18.09.2020. godine);\n3. Savet za zdravlje: dr Tatjana Deman Javornik, Ana Medovarski, Ana Greksa, Valeria Fabian Potfaj, Ana Moravek, Zdenka Toman, Ana Laćarak, Dragica Jovišević, Isidora Golubović (imenovani na 5. sednici SO-e, održanoj 06.11.2020. godine);\n4. Savet za praćenje primene Etičkog kodeksa: Borislav Cakić, Jaroslav Andrašik, Katarina Melegova-Melihova - predsednica, Zdenko Horvat, Jaroslav Makiš (izabrani na 8. sednici SO-e, 01.02.2013. g.);\n5. Savet za međunacionalne odnose: Branka Štrba (predstavnica Srba), Miloš Bekić (predstavnik Srba), Katarina Melegova-Melihova (predstavnica Slovaka), Dr. Samuel Čelovski (predstavnik Slovaka), Tatiana Vujačić - predsednica (predstavnica Slovaka), Dragan Dražić – zam. predsednice (predstavnik Hrvata), Miroslav Necić (predstavnik Roma), Ana Medveđova (predstavnica Mađara) (izabrani na 9. sednici SO-e, 28.12.2016. godine, odnosno na 17. sednici SO-e, 22.12.2017. godine);\n6.. Opštinski savet roditelja za školsku 2021/2022 godinu: Milina Santrač – predstavnik SR Gimnazije „Jan Kolar“, Danijela Čičovac – zamenica predstavnice SR Gimnazije „Jan Kolar“, Ljiljana Stošić – predstavnica SR OŠ „Jan Čajak“, Vjeroslava Struharova – zamenica predstavnice SR OŠ „Jan Čajak“, Daniela Čelovski – predstavnica SR OŠ „Jan Amos Komenski“, Ana Pećkovski – zamenica predstavnice SR OŠ „Jan Amos Komenski“, Ana Srnka – predstavnica SR OŠ „Jozef Marčok Dragutin“, Miroslav Pavčok – zamenik predstavnice OŠ „Jozef Marčok Dragutin“, Milana Ðukić – predstavnica SR OŠ „Žarko Zrenjanin“, Jasmina Kovačević – zamenica predstavnice OŠ „Žarko Zrenjanin“, Valerija Potfaj Fabian – predstavnica SR PU „Včielka“, Andrea Medić – zamenica predstavnice SR PU „Včielka“ (imenovani na 15. sednici SO-e, održanoj 22.11.2021. godine);\nOpštinski savet roditelja za školsku 2021/2022 godinu: Milina Santrač – predstavnik SR Gimnazije „Jan Kolar“, Danijela Čičovac – zamenica predstavnice SR Gimnazije „Jan Kolar“, Ljiljana Stošić – predstavnica SR OŠ „Jan Čajak“, Vjeroslava Struharova – zamenica predstavnice SR OŠ „Jan Čajak“, Daniela Čelovski – predstavnica SR OŠ „Jan Amos Komenski“, Ana Pećkovski – zamenica predstavnice SR OŠ „Jan Amos Komenski“, Ana Srnka – predstavnica SR OŠ „Jozef Marčok Dragutin“, Miroslav Pavčok – zamenik predstavnice OŠ „Jozef Marčok Dragutin“, Milana Ðukić – predstavnica SR OŠ „Žarko Zrenjanin“, Jasmina Kovačević – zamenica predstavnice OŠ „Žarko Zrenjanin“, Valerija Potfaj Fabian – predstavnica SR PU „Včielka“, Andrea Medić – zamenica predstavnice SR PU „Včielka“ (imenovani na 15. sednici SO-e, održanoj 22.11.2021. godine);\n7. Komisija za sprovođenje izbora za članove saveta mesnih zajednica: Predrag Bojanić – predsednik, Jaroslava Čanji Jević – zamenik predsednika, Milana Đukić – član, Dragan Krčmar – zamenik člana, Dragan Baranji – član, Stefan Marjanović – zamenik člana, Kristina Benka Stojisavljević – sekretar, Vinka Marjanović – zamenik sekretara (imenovani na 3. sednici SO-e, održanoj 18.09.2020. godine);\n8. Drugostepena komisija za sprovođenje izbora za članove saveta mesnih zajednica: Pavel Severinji – predsednik, Nemanja Miljević – zamenik predsednika, Milena Krstić – član, Ana Đemrovski – zamenik člana, Aleksandra Kralik – član, Bojana Ilišević – zamenik člana, Jasmina Varga – sekretar, Marija Kovač Kiselja – zamenik sekretara (imenovani na 3. sednici SO-e, održanoj 18.09.2020. godine, odnosno na 11. sednici SO-e dana 26.05.2021. godine);\n9. Savet za javnu bezbednost Opštine Bački Petrovac: Jasna Šproh – predsednik, dr Jan Jovankovič – zamenik predsednika, Zuzana Tarnoci, Vukašin Ivanišević, dr Ana Boldocki Ilić, Biljana Drakulić, Tatjana Cerovski, Maria Lovreova, Jarmila Vrbovski, Ondrej Bovđiš, Marica Stojanović, Branislav Huđan, Miroslav Čeman (izabrani na 3. sednici SO-e, održanoj 18.09.2020. godine);\n10. Opštinski štab za vanredne situacije Opštine Bački Petrovac: Jasna Šproh – komandant, Srđan Simić – zamenik komandanta, Nikola Govorčin - načelnik štaba, Ana Boldocki Ilić, Jaroslav Ušjak, Milan Štrba, Tatiana Cerovski, Ondrej Bovđiš, Dušan Rašeta, Vukašin Ivanišević, Srđan Stojanović, Duško Lukač, Duško Ilić, Tatjana Zabunov, Biljana Drakulić, Jan Tordaji, Tatiana Milina Turanova, Nedeljko Nedeljković, Jarmila Vrbovska, dr Zdenka Dudić, Milina Grnjova, Miloš Krstovski, Darinka Milanović, Ana Laćarak, dr Jan Jovankovič (postavljeni na 3. sednici SO-e, održanoj dana 18.09.2020. godine, odnosno 6. sednici SO-e, održanoj dana 04.12.2020. godine).\nV. PRIVREMENA RADNA TELA SKUPŠTINE OPŠTINE BAČKI PETROVAC\n1. Komisija za izradu Godišnjeg programa zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta u Opštini Bački Petrovac: Srđan Simić – predsednik, Boško Bogunović – zamenik predsednika, Samuel Šuljan – član, Ana Đemrovski – član, Miroslav Benjik – član, Jelena Žagrić – član, Jaroslava Čanji Jević – član, Ondrej Bovdiš – član (izabrani na 3. sednici SO-e, održanoj 18.09.2020. godine);\n2. Komisija za sprovođenje postupka komasacije zemljišta u Opštini Bački Petrovac – k.o. Maglić: - Borivoj Ćurčić – predsednik, Ana Struhar – zam. predsednika, Petar Stanić – član, Marija Šević – zam. člana, Milorad Jeličić – član, Slavoljub Ninković – zam. člana, Aurela Šimudvarac – Luči – član, Miroslava Červena – zam. člana, Mile Nišić – član, Mića Soleša – zam. člana, Vinka Marjanović – član, Kosta Ilić – zam. člana, Pavel Palenkaš – član, Krsto Jovanović – zam. člana (imenovani na 26. sednici SO-e, održanoj 26.02.2007. g. i 27. sednici SO-e, održanoj 02.04.2007. g.);\n3. Komisija za sprovođenje postupka komasacije zemljišta u Opštini Bački Petrovac –\nk.o. Kulpin: - Pavel Severinji – zam. predsednika, Slavoljub Ninković – član (nadelitelj), Srboljub Orlović – zam. člana, Petar Stanić – član, Jan Čapelja – zam. člana, Aurela Šimudvarac-Luči – član, Miroslava Červena – zam. člana, Branislav Cesnak – član, Jan Halupka – zam. člana, Jan Trpinski – član, Vladimir Zima – zam. člana, Stevan Kolarski – član, Miroslav Stupavski – zam. člana (imenovani na 19, 42. 26. odnosno 31. sednici SO-e, održanoj 29.12.2009. 21.03.2012. 27.03.2019. odnosno 17.10.2019. godine);\n4. Komisija za sprovođenje postupka komasacije zemljišta u Opštini Bački Petrovac – k.o. Bački Petrovac: Pavel Severinji – predsednik, Jaroslava Čanji Jević – zam. predsednika, Miodrag Jakimovski – član (nadelitelj), Đura Galamboš – zamenik člana (pomoćnik nadelitelja), Jan Trpka – član, Srboljub Orlović – zamenik člana, Jan Triaška – član, Mihal Dorča – zamenik člana, Miroslava Červena – član, Maja Červenak – zamenik člana, Vladimir Sikora – član, Pavel Tordaji ml. – zamenik člana, Gabrijel Paulini – član, Miroslav Đemrovski – zamenik člana, Daniel Spevak – član, Jan Varga – zamenik člana, Janko Labat – član, Jan Ušjak – zamenik člana (imenovani na 16. sednici SO-e, održanoj 30.12.2013. godine, 29. sednici SO-e, održanoj 25.09.2015. godine, 30. sednici SO-e, održanoj 27.11.2015. godine, na 7. sednici SO-e, održanoj 26.10.2016. godine, 16. sednici SO-e, održanoj 29.11. 2017. godine, 21. sednici SO-e, održanoj 19.09.2018. godine, 5. sednici SO-e održanoj 06.11.2020. godine).\n5. Komisija za sprovođenje postupka javnog nadmetanja za davanje u zakup poljoprivrednog zemljišta u državnoj svojini: Nebojša Marušić – predsednik, Maja Spevak – član, Pavel Severinji – član, Jasmina Anušić – član, Nemanja Popadić – član, Jelena Žagrić – član, dr Rajko Perić – član, Ljuboslav Hatalja – član (imenovani na 3. sednici SO-e, održanoj 18.09.2020. godine).\nVI. DIREKTORI JAVNIH PREDUZEĆA, USTANOVA, ORGANIZACIJA I SLUŽBI, ČIJI JE OSNIVAČ OPŠTINA BAČKI PETROVAC\n- VIERA KRSTOVSKI, master učitelj – direktorka Pozorišta „Slovenské vojvodinské divadlo“ - Slovačko vojvođansko pozorište u Bačkom Petrovcu (imenovana na 22. sednici SO-e, održanoj 31.10.2018. godine, na period od četiri godine od dana imenovanja);\n- ANA SPEVAK, prof. slovačkog jezika i književnosti– direktorka Biblioteke „Štefan Homola“ u Bačkom Petrovcu (imenovana na 20. sednici SO-e, održanoj 20.07.2018. g., na period od četiri godine od dana imenovanja);\n- ANA LAĆARAK, vaspitač u predškolskom vaspitanju i obrazovanju – direktorka Predškolske ustanove „Včielka“ u Bačkom Petrovcu (imenovana Rešenjem Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja br. 119-01-00067/2020-07/351 od 14.10.2020. godine, stupila na dužnost 17.10.2020. godine);\n- BILJANA DRAKULIĆ, dipl. psiholog – v.d. direktora Centra za socijalni rad Opštine Bački Petrovac (imenovana na 21. sednici SO-e, održanoj 18.05.2022. g., na period od šest meseci od dana imenovanja);\n- NEBOJŠA MARUŠIĆ, master ekonomista – direktor Turističke organizacije Opštine Bački Petrovac (imenovan na 12. sednici SO-e, održanoj 18.06.2021. godine, na period od 4 godine od dana imenovanja);\n- DUŠKO ILIĆ, dipl. ekonomista – v.d. direktora Javnog komunalnog preduzeća „Komunalac“ Bački Petrovac (imenovan na 21. sednici SO-e, održanoj 18.05.2022. godine, na period od šest meseci od dana imenovanja);\n- ANKA SEČ-PINĆIR, dipl. etnolog - antropolog – direktor Muzeja vojvođanskih Slovaka (imenovana na 21. sednici SO-e, održanoj 18.05.2022. g. na period od četiri godine od dana imenovanja).\nVII. ČLANOVI UPRAVNIH - ŠKOLSKIH I NADZORNIH ODBORA JAVNIH PREDUZEĆA, USTANOVA I ORGANIZACIJA, ČIJI JE OSNIVAČ OPŠTINA BAČKI PETROVAC\n- Članovi Upravnog odbora Biblioteke „Štefan Homola“ Bački Petrovac: Ana Horvat, Milana Đukić, Vladimir Huđan, Milota Struhar, Stanislava Valentik (imenovani na 6. sednici SO-e, održanoj 04.12.2020. g.);\n- Članovi Nadzornog odbora Biblioteke „Štefan Homola" Bački Petrovac: Anna Bovdišova, Daniel Huđan, Olina Dorčova (imenovani na 6. sednici SO-e, održanoj 04.12.2020. g.);\n- Članovi Nadzornog odbora JKP „Komunalac“ Bački Petrovac: Andrejka Rakočević – predsednica, Zoran Bjekić, Sabo Marina (imenovani na 3. sednici SO-e, održanoj 18.09.2020. godine, odnosno na 15. sednici SO-e, održanoj 22.11.2021. godine);\n- Članovi Upravnog odbora Pozorišta „Slovenské vojvodinské divadlo“ - Slovačko vojvođansko pozorište u Bačkom Petrovcu: Zdenka Toman, Aleksandra Bovđiš, Аna Vidova, Juraj Nimet, Ondrej Mišćec (imenovani na 6. sednici SO-e, održanoj 04.12.2020. g. odnosno na 21. sednici SO-e, održanoj 18.05.2022. godine);\n- Članovi Nadzornog odbora Pozorišta „Slovenské vojvodské divadlo" - Slovačko vojvođansko pozorište u Bačkom Petrovcu: Maria Hric, Ljuboslav Hatalja, Miroslava Blažić (imenovani na 6. sednici SO-e, održanoj 04.12.2020. g.);\n- Članovi Upravnog odbora Muzeja vojvođanskih Slovaka: Jaroslav Miklovic – predsednik, Marjan Karavla, Iva Vukić, Jana Zabunov, Darko Valenćik (imenovani na IV sednici SO-e, održanoj 09.10.2020. g.);\n- Članovi Nadzornog odbora Muzeja vojvođanskih Slovaka: Vierka Struharova – predsednica, Ana Andrejić, Daniel Spevak (imenovani na IV sednici SO-e, održanoj 09.10.2020. g.);\n- Članovi Upravnog odbora Centra za socijalni rad Opštine Bački Petrovac: Bojana Ilišević – predsednica, Zoran Bjekić, Jan Lomen, Valeria Potfaj Fabian, Ana Šimovičova (imenovani na IV sednici SO-e, održanoj 09.10.2020. godine, odnosno na 5. sednici SO-e, održanoj 06.11.2020. godine);\n- Članovi Nadzornog odbora Centra za socijalni rad Opštine Bački Petrovac: Nebojša Marušić – predsednik, Sonja Đuriš, Anđelka Savulјić (imenovani na 4. sednici SO-e održanoj 09.10.2020. godine, odnosno na 5. sednici SO-e, održanoj 06.11.2020. godine);\n- Članovi Upravnog odbora Turističke organizacije Opštine Bački Petrovac: Dragan Baranji – predsednik, Mihal Sič, Stefan Jelačić, Ljudovit Dudok, Momčilo Gagić (imenovani na 4. sednici SO-e, održanoj 09.10.2020. godine, odnosno na 5. sednici SO-e, održanoj 06.11.2020. godine, odnosno na 10. sednici SO-e, održanoj 24.03.2021. godine, odnosno na 11. sednici SO-e dana 26.05.2021. godine, odnosno na 12. sednici SO-e, održanoj 18.06.2021. godine, odnosno na 21. sednici SO-e, održanoj 18.05.2022. godine);\n- Članovi Nadzornog odbora Turističke organizacije Opštine Bački Petrovac: Daniel Spevak – predsednik, Saša Pećkovski, Čedomir Stojanović (imenovani na 4. sednici SO-e, održanoj 09.10.2020. godine, odnosno na 5. sednici SO-e, održanoj 06.11.2020. godine, odnosno na 10. sednici SO-e, održanoj 24.03.2021. godine);\n- Članovi Školskog odbora Gimnazije „Jan Kolar“ sa domom učenika u Bačkom Petrovcu: dr Ana Makišova, dr Samuel Čelovski, Andrejka Rakočević, Tatiana Vujačić, Jana Lačok, Tatiana Topolska, Jaroslav Grnja, Jana Kopčok Ganjiova, Anna Agarski (imenovani na 19. sednici SO-e, održanoj 12.06.2018. godine, odnosno na 30. sednici SO-e, održanoj dana 10.10.2019. godine, odnosno na 12. sednici SO-e, održanoj 18.06.2021. godine, odnosno na 15. sednici SO-e, održanoj 22.11.2021. godine);\n- Članovi Školskog odbora OŠ „Jan Čajak“ u Bačkom Petrovcu: Milinka Krajčikova, Jan Benda, Vlasto Petraš, Anka Seč-Pinćir, Vesna Zućnović, Maja Dir, Zdenka Toman, Jan Lomen, Kristina Peškir (imenovani na 12. sednici SO-e, održanoj 18.06.2021. godine);\n- Članovi Školskog odbora OŠ „Jan Amos Komenski“ u Kulpinu: dr Goran Milinkov, Mirijana Kosovac, Jaroslav Pećkovski, Natalija Širkova, Veroslava Sljuka Cerovski, Ana Koruniakova, Radoslav Kolarski, Danuška Galađikova, Radmila Radanović (imenovani na 19. sednici SO-e, održanoj 12.06.2018. godine, odnosno na 31. sednici SO-e, održanoj 17.10.2019. godine, odnosno na 14. sednici SO-e, održanoj 29.09.2021. godine);\n- Članovi Školskog odbora OŠ „Jozef Marčok Dragutin“ u Gložanu: Zuzana Kukučkova, Martina Pagačova, Ana Dorčova, Jasminka Činčurakova-Galambošova, Vlastislav Benka, Vesna Zahorec, Ana Zahorcova, Jan Hansman, Siniša Stanivuk (imenovani na 19. sednici SO-e, održanoj 12.06.2018. godine, odnosno na 12. sednici SO-e, održanoj 18.06.2021. godine);\n- Članovi Školskog odbora OŠ „Žarko Zrenjanin“ u Magliću: Jelena Žagrić, Dragan Radišić, Milina Santrač, Marija Antonijević, Milka Mahajlov, Sonja Antanasijević, Radmila Kajtez, Milana Landup, Miljana Adamović (imenovani na 19. sednici SO-e, održanoj 12.06.2018. godine, odnosno na 34. sednici SO-e, održanoj 26.05.2020. godine);\n- Članovi Upravnog odbora Predškolske ustanove „Včielka“ Bački Petrovac: Maja Spevak, Ivana Ožvat, Jan Pavlis, Hana Pavlova, Valeria Potfaj Fabian, Stefan Kecman, Aleksandra Pucovski, Bogomirka Žagrić, Stanislava Milin (imenovani na 6. sednici SO-e, održanoj 04.12.2020. g.).\nVIII. PRAVOBRANILAŠTVO OPŠTINE BAČKI PETROVAC\n- VLADISLAV TARNOCI, dipl. prav. (postavljen na 5. sednici SO-e, održanoj 06.11.2020. godine).\nIX. MESNE ZAJEDNICE OPŠTINE BAČKI PETROVAC\n- Izbori za članove Saveta Mesne zajednice Bački Petrovac sprovedeni 19.11.2017. godine;\n- Izbori za članove Saveta Mesne zajednice Maglić sprovedeni 19.11.2017. godine;\n- Izbori za članove Saveta Mesne zajednice Kulpin sprovedeni 21.06.2020. godine;\n- Izbori za članove Saveta Mesne zajednice Gložan sprovedeni 09.05.2021. godine.\n- Podaci ažurirani zaključno sa 24.05.2022. godine.\nPavel Severinji, mast. prav., s.r.


Srbiji je potrebna ekonomija zasnovana na znanju – Personal magazin\nZa visoko obrazovanje se kod nas izdvaja 0,9%, a za naučna istraživanja 0,3% BDP-a, za razliku od razvijenih zemalja EU u kojima se izdvaja čak do 4% U cilju uspostavljanja…\nU cilju uspostavljanja što bliže i konstruktivnije saradnje između naučnih radnika, pronalazača – inovatora i privrednika, kao investitora u dalji razvoj srpske privrede, na Univerzitetu u Beogradu će se održati Prva donatorska konferencija za podršku razvoju inovativne delatnosti i transfera tehnologije u Srbiji, u četvrtak, 21. juna.\nSvrha održavanja donatorske konferencije je formiranje fonda na osnovu donacija koji bi se koristio za podsticanje inovativne delatnosti i pravnu zaštitu rezultata naučno-istraživačkog rada.\n“Kroz ovaj fond, Univerzitet će nastojati da obezbedi da dobre ideje budu razvijene do faze kada se mogu preneti sa Univerziteta na privredu. Ovo se može postići uspostavljanjem novih ili licenciranjem tehnologija postojećim kompanijama koje imaju mogućnost dovođenja novih proizvoda na tržište”, poručuje dr Nedeljko Milosavljević, direktor Centra za transfer tehnologije Univerziteta u Beogradu.\nSkup će otvoriti prof. dr Branko Kovačević, rektor Univerziteta u Beogradu, a pored ostalih značajnih srpskih privrednika i naučnih radnika na skupu učestvuju Toplica Spasojević, predsednik ITM Grupe i dr Aca Marković, predsednik UO EPS-a.\nSaradnja privrednika sa Centrom može doneti višestruku korist poslovanju industrije i preduzetnika – lak pristup istraživanjima i rešenjima koja su potrebna industriji, direktno učestvovanje u istraživačkim projektima i mogućnost pronalaženja odgovarajućeg kadra.\nSrbiji je potrebna ekonomija zasnovana na znanju was last modified: June 20th, 2012 by Redakcija\nekonomija srbijanaucna istrazivanjeobrazovanje\nKineska podmornica sa ljudskom posadom napravila drugi zaron u Marijanskom useku


Novo rukovodstvo ŠSCG sa Šakotićem na čelu (Radmila Milošević) | Radmilamilosevic's Blog\nPosted: Maj 18, 2013 in Komentari\nU proljeće 2012. godine, nas nekoliko dobroželatelja šaha, iz čistog altruizma, kandidovalo se za funkcije u Šahovskom savezu CG i tako iniciralo prve izbore u istoriji crnogorskog šaha (?!), izazvavši bez svoje volje, prvo, zaprepaštenje (kako smo se samo usudili!), a potom i nekorektnu anti kampanju (naročito prema meni) od okoštalih struktura u Savezu koje su ga toliko bile privatizovale da im je svaka mogućnost da neko drugi dodje na njihovo mjesto izgledala zastrašujuće.\nNjihova kampanja zasnovana na jeftinim obećanjima novca i funkcija pojedincima iz klubova, uz nedopustivo miješanje odredjenih političkih krugova u šahovske izbore – uspjela je.\nBila je to za nas dobra prilika da se izmjeri svačija pamet i poštenje, a bogami i po neko prijateljstvo…\nOva propagandistička priča, kao sve što nije utemeljeno na istini i pravdi, ubrzo je propala. Od novca nije bilo ništa, a kako se o sposobnosti onih koji su na funkcijama nikada nije ni vodilo računa (zato o podobnosti jeste), Savez se nekoliko mjeseci nakon ,,pobjede” Drecuna, Dragaševića, Markovića, Peruničića i kompanije u dugovima raspao…\nNaravno, nikome nije bilo ni na kraj pameti da se izvini crnogorskim šahistima za neispunjena obećanja, niti da snosi bilo kakvu odgovornost za ostavljene dugove, skoro uništen projekat ,,Šah u škole”, upropašteni ženski šah, vrlo slab kadetsko-omladinski šah, nedostatak trenera i sudija, lošu medijsku prezentaciju rada Saveza, neuredjene prostorije odavno dobijene od države, loše medjuljudske odnose koje su (da zlo bude veće) najčešće produkovali vodeći ljudi Saveza.. Naprotiv, hvalili su se dobrom organizacijom ŠSCG punih osam godina po sistemu: JA TEBI VOJVODO, TI MENI SERDARE…\nNo, vrijeme i dogadjaji su ih demantovali.\nNakon ove neslavne epizode, sazvana je Vanredna Izborna skupština ŠSCG, početkom februara mjeseca 2013. godine. Na Skupštini je izabrano novo rukovodstvo na čelu sa Vladimirom Šakotićem. Upravni odbor po prvi put čine šahovski djelatnici i šahisti u skladu sa krilaticom ŠAH – ŠAHISTIMA!\nZa samo nekoliko mjeseci od izbora, novo rukovodstvo je dug od blizu 30 hiljada eura svelo na 5-6 hiljada a Savez se preselio u nove adaptirane i uredjene prostorije. Puno aktivnosti je uradjeno u okviru projekta ŠAH U ŠKOLAMA za koji sam ja zadužena (prvi put na nekoj funkciji u ŠSCG ?!), pokrenuto je nekoliko novih takmičenja za mlade, itd, itd…\nReklo bi se da je otvorena nova stranica u radu ŠSCG.\nNekoliko pravih ljudi je došlo na bitne funkcije u Savezu, ali, još uvijek to nije sistem organizovan na profesionalnim principima. Nadati se da će novi predsjednik ubrzo krenuti u dalje kadrovsko jačanje i profesionalizaciju Šahovskog saveza.\nGoran Petrušić kaže:\nMaj 22, 2013 u 6:19 pm\nU potpunosti podržavam stavove i tvrdnje gospodjice Radmile Milošević! Zaista je krajnje vrijeme bilo da se nešto pokrene sa mrtve tačke.Naročito ću napomenuti rukovodstvo ŠSCG da je malo toga uradjeno od završetka seminara u Herceg Novom 2009-te god. kada je iznjedrena prva generacija instruktora šaha,i kada je sklopljen dogovor ŠSCG sa Ministarstvom prosvjete Crne Gore.Broj škola u kojima šah figurira kao izborni predmet je simboličan u odnosu na ukupan broj škola u CG.Hvali horizontalne saradnje saveza sa Ministarstvom prosvjete,i da lje su licencirani instruktori šaha (koji su ujedno i profesori) u istoj ravni sa profesorima (predavačima) raznoraznih predmeta,koji nemaju veze sa šahom,osim što znaju pomjerati figure.Nije rijetka pojava da se odredjeni direktor škole izjasni ,,Dao sam te časove šaha profesoru biologije,trebalo mu je to za dopunu norme,,! Ovo je krunski dokaz nemoći sporazuma i demonstracije moći pojedinih direktora,koji mogu (još uvijek) tumačiti propise na svoj način.Ne treba zaboraviti ni snabdijevanje škola sa šahovskim rekvizitima itd.Dodaću još jedno zapažanje,a to je da nam već hvali mladih,talentovanih igrača,koji bi svojim znanjem ulivali nadu da će do naredne Šahovske olimpijade da ozbiljno konkurišu i zamijene nekog od starijih igrača u reprezentaciji!? Zasad vidim jedno ime – Luku Draškovića!? Stefan Mijović i Marko Krivokapić,naši mladi i talentovani šahisti su se već prilično udaljili od šaha zbog studija,karijere itd.Treba li napominjati da velemajstor Milan Draško potiče još od generacije reprezentativaca Jugoslavije!? Koliko naši mladi,talentovani igrači imaju jakih turnira u ,,rukama,, tokom godine?! Da li neko od njih sa svega 30-tak rejtingovanih partija godišnje (ili manje) može uspješno da jednog dana zauzme mjesto i dostojno naslijedi iskusnog velemajstora Draška u reprezentaciji itd.!? Ovo su stvari o kojima se i te kako mora poabaviti novo rukovodstvo ŠSCG,kojem ujedno želim puno uspjeha u radu i vidljive rezultate.


Jedan od najefikasnijih proizvoda za prevenciju dizenterije svinja\nPremiksi optimalnog sastava za vaše krave\nKao što je poznato, period zasušenja predstavlja veoma kritičnu fazu proizvodnog ciklusa krave.\nPravilna nega i ishrana krava i u tom razdoblju od velikog su uticaja na proizvodnju mleka u nastupajućoj laktaciji.\nNeophodan deo boksa za prašenje: uklještenje\nBoksovi za prašenje u ponudi firme ISV Feed&Consulting obuhvataju: rešetkasti pod, grejnu ploču, infracrvenu lampu, kutak za prasad, hranilicu i pojilicu za prasad i krmaču, zatim uzdužno i poprečno uklještenje koje se može podešavati u zavisnosti od veličine krmače, sa delom koji sprečava krmaču da brzo i naglo legne i zgnječi prasad.\nSprečavanje štetnih efekata zagađenosti mikotoksinima\nU značajnoj meri je proširena paleta proizvoda firme ISV Feed&Consulting. U ponudi se, između ostalog, nalazi i proizvod snažnog dejstva Toksin eliminator - Escent S. A sada par reči o njegovim karakteristikama.\nEscent S je kompleks materija za prevenciju štetnih dejstava zagađenosti mikotoksinima.\nProcena snage i izdržljivosti krava\nUspešna proizvodnja mleka u jednom zapatu muznih krava umnogome zavisi od efikasnog korišćenja energije iz konzumirane hrane.\nPoznato je da se mnogi problemi u ciklusu proizvodnje mleka, kao i u reprodukciji muznih krava, javljaju upravo zbog neodgovarajućeg snabdevanja energijom.\nKako svinje podnose visoke temperature?\nSvinje oslobađaju suvišnu toplotu gotovo isključivo putem disanja; one nemaju znojne žlezde. Druge načine oslobađanja toplote otežava debelo masno tkivo.\nMoramo obratiti pažnju na temperaturu, vlagu, strujanje vazduha, toplotna zračenja, svetlost (intenzitet, trajanje i ritam), elektricitet (grmljavina), sastav vazduha, buku i tzv. socijalne faktore.\nUticaj stočnog kvasca na odbrambeni mehanizam životinja\nRazni nepovoljni uticaji koji su često prisutni na farmama, kao što su uslovi držanja stoke i ishrane, socijalni i metabolički stresovi (rano odbiće, intenzivni uslovi odgoja, transport, visoka proizvodnja, graviditet i sl.) ugrožavaju prirodne odbrambene mehanizme životinja i pospešuju razvoj metaboličkih i infektivnih poremećaja.\nOve anomalije mogu da se preduprede ako se u obroke uključi organski vezan hrom. Dodatak hroma (kao esencijalnog mikroelementa) u obroke teladi koja su pod stresom, značajno poboljšava njihov prirast i smanjuje opasnost pojave respiratornih bolesti, a samim tim i potrebu tretmana antibioticima.\nAminokiseline u ishrani životinja\nNa kvalitet proteina u ishrani životinja utiču količina i međusobni odnos aminokiselina u hranivima, kao i obim resorpcije i metabolizma u ćelijama.\nFiziološka uloga esencijalnih aminokiselina:\nDinamičan razvoj svinjarstva na svetskom nivou\nProduktivnost svinja u svetu dostigla je nivo za koji se do skoro smatralo da je biološki limitiran.\nS obzirom da u proizvodnji svinja najveći deo ukupnih izdataka otpada na troškove ishrane, neke zemlje imaju znatno profitabilniju proizvodnju, kao što su SAD i Kanada, gde je cena hraniva za svinje znatno niža.\nAgresivnost krmača posle prašenja\nKod jednog dela prvopraskinja, a ređe kod višepraskinja posle prašenja, ali i nekoliko dana nakon toga dolazi do ispoljavanja agresivnog ponašanja i zloćudnosti.\nAgresija može biti usmerena na prasad, ali isto tako i na ljude koji se nalaze u objektu gde su krmače.\nDizenterija svinja predstavlja vrlo ozbiljan zdravstveni i ekonomski problem u odgoju svinja.\nKlinički se manifestuje sluzavo-krvavim prolivom, smanjenjem telesne težine, dehidracijom i uginućem, ako se na vreme ne preduzmu potrebne terapeutske mere.\nU nastanku dizenterije svinja primarnu ulogu igra bakterija Brachyspira, a na razvoj bolesti mogu uticati i druge bakterije i tzv. crevni komensali.\nU širenju oboljenja u zapatima od značaja su i brojni stesogeni faktori, kao na primer, loša higijena i neadekvatna ishrana.\nBrachyspira ima afinitet prema crevnoj sluzi. Patogeni mikroorganizmi se nalaze samo u debelom crevu gde se razmnožavaju i indukuju sekreciju.\nBolest počinje laganim gubitkom apetita i telesne težine. Od kliničkih simptoma najuočljivija je pojava sluzavog proliva, koji je posledica hiperprodukcije sluzi i zapaljenja sluznice. U pojedinim slučajevima prethodi obični proliv, poput "vlažnog cementa".\nSvinje postaju dlakavije, a slabine su im ulegnute. Može doći i do laganog povećanja telesne temperature.\nSvinje mogu biti nosioci uzročnika, a da se pri tome i ne manifestuju simptomi dizenterije.\nMeđu najefikasnije proizvode za prevenciju i lečenje ove ozbiljne bolesti svakako spada Diarr-Stop S Plus, koji se nalazi u ponudi firme ISV. Detalje u vezi ovog proizvoda možete pronaći na sajtu www.isv.rs, u rubrici Ishrana svinja.\nHome Aktuelno Jedan od najefikasnijih proizvoda za prevenciju dizenterije svinja


Srbija ogorcena dok se crna gora blizi odluci o nezavisnosti | Institute for War and Peace Reporting\nSrbija ogorcena dok se crna gora blizi odluci o nezavisnosti\nCrna Gora, manja clanica federacije blizi se odluci o nezavisnosti, sto se u Srbiji veoma tesko prima.\nPrvi put posle deset godina Srbija nece primeniti silu da bi ocuvala Jugslaviju. Ne zvecka se oruzjem, ali je razocaranje veliko. Delimicno je to zbog isprepletene istorije, zajednickog jezika, bliskih rodjackih veza izmedju dva naroda.\nNakon izbora za premijera 25. januara, Zoran Djindjic je izjavio da ce Srbija, ako s Crnom Gorom sporazum ne bude moguc, sama zatraziti izlaz.\nVojislav Kostunica kaze da ce se "odnosi izmedju dve zemlje zasnivati na postovanju volje naroda. Ako volja naroda u Crnoj Gori bude da ne budu deo federacije, to ce se postovati".\nOve opaske novog rukovodstva slede nakon zastoja u pregovorima sa crnogorskim predsednikom Milom Djukanovicem 17.januara.\nPored emocija tu su i mnogo prakticniji razlozi: jednom kad ne bude Crne Gore, nece biti ni Jugoslavije. A to ce otvoriti brojna pitanja.\nMedju prvima, u kom statusu ce onda biti Kosovo, koje je prema Rezoluciji UN 1244 formalno u sastavu Jugoslavije. Kosovo se jos uzima kao argument za ubedjivanje Crne Gore da ostane u zajednici. Predvidja se da ce u tom slucaju ono postati nezavisno.\nSledeci problem je koliko dugo ce trajati i sa kakvim funansijskim posledicama ce proci ponovno prolazenje kroz proceduru priznanja srpske drzavnosti u medjunarodnim telima.\nTu je i pitanje statusa Vojislava Kostunice, predsednika zemlje. Analiticari u Beogradu procenjuju da DOS nije insistirao da predsednik Srbije Milan Milutinovic, inace, optuzen za ratne zlocine na Kosovu, podnese ostavku upravo zbog neizvesnosti funkcije predsednika Jugoslavije. Ukoliko Crna Gora napusti drzavnu zajednicu, Kostunica bi na novim izborima mogao biti izabran za predsednika Srbije.\nNove vlasti u Beogradu sa teskom mukom prihvataju ideju o eventualnom nestanku zajednicke drzave.\nU Srbiji se naivno verovalo da je kamen spoticanja izmedju dva naroda bio Slobodan Milosevic i da ce se njegovim padom okoncati razmirice izmedju Mila Djukanovica, predsednika Crne Gore i novog srpskog rukovodstva.\nPotcenili su potrebu Crne Gore da se udalji od onoga sto je Srbija sebi i drugima uradila, delom i uz crnogorsku pomoc, tokom prosle decenije.\nKad se ispostavilo da nisu svi Crnogorci zaljubljeni u srpskog novog vodju Kostunicu, u Srbiji je doslo do istinske povredjenosti i prave demonizacije Crne Gore. Jedan od malicioznih naslova u novinama glasi: "Jedino Djukanovic i Thaqi (ratni lider OVK na Kosovu) nisu priznali Kostunicu kao predsednika SRJ".\nNeraspolozenje prema 600.000 Crnogoraca koji zive u Srbiji (isto toliko ih zivi i u Crnoj Gori) raste iz dana u dan.\nObican svet se pita sta to Crnogorci hoce, zauzeli su sva direktorska i rukovodeca mesta, sta im ovde fali, kako oni mogu sami, kad nisu ni "saka jada?"\n"Ipak, sada je sve drukcije", kaze penzioner Milka Cukic, Crnogorka koja zivi u Beogradu. "Srbija vise nema snage za novi rat i to je za nas spas. Prezivecemo to sto nam stalno nesto prebacuju i u prodavnici nas ne sluze po redu".\nKad je rec o velikom broju studenata koji tradicionalno studiraju na beogradskom univerzitetu, onda se komentarisalo u neformalnim razgovorima da "kad vec zele da odu" iz zajednice sa Srbijom, treba i da plate punu cenu studiranja, kao svi strani gradjani, "jer studiranje puno kosta".\nLider SPO, Vuk Draskovic je 23. januara cak rekao da u Beogradu postoji "anticrnogorska histerija" i nazvao je "srpskim nacizmom".\nSve vise Crnogoraca u Srbiji je prinudjeno da glasno istice svoju lojalnost Srbiji, a sve neodoljivo lici na vreme kada su se od Jugoslavije odvajale Hrvatska i Bosna.\nU ovom trenutku bes je smenilo i ogorcenje, pomesano sa rezignacijom i pristajanjem na nezeljeni razvoj dogadjaja. Tipicna reakcija glasi, "pa, neka idu". Tako je 29. januara rekla i Vesna Pesic, novoizabrani ambasador SRJ u Meksiku.\nMnogi, ipak, i dalje veruju da ce njihova crnogorska braca doci svesti. Potajno se gaje nade da bi na najavljenim izborima u Crnoj Gori za 22. april, posle kojih treba da usledi referendum o samostalnosti, mogla da pobedi prosrpska opcija. Time bi i referendum za nezavisnost postao nepotreban.\nU Beogradu je pozdravljeno izjasnjavanje sefova diplomatije EU\n22. januara protiv stvaranja jos jedne drzave na Balkanu i zalaganje da se u "opstem okviru" nadje "ustavno resenje prihvatljivo za sve delove federacije". Toj nadi dodaju se i druge.\nPoznati istoricar Dusan Batakovic kaze da se "nada da ce crnogorski narod shvatiti da je interes Crne Gore da ostane u zajednici sa Srbijom, jer je Srbija potrebnija Crnoj Gori, nego sto je Crna Gora Srbiji".\nOn objasnjava da Crna Gora treba da bude zadovoljna sto za partnera ima najvecu drzavu na ovim prostorima, jer su iluzije o Crnoj Gori kao buducem Monte Karlu neodrzive.\nU toku razgovora sa Djukanovicem u Beogradu 17. januara, Djindjic i Kostunica su izjavili da su "velike razlike po pitanju buducnosti".\nOba rukovodstva su izasla sa svojim vidjenjem buduce federacije i oba su odbila ono sto je predlozila druga strana.\nKada je krajem decembra iz Crne Gore stigla ponuda o uredjenju zajednicke drzave, savez dve nezavisne i medjunarodno priznate drzave, povezane slabim federalnim institucijama, to nije naislo na podrsku u Srbiji. Razlog nezadovoljstva jeste da savezna policija i funkcija predsednika drzave nisu predvidjene. Takva drzava, kazu srpski eksperti, imala bi slabiju centralnu vlast nego sto je ima Bosna i Hercegovina, po Dejtonskom sporazumu.\nS druge strane, u Crnoj Gori nije naisao na podrsku predlog Vojislava Kostunice obelodanjen 10. januara, da nova zajednica Srbije i Crne Gore ima u nadleznosti spoljnu politiku, odbranu, monetarni i carinski sistem, saobracaj, sistem obligacionog prava i hartija od vrednosti.\nSve je jasnije da je rastanak neizbezan. Ali, sta posle toga ceka Srbiju?\nZoran Andjelkovic, generalni sekretar Miloseviceve SPS partije, na primer, smatra da je najbolje da Srbija i Crna Gora ostanu zajedno, a ako Crna Gora izadje iz SRJ, onda se "zalazemo za savez Srbije sa Makedonijom, umesto saveza sa Crnom Gorom".\nPotpredsednik Vlade Srbije, Nebojsa Covic je rekao: "mozemo napraviti zajednicu sa Bugarskom, Rumunijom i Grckom".\nIza ovih iracionalnih scenarija krije se kljucni srpski strah - sta ce Srbija, kada ostane sama?\nMnogo je problema s kojima ona mora da se suoci. Ekonomija je unistena, Srbija je na drugom mestu u svetu po korupciji. Najteze ce biti suocavanje sa prosloscu i pocinjenim zlocinima. To ce izgleda biti najosetljivije pitanje.\nMilanka Saponja-Hadzic, novinar i aktivista Helsinskog odbora za ljudska prava u Srbiji.


Nemojte izneveriti Irsku - VoxEurope - Peščanik\nNemojte izneveriti Irsku\nIrska je rekla „Da“ fiskalnom sporazumu. Potpisan u februaru od strane 25 od ukupno 27 zemalja EU, sporazum je navodno sklopljen kako bi se izgradilo poverenje u jedinstvenu valutu i homogenost evrozone, preko uvođenja veće discipline – i nekih kazni – u upravljanje javnim finansijama. Veća monetarna sigurnost u zamenu za ustupanje određenog stepena suvereniteta Briselu.\nOvo glasanje, koje je konačno, obeleženo je velikom apstinencijom – izašlo je nešto više od polovine birača, u poređenju sa skoro 60 posto na prethodnom referendumu o Lisabonskom ugovoru – i žestokom kampanjom koju su vodile obe strane.\nParadoksalno, upravo je jedan od najtvrđih zagovornika nepristajanja, biznismen i veliki evroskeptik Deklan Genli, izgovorio verovatno najtačniju rečenicu o značaju ovog glasanja za Irce, danas evropske građane sa najvećim privatnim dugom na svetu (preko 41.000 evra po glavi stanovnika): „Najveći deo ovdašnjih birača ukazao je poverenje našim evropskim partnerima, u nadi da će sa nama postupiti pošteno u vezi sa ovim bankarskim dugom.“\nA danas je takvo poverenje potrebno, jer svi pokazatelji govore da se situacija u Evropi ne popravlja. Počev od nezaposlenosti, koja je poslednjih meseci dostigla rekordne nivoe, preko grčke krize, koja i dalje preti evru, pa sve do španskih banaka, kojima bi mogla da bude potrebna rekordna dotacija od 300 milijardi. I veliko poverenje je potrebno da bi se ekonomska politika prepustila institucijama koje nisu baš čuvene po visokom nivou transparentnosti i demokratije.\nIrci su ponovo rešili da ukažu poverenje Evropi – istoj onoj Evropi koja im je nametnula drakonske uslove za izvlačenje iz dužničke krize, odgovorne za smrt Keltskog tigra. Nadajmo se da ovo poverenje neće biti izigrano.\nGian Paolo Accardo, PressEurop, 01.06.2012.


Laguna - Bukmarker - Ivan Ivanji „Poslednji potez“: Mikrokosmos naspram točka istorije - Knjige o kojima se priča\nIvan Ivanji „Poslednji potez“: Mikrokosmos naspram točka istorije\nU leto 1941. i pred stravičnim prizorom obešenih na beogradskim Terazijama, započinje Ivanjijev roman koji od prvih stranica pokazuje tendenciju da bude istorijska freska koliko i porodična saga. Bez elemenata fantastičnog, alegoričnog i slično, dakle u maniru čistog realizma koji podnosi samo istorijske digresije, Ivanji priča o četiri generacije jedne banatske porodice jevrejskog porekla, prinuđene pod točkom istorije na svojevrsnu mimikriju-svaka generacija menja prezime. Tako Rotbartovi postaju mađarizovani Radvanji, a zatim posrbljeni Radovani, da bi najnovija istorija obesmislila i ove transformacije. Bez obzira na prezime, svi su podjednako velike žrtve u poslednjem ratu koji je pogodio balkanske prostore.\nKroz tečnu, dijalozima bogatu prozu ovog romana uočljiva su dva dominanta motiva, jevrejske pripadnosti i masonskog udruživanja, uz obilje istorijskih podataka koji čitaocu približavaju likove i doprinose njihovoj uverljivosti. Jasno je da se radi o osobama koje je pisac poznavao tokom svog dugog i plodnog života koji se velikim delom odvijao i u najvišim krugovima nekadašnje jugoslovenske vlasti. Ivanji ne može da odoli svojevrsnom zavođenju čitaoca kroz otkrivanje detalja koje istorija ne beleži a u čiju verodostojnost ne treba sumnjati. Tako nastaje jedna vrsta proznog pastiša ličnih sudbina i istorijskih događaja koji su ih uslovljavali, u rasponu od ravnodušnih brakova i nesrećnih ljubavi do tragičnih stradanja i samoubistava.\nAko se vratimo ponovo dramaturgiji, čuvena „puška okačena o klin u prvom činu“ je u ovom romanu jedna pilula cijankalijuma za koji saznajemo da nikada ne propada i koju će glavni junak Rudi Radvanji sačuvati do duboke starosti. Fatalna predodređenost životnog toka toliko često uslovljenog detaljem, trenutkom, određuje i način na koji autor pripoveda o svojim junacima u ulozi sveznajućeg i nepristrasnog hroničara. Ivanjijevim delom dobijamo nove mogućnosti sagledavanja ne tako davne prošlosti koja još pristrasno pulsira u svesti svakoga od nas.


Pudarić u Zenici povodom prikupljanja knjiga za Uskolje - Klix.ba\nPudarić u Zenici povodom prikupljanja knjiga za Uskolje\n30.8.2011. u 14:57\nGornji Vakuf/Uskoplje jedan je od gradova u kojima je školstvo podijeljeno po nacionalnoj osnovi i koji zbog brojnih političkih previranja ni danas nema gradsku biblioteku.\nOmladinski centar koji je preuzeo tu ulogu danas ima skroman fond koji uglavnom ovisi o volji dobrih ljudi te predstavlja mjesto gdje se okuplja omladina koja ne želi biti žrtva bilo kakvih nacionalinih podjela i koja kroz brojne aktivnosti gradi toleranciju i prijateljstvo.\nNove knjige koje će biti prikupljene ovom akcijom značit će im mnogo, pogotovo zbog činjenice da će se prvi put na policama pronaći novi naslovi za lektiru, stručne knjige, beletristika i brojna druga literatura.\nCilj je da se zajedničkim angažmanom svih stanovnika Federacije BiH i pojedinih izdavačkih kuća prikupi što više knjiga za biblioteku Omladinskog centra.\nIz potpredsjednikovog Kabineta, također, pozivaju sve Zeničane da sutra u 11 sati dođu na platou ispred robne kuće “ Bosna” i daruju knjigu ili dvije.\nNišta od obećanog popisa stanovništva u RS-u\n30.08.2011. u 15:00\nSigurnosna situacija u BiH bolja od političke\n30.08.2011. u 14:44


Problemi Na Sajtu | Milan Milošević\nHome » O sajtu » Problemi na sajtu\nMilan Milošević 31.10.2008.2008-10-31T00:46:42+01:002011-01-26T17:36:46+01:00 --> 26.01.2011 @ 17:36 O sajtu 8 Comments\nSitni problemi sa pluginom WP Super Cache u kombinaciji sa losom konfiguracijom servera (pogresne dozvole za cache folder) dovele su do toga da je sajt iznenada prestao da funkcionise za goste. 😳\nSve stranice su se prikazivale, ali na zalost izmena nije bilo – nisu se videli najnoviji tekstovi i komentari na naslovnoj strani. Veliki propust koji je tu vec verovatno desetak dana. Primetio sam nagli pad posete i jos neke, na izgled, zanemarljive probleme sa postavljanjem tekstova. Pokusavao sam da vidim o cemu se radi i tek veceras sam nasao pravi uzrok ovih problem 😥\nOni koji su na sajt dolazili preko linkova ka pojedinacnim stranicama nisu imali problema, ali oni koji su otvorili naslovnu stranu, ili stranice gde je bilo nekih izmena…. verovatno su se pitali gde sam nestao 🙂\nNadam se da sada sve radi kako treba.\nSrećom pa znamo da možeš da nestaneš samo u svemiru! Ali neki uvek mogu da te pronađu! 🙂 weeee\nKako, molim? 🙂 Ja uvek otvaram blog preko http://www.mmilan.com ucukanog u address bar i sve lepo videla 🙂\nPreptpostavljam da koristis ono login? Za prijavljene korisnike sve je radilo savrseno 🙂\nHehehe, trudim se ja ponekad da nestanem i tamo gde ne moze niko da me nadje, ali ne uspeva mi\nHehe, a pitam se ko te terao da ga testiras 😀\nVazno da sada radi 🙂\njok bolan, ja mislila da si to sklonio 🙂 tek sad sam ga videla 🙂\nE ne znam, onda je samo kod tebe radilo 🙂 Stvarno ne znam. Problem jeste postojao i sad je resen, a zasto ti nisi primetila to ne znam.\nHehehe, i ja se pitam. Inace plugin je ok ali "neko" je greskom promenio dozvole foldera…\n… ovaj, naravno da ti ne uspeva! 😉\nZato sto sam über 😀


SMIRIVANJE TENZIJA U CRNOJ GORI: Svećenici Srpske pravoslavne crkve pušteni iz pritvora - Fenix Magazin\nHome>VIJESTI>SVIJET>SMIRIVANJE TENZIJA U CRNOJ GORI: Svećenici Srpske pravoslavne crkve pušteni iz pritvora\nMarijana Dokoza 16/05/2020\nEpiskop Srpske pravoslavne crkve Joanikije i još osmero svećenika te vjerske organizacije pušteni su u subotu rano ujutro iz policijskog pritvora, pola sata prije nego što im je isteklo 72-satno tužilačko zadržavanje, javlja Hina.\nOni su uhićeni nakon što su u utorak u Nikšiću organizirali litiju kojoj je prisustvovalo nekoliko tisuća vjernika čime su prekršili mjeru zabrane okupljanja zbog epidemije koronavirusa.\nVeliki broj vjernika čekao je u petak navečer na ulicama više crnogorskih gradova odluku osnovnog tužiteljstva u Nikšiću, koje je vijećalo hoće li osloboditi svećenike ili će im produžiti pritvor. Episkopa i svećenike građani su dočekali skandirajući “Ne damo svetinje” i “Ne damo te vladiko”, ali i sa cvijećem i bakljama.\nDan nakon njihovog uhićenja došlo je do sukoba vjernika i crnogorske policije koja je koristila suzavac i šok bombe kako bi razbila prosvjede u Pljevljima i Nikšiću. Također, jedan od čelnika prosrpskog Demokratskog fronta Andrija Mandić zaprijetio da će se u Crnoj Gori “oblačiti uniforme” ako episkopu i svećenicima bude produžen pritvor.\nStranke u crnogorskoj vlasti ocijenile su takav stav Mandića, koji je nepravomoćno osuđen na pet godina zatvora zbog organizaciju pokušaja državnog udara u Crnoj Gori 2016. godine, kao njegovu manipulaciju građanima koje svjesno huška na nasilje.\n„Mandićeva izjava kojom po zna koji put priziva građanski rat u Crnoj Gori sramotna je, neodgovorna i očekivana. Njegove riječi su kontinuitet njegovog političkog djelovanja i terorističkih prijetnji u kojima on, kao i obično, ne pita za cijenu tuđih života“, priopćeno je iz vladajuće Demokratske partije socijalista.\nI oporbeni i građanski nastrojeni SDP i URA osudili su ratnohuškačku retoriku Demokratskog fronta, poručivši im da dobijanje nekoliko mandata u parlamentu nije vrijedno pokušaja destabiliziranja Crne Gore.\nCrnogorski premijer Duško Marković ranije je u obraćanju javnosti, nakon sukoba policije i prosvjednika, rekao kako se radi o „jednoj gruboj političkoj destrukciji usmjerenoj protiv države i njenih institucija“, te je ustvrdio da je „Crna Gora izložena brutalnom napadu“.\nPoveznicecrna gora pritvor svećenici\nPrije (FOTO) NA BLEIBURGU DOSTOJANSTVENO I TIHO: Predstavnik Hrvata u Austriji Miroslav Piplica odao počast žrtvama Bleiburške tragedije\nNaredni HRVATSKA PROSVJEDNA NOTA: Izjava povjerenice Vijeća Europe o misi u Sarajevu je za Hrvatsku neprihvatljiva\nFrancuska policija pronašla je 60 mrtvih mačaka u hladnjaku i teglama za vijeće u bivšem …


011 311-74-37 | 011 311-74-38\noffice@belpak.rs | belpak@sbb.rs\nUV LED štampa\nHome \_ UV LED štampa\nUV LED štampa – ROLAND VERSA UV-LEF 300\nPonosni smo vlasnici prve mašine u Srbiji koja je premijerno izložena na sajmu grafike u Italiji, krajem marta 2016.\nFlatbed printer - Najnovija generacija Roland UV led serije VERSA UV-LEF 300\nBrilijantna štampa sa 7 boja ECO-UV4 najnovije generacije (CMYK+BELA+SJAJ/MAT LAK) obezbeđuje visok kvalitet i postojanost štampe, na ravnim i reljefastim površinama, 3D predmetima do 100mm visine.\nŠtampa se po prvi put odvija u bidirekciji, što omogućava povećanu produktivnost za 1.6 puta brže u odnosu na prethodne modele LEF-12 i LEF-20. Poseduje po 4 glave za svaku boju i 2 UV LED lampe što uz povećanu radnu površinu značajno ubrzava štampu. Bela i lak se sada izbacuju kroz dva reda nozli po boji, za bržu štampu, povećanu gustinu i neprozirnost, kao i bržu nadgradnju slojeva (reljefa), za trodimenzionalne teksture. Novi draft mod za štampu unapređuje sveukupnu efikasnost za korisnike kojima je potrebna brza štampa prototipa.\nSa vakuum stolom, radne površine 800x360mm, sada može da stane više, sa većim predmetima, maksimalne površine štampe 770x330mm. Vakuum pumpa omogućuje bolje prijanjanje predmeta za podlogu, obezbeđujući veliku preciznost i kvalitet štampe.\nPogodna za štampu na svim vrstama i debljinama papira, lepenki, kartona, raznih pločastih materijala, kao i transparentnih materijala poput supstrata PET ABS i polikarbonata, juvidura, pvc-a, perspex-a, klirita, pleksiglasa, stakla, prizmi, kao i mekanih materijala eva-pena, koža, tkanina, i tvrdih kao drvo, guma, aluminijum, metal, keramika, staklo, kamen.\nKoristi se za komercijalnu štampu sa personalizacijom na raznim vrstama promotivnog materijala – hemijske olovke, upaljači, luksuzne vizit karte, privesci, novčanici, nakit, agende, maske za mobilni, laptop, magneti, diplomski radovi, a sve to sa dodatkom raznih specijalnih efekata dobijenih lakom i belom i do 16 slojeva, što pravi reljefasti efekat i do 6-7mm visine i daje zapanjujuće vizuelne efekte.\nRadna ploča sa vakuumom: 800x360mm\nMaksimalna površina štampe: 770x330mm\nŠtampa 7 boja ECO-UV 4: CMYK + BELA + LAK SJAJ / MAT\n© Belpak – Copyright 2021\nSlavka Šlandera 50\nTel: 011 311-74-37 (38)\nFax: 011 311-74-39


5 aplikacija za organizaciju mog vjenčanja - Tips - 2020\n5 aplikacija za organizaciju mog vjenčanja\nTo je to, draga i nježna te zamolila da se udaš, a u glavi ti je već svađa! Da bismo vas vodili u svojoj organizaciji i dali vam inspiraciju, postoji mnogo aplikacija koje mogu biti vaš vlastiti planer za vjenčanja. Urednik vas je izabrao njegovih 5 omiljenih.\nPlaner vjenčanja Knot za inspiraciju\nOsim što vam nudi isključivo praktične funkcije kao što su upravljanje budžetom, brojanje dana itd., Knot Wedding Planner nudi vam mogućnost pristupa ogromnom izvoru inspiracije putem američke stranice za vjenčanja, Theknot.com. Frizure, vjenčanice, kolači, ukrasi, bit ćete prepuni dobrih ideja za svoj dan D. Najviše: svoje omiljene fotografije možete podijeliti s pružateljima koje ste odabrali za prijem.\nPlaner vjenčanja s čvorovima\nSavršene ideje za vjenčanje za pronalazak savršenog mjesta\nPronaći pravo mjesto za svoje vjenčanje može biti prava misija! Da biste malo potaknuli, preuzmite aplikaciju WeddingStyle sada! Osim što vam nudi listu adresa za prijem, aplikacija vam takođe pomaže da pronađete svoju haljinu ili neke dekorativne ideje.\nSavršene ideje za vjenčanje\nNoeeva, da sve organizujem\nNoeeva je nesumnjivo jedan od najpotpunijih planera za vjenčanja. Sa svojim super jednostavnim sučeljem lako možete upravljati proračunima, popisom gostiju i pregledati sve svoje bilješke. Zahvaljujući kreacijama s „do do liste“, sigurno je da ništa nećete zaboraviti, poput slanja pozivnica na vrijeme! Lijepa aplikacija za koju preporučujemo da ostane zen do velikog dana.\nMoja svadbena muzika za listu pesama\nŽurka bez muzike? Nemoguće! A što se tiče D-Day-a, nema sumnje da lista reprodukcije izgleda kao bum za dvanaestogodišnjeg tinejdžera ... Zahvaljujući aplikaciji My Wedding Music, možete odabrati listu pjesama koje najbolje odgovara svakom trenutku vašeg vjenčanja: mladenin ulaz, prvi ples, kao i muzika koja će vas pratiti do zore! Zgodno ako želite imati apsolutnu kontrolu nad atmosferom svog venčanja.\nMoja svadbena muzika\nZola za venčanicu\nTako da više ne morate trčati do dućana da biste napravili svoju listu venčanja, upravljajte svime željeznom pesnicom uz pomoć aplikacije Zola. Nakon preuzimanja na telefon možete odabrati putem interneta ili tokom sesije kupovine (zahvaljujući skeneru barkoda koji je dostupan u aplikaciji) sve što želite! Vaši gosti mogu birati što žele dok vam spremaju duplikate ili neugodna iznenađenja ...\nDa ili ne na mramornu radnu površinu u kuhinji?\nPlanet Ocean, aplikacija koja zna koju ribu staviti na svoj tanjir\nVodič kroz Skandinaviju u Parizu Katia Barillot i Axel Gylden\n5 savjeta za upotrebu Fimo paste\nKako eliminirati imele u vrtu?\nZaštita od buke: što trebate znati o prozorima sa dvostrukim staklima\nUkrasni stol ukras za njen rođendan\nCopyright 2020 \_ Ideje i savjeti za uređenje doma, Savjeti za kupovinu \_ 5 aplikacija za organizaciju mog vjenčanja


Zašto ćute Pantelija Savčić i BORS\nZašto je dokument za Brisel država tajna!\nPoruka svima, posebno Bošnjacima\nZašto ćute patriJote i rusofili?\nPoruka izdajniku nakon kapitulacije pred Bakirom i...


TURISTIČKA ORGANIZACIJA OPŠTINE GADŽIN HAN | Suva planina | Smeštaj\nTelefon: +381 18 850 112\nFax: +381 18 851 100\nPromocija turističkih atrakcija u opštini Gadžin Han\nTuristička organizacija opštine Gadžin Han je osnovana 2008. godine. Njena osnovna delatnost je promocija turističkih atrakcija opštine Gadžin Han, kao i izrada programa razvoja turizma ove opštine, organizacija sportskih i kulturnih manifestacija.\nU opštini Gadžin Han glavni vidovi turizma u razvoju su: zdravstveni, rekreativni, lovni, kulturno manifestacioni, izletnički, omladinski, dečiji, sportski i seoski turizam.\nZaplanje je brdsko-planinski kraj na jugoistoku Srbije, koji se najvećim delom poklapa sa područijem koje pripada opštini Gadžin Han. Zaplanje se deli na Gornje Zaplanje, čiji je centar Donji Dušnik, i Donje Zaplanje čiji je centar Gadžin Han.\nZaplanje je dobilo ime po položaju ove oblasti, koje se nalazi "iza" ili "za" planina. S jedne strane Zaplanjske kotline je Suva planina, a s druge strane su planine Seličevica, Babička Gora i Kruševica.\nKroz Zaplanje protiče Kutinska reka, koja je duga oko 40 km.\nOpština Gadžin Han pripada Niškom regionu i prostoru Jugoistočne Srbije. Opština obuhvata 34 naselja, a centar opštine je Gadžin Han.\nSve do 1944. godine ovo naselje se zvalo Prokopova kutina, a naziv je najverovatnje dobilo po vlasniku hana, Stanku, čiji je nadimak bio Gadža, jer je bio nižeg rasta.\nGadžin Han je bio poznat po karakterističnim zanatima. Mesta Mali i Veliki Krčimir, Semča i Sopotnica bila su poznata po najboljim krečarima; selo Gare je bilo poznato po ćumuru, a selo Grkinje po grnčariji. Zaplanjska Topionica je i danas nadaleko poznata po uzgajanju crnog luka, a svakog jula u ovom selu se organizuje manifestacija "Južnomoravski dani crnog luka".\nŠta posetiti u opštini Gadžin Han\nAko se pitate šta da posetite u opštini Gadžin Han, Turistička organizacija opštine Gadžin Han vam predlaže da posetite Specijalni rezervat prirode Suva planina, izvorište "Vrelo" u naselju Gornji Dušnik, karstne površi Valožja i planinski greben Trema, stare vodenice u Gornjem Dušniku, mnogobrojne crkve i manastire na Suvoj planini, od kojih je najstarija crkva Svetog Vaznesenja u Velikom Krčimiru, stare hanove u selu Ličje, i još mnogo toga.\nSeoski turizam u opštini Gadžin Han\nSeoski turizam u opštini Gadžin Han je veoma razvijen, tako da smeštaj možete pronaći u seoskim domaćinstvima, gde vas očekuju gostoprimljivi domaćini, posvećeni svakom gostu.\nTuristička organizacija Gadžin Han će vam pružiti sve informacije o smeštaju (cene i lokacija smeštaja u selima: Donji Dušnik, Grkinja, Gornje Vlase i Gornji Barbeš).\nPosetite Gažin Han i otkrijte ovaj kraj Jugoistočne Srbije, koji je tako original, autentičan i tradicionalan.\nZa sve ljubitelje prirode, planinarenja i pešačenja, Suva planina predstavlja pravo uživanje i izazov. Ova planina jugoistočne Srbije je duga 45km i prostire se u pravcu severozapad, od Niške Banje, na jugoistok, do Babušnice i Lužničke kotline.\nNajviši vrh Suve planine je Trem (1810m), koji liči na visoravan na kojoj se nalaze travnate vrtače i uvale.\nZbog izuzetnog broja endemskih biljnih i životinjskih vrsta, Suva planina je Specijalni rezervat prirode, prvog, drugog i trećeg stepena zaštite.\nNa Suvoj planini rastu Srpska ramonda, Natalijina ramonda i Pančićeva kandilika, kao i brojne ugrožene vrste flore i faune.\nSvake godine, poslednje nedelje februara, organizuje se manifestacija "Zimski uspon na Trem", u okviru koje stotine planinara prelazi preko 20km, kako bi se popelo na najviši vrh Suve planine, Trem.\nCrkva Svetog Vaznesenja u selu Veliki Krčimir\nCrkva Svetog Vaznesenja u selu Veliki Krčimir je najstarija crkva u Zaplanju. Pretpostavlja se da je sagrađena u 12. veku, na ostacima vizantijske crkve. Prema zapisu, koji se nalazi unutar crkve, utvrđeno je da je oslikana 1629. godine.\nU letopisima postoji zapis da je ova pravoslavna crkva prvi put bila oslikana 1169. godine, što znači da je sagrađena u 12 veku, u vreme kada je Stefan Nemanja preselio sedište srpske države i izgradio županski dvor u Toplici.\nCrkve i manastiri u opštini Gadžin Han\nLjubitelji verskog turizma na teritoriji opštine Gadžin Han mogu posetiti brojne pravoslavne hramove, kao što su:\nCrkva Svetog Vaznesenja u Velikom Krčimiru\nCrkva Svetog Ilije u Jagličju\nCrkva Uspenja Sv. Bogorodice u selu Grkinja\nCrkva Svetog Nikolaja u Donjoj Studeni\nCrkva Svete Trojice u Gornjoj Studeni\nCrkva Rođenja Presvete Bogorodice u Mokri\nCrkva Svetog Nikole u Donjem Dragovlju\nCrkva Svete Trojice u Ćelijama\nCrkva Svetog Velikomučenika Georgija u Gornjem Barbešu\nArheološki lokaliteti u opštini Gadžin Han\nBrojni su arheološki lokaliteti u opštini Gadžin Han. Najstariji arheološki nalazi u Zaplanju ukazuju na postojanje naseobina u periodu praistorije. U okolini manastira Sveti Nikola u selu Miljkovac pronađena je praistorijska bronzana sekira, koja se danas čuva u Narodnom muzeju u Beogradu. U selu Donji Dušnik pronađene su dve bronzane drške ukrašene ljudskim figurama, koje potiču iz 2. ili 3 veka.\nOstaci rimske tvrđave se nalaze iznad sela Ćelije, za koju se pretpostavlja da je bila povezana podzemnim tunelima sve do sela Miljkovac. Ostaci rimskih građevina se mogu pronaći i na Babičkoj Gori i Seličevici. Selo Krastavče se nekada zvalo Železnik, po čemu se predpostavlja da se ovde nalazila rimska topionica gvožđa; današnji naziv selo je dobilo u vreme Turaka po ogromnom krastavcu, koji je bio težak 12 oka (oko 15kg).\nZaplanjske vodenice potočare\nUkoliko se nađete na opštini Gadžin Han, jedna od turističkih atrakcija su svakako i stare zaplanjske vodenice potočare, koje se nalaze između sela Donji i Gornji Dušnik. Na dva do tri kilometra uz zaplanjsku rečicu Gornjodušničko vrelo, nalazi se 17 starih vodenica potočara. Većina vodenica je stara i preko 300 godina. Nažalost prilično su oronule i zarasle u korov, a samo tri povremeno pokreću točak i melju kukuruz i pšenicu, kao nekad davno.\nManifestacije u Gadžinom Hanu\nTokom godine u opštini Gadžin Han se organizuju brojne manifestacije, a najznačajnije kulturne manifestacije su:\nJugoslovenska kolonija likovnih amatera – 17 vodenica\nDani Zaplanja u Donjem i Grrnjem Dušniku\nJužnomoravski dani crnog luka u Zaplanjskoj Toponici


Ko je rekao da je jedini način da se istraži umetnost u muzeju? Specijalizovana turistička kompanija Ariodante otkrila je nov i uzbudljiv način istraživanja života, rada i nasleđa legendarnog Pabla Pikasa.\nNajuticajniji umetnik 20. veka, Pikaso je veći deo svog života proveo živeći i radeći u Parizu. Ultimate Picasso Tour of Europe je nikada viđen način uživanja u svetu umetnosti sa intimnim uvidom dok učesnici sarađuju sa najpoznatijim svetskim Pikasovim stručnjacima, članovima umetnikove porodice, saradnicima, pa čak i drugim zaslužnim umetnicima. Nijedno putovanje nije potpuno bez gastronomskih užitaka, a Ultimate Picasso Tour of Europe nudi jednako neverovatna gastronomska iskustva i događaje degustacije vina.\nPored posete nekoliko zemalja, turneja će dotaknuti Pikasovu duboku vezu sa Parizom. Poznavaoci umetnosti mogu uživati u privatnoj poseti čuvenom Pikasovom muzeju. Nivoi uzbuđenja dostižu vrhunac svih vremena jer poseta muzeju Žorža Pompidua vodi do nikada viđenih umetničkih dela. Pariz, šarmantan grad u svakom pogledu, približiće Pikasovim obožavaocima legendu tako što će ih odvesti na njegova najprivatnija mesta, poput stana na Monmartru. Nakon toga sledi ručak upriličen u plesnoj sali u kojoj se umetnik venčao, a zatim će posetiti zadivljujuću francusku Riveru, gde je Pikaso proveo većinu svojih kasnijih godina i gde je preminuo.\nLjubitelji umetnosti neće ići kući bez uživanja u privatnoj poseti Pikasovim muzejima. Obilazak uključuje uzbudljivo skretanje ka luksuznoj jahti na putu za Barselonu pre nego što se nastavi do Malage, Pikasovog rodnog mesta. Na kraju, Madrid će oduševiti entuzijaste umetnosti retkim posetom Kraljevskoj akademiji lepih umetnosti, gde je Pikaso studirao i postao reditelj.\nOva zaista magična turneja počinje od 563.000 dolara, sa grupom od do 6 ljudi koji će uživati u umestnosti na nezaboravnom 10-dnevnom putovanju.


eKapija | Proso, usev sa velikim potencijalom - Jeftinija setva i stabilna otkupna cena\nIzvor: Agroservis / Tanjug | Četvrtak, 17.06.2021.| 08:57\nProso, usev sa velikim potencijalom - Jeftinija setva i stabilna otkupna cena\nIlustracija (Foto: Pixabay / martin_hetto)\nMilan Bogunović iz Banatskog Karađorđeva prošle godine se okušao u proizvodnji prosa, žitarice koja se na banatskim njivama ne vidi često.\nNažalost, kako kaže, nije se dobro pripremio i temeljno informisao, i probna proizvodnja nije uspela. Ipak, u prosu vidi veliki potencijal i ako ove godine, nakon žetve pšenice, bude kiše i dovoljno vlage u zemlji, sejaće ga opet. Ako ne ove, sigurno narednih godina, jer je proso odličan izbor za postrnu setvu.\n- Prošle godine sam posejao proso 4. jula na 24 jutra. Samo 24 sata nakon setve na njivi su se videli klijanci, što se ne dešava ni sa jednom kulturom. Odlično je napredovalo i 31. avgusta, 28. dana od setve, proso je već klasalo. Ne postoji nijedan drugi usev koji 28 dana nakon setve klasa. Кukuruzu je ove godine, na primer, od sejanja do nicanja trebalo 28 dana. Onda se dogodio jedan peh, u proso je ušao plamenac. Nisam imao dobru informaciju u vezi sa zaštitom, nisam je primenio i usev mi je propao, tako da ga nisam ni kosio. Zanimljivo je da plamenac najviše uništi najbolje biljke, a ko je imao lošiji proso, nešto je uspeo da skine sa njive - priča Milan Bogunović.\nOve godine, ako bude dovoljno vlage, Bogunović će proso sejati na manjoj površini.\n- Shvatio sam da moram dobro da naučim. Proso ima veliki potencijal i to je moj definitivan izbor za postrnu setvu. Ona je jeftinija u odnosu na setvu ostalih kultura, nije skupa ni zaštita, a posle prosa zemlja je kvalitetnija. Na njivama gde je bio proso prošle godine posejao sam kukuruz, i na tim njivama on je bolji nego na drugim - ističe Bogunović.\nZa setvu prosa je potrebna dobra mehanizacija i dobra organizacija.\n- Sistem mora da bude "zategnut kao praćka" i da se proso seje dan nakon žetve pšenice. Ako bude potrebna zaštita, da se u pravo vreme zaštiti, i to je to – naglašava Bogunović.\nPlasman prosa je obezbeđen, otkupljivači rade kontinuiran otkup svih količina, a i cena prosa je dobra.\n- Sad je malo pala, ali već godinama je oko 50 dinara. To je, u odnosu na ulaganja i na činjenicu da je to druga žetva koja se desi već u septembru, odličan izbor. U prosu vidim veliki potencijal - zaključuje Milan Bogunović.


Turkušić: Grozimo se spekulacija da je granata na Markale bačena sa zgrade - Klix.ba\nTurkušić: Grozimo se spekulacija da je granata na Markale bačena sa zgrade\n29.8.2013. u 17:27\nOdbrana Ratka Mladića sugerisala je pred Međunarodnim sudom u Haagu da je minobacačka granata koja je ispred tržnice Markale u Sarajevu krajem augusta 1995. usmrtila i ranila desetine građana, mogla biti bačena sa okolnih zgrada ili aktivirana na tlu.\nSvjedok Tužilaštva Emir Turkušić, koji je u istrazi o eksploziji učestvovao kao član tima za kontradiverzionu zaštitu Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) BiH, odbacio je to kao “spekulaciju koje se grozimo”.\nMladić, tadašnji komandant Vojske Republike Srpske (VRS), optužen je za terorisanje civila u Sarajevu dugotrajnim granatiranjem i snajperisanjem.\nPrema optužnici, granatu koja je ispred Markala 28. augusta 1995. ubila 43 i ranila 75 građana ispalila je VRS.\nTokom unakrsnog ispitivanja, Mladićev branilac Branko Lukić pitao je svjedoka da li je moguće minobacačku granatu aktivirati "statički”, dok leži na tlu, ili bacanjem iz ruku sa obližnje zgrade.\n"Teoretski, pa i praktično, o svemu se može nagađati", odgovorio je Turkušić.\nNa dodatno pitanje advokata Lukića da li su istražitelji ispitali tu mogućnost, uzvratio je: “Mi se takvih spekulacija grozimo... Nijedan element nije ukazivao na to.”\nTokom svjedočenja Turkušić je kazao da je granata koja je eksplodirala ispred Markala, po oznakama pronađenim na njenom repu, bila proizvedena 1993. u fabrici “Krušik” u Valjevu (Srbija).\nIstragom je, po njegovom svjedočenju, bilo utvrđeno da je granata doletjela iz pravca gdje su bili položaji VRS-a.\nZastupnik Mladićeve Odbrane sugerisao je da je, nakon eksplozije, rep, to jest stabilizator granate, odskočio bočno 28 metara, što je utvrdila istraga bosanskih vlasti.\nDozvoljavajući mogućnost da su članovi drugih istražnih ekipa ili građani pomjerali rep granate, Turkušić je izjavio da se stabilizator od “izuzetno tvrde podloge”, odnosno asfalta na kolovozu, mogao “odbiti kao loptica”.\nNa osnovu predočenih fotografija, branilac Lukić je ustvrdio i da su kod mjesta eksplozije ili nađena dva različita stabilizatora ili je, ako je pronađen samo jedan, koji sada posjeduje Haško tužilaštvo, tim dokazom manipulisano.\nTurkušić je kazao da ne može komentarisati tvrdnju Odbrane o dva stabilizatora, za koju do sada nije čuo, niti šta su druge osobe naknadno mogle uraditi sa pronađenim repom granate.\nOdgovarajući na pitanje Odbrane, svjedok je potvrdio da četiri druge granate koje su istog dana, 28. avgusta 1995, pogodile ulice oko Markala, po nalazima istrage, nisu mogle biti ispaljene sa istog mjesta kao projektil koji je, nešto kasnije, usmrtio i ranio građane ispred tržnice.\nPrava da prisustvuje ovom i suđenju koje je zakazano za 30. avgust optuženi Mladić se odrekao zbog posjete porodice.\nMladić je optužen za genocid u Srebrenici, progon Muslimana i Hrvata širom BiH, koji je u sedam opština poprimio razmjere genocida, te uzimanje pripadnika UNPROFOR-a za taoce, javio je BIRN - Justice Report.\nU saobraćajnoj nesreći se sudarila sa vlastitom sestrom koja je poginula\n29.08.2013. u 17:48


Šatori kod Višegrada na istočnoj granici Bosne i Hercegovine blizu graničnog prelaza ka Srbiji\nDirektor Federalne uprave za inspekcijske poslove Anis Ajdinović kazao je da od 10.aprila nema rješenja o kućnoj izolaciji na graničnim prijelazima, te da će odluku o karantinu donositi federalni ministar zdravstva, a osobe koje ulaze u BiH ići će u kantonalne karantine i bit će im onemogućeno kretanje.\n"Imali smo problem s dolaskom zdravstvenih radnika u šatore na granicama jer ih nismo mogli dočekati, a to je bilo propisana naredbom Predsjedništva BiH. Inspektor ima nadležnost uputiti osobu u kućnu izolaciju, što je rađeno do sada", kazao je Ajdinović.\nDodao je i da se današnjom odlukom Federalnog štaba civilne zaštite svaka osoba bez zdravstevnog pregleda odmah se stavlja u karantin i određuje joj se karantinski smještaj.\n"Inspektori nakon pregleda građane stavljaju pod svoju kontrolu, zadržavaju se sve putne isprave, sačinjavaju spiskovi svih građana i dostavljaju federalnom ministarstvu zdravstva koje će sačiniti rješenje o karantinu i taj spisak će biti dostavljen na sve granične prijelaze, a rješenja će biti uručena građanima. Obaveza je da se sačeka kantonalni štab civilne zaštite koji će u pratnji policije otpratiti građane prema kantonima", istakao je Ajdinović.\nDodao je da u ovom trenutku karantine imaju u Kanton Sarajevo, Tuzlanski kanton i Unsko-sanski kanton. U drugim kantonima se ovo pitanje rješava.\nNaveo je i da će problem koji su imali s građanima RS-a koji su ulazili u državu na graničnim prijelazima FBiH, biti riješen i da se očekuje bolja komunikacija s nadležnim u RS.


KIK-BOKS NOKAUT U SRPSKOM FUDBALU! Jezivim potezom NOKAUTIRAO rivala i izazvao opšti metež! - Sportski Portal\nIncident se dogodio u 80. minuti kada je Abdul Rašid Obuobi, fudbaler Borca 1926, veoma neoprezno startovao na Andriju Milića, visoko podigao nogu i u stilu kik-boksera udario ga pravo u lice. Sve se zbilo na bezbednoj udaljenosti od gola, pa čudi ovako neoprezna reakcija fudalera “zebri”, a ovaj potez možete videti na 3:55 minutu snimka:\nŠto se samog meča tiče, golove za Jagodinu su postigli Nikola Divac (45′) i Petar Ristić (52′), dok je za goste strelac bio Filip Bajić (70′).\n“ŠUTIRAJ DOK TI RUKA NE OTPADNE!” Vučević kanonadom trojki mučio Milvoki, a onda je Janis DAO SAVET saigraču…\nPovezane temeAbdul Rašid ObuobiČačakFK BoracFK JagodinaFudbalJagodinaPrva liga SrbijeVestiVideo\nA NA TRENINGU – BEZ NJIH DVOJICE Andre Pirlo počeo da “komanduje” ekipi Juventusa, a prvi pomoćnik mu je HRVATSKI AS\nTERZIĆ ZAPRETIO IGRAČIMA: Ako ovima ne date 4 komada, ne javljajte se!


Tri čvora na trepavici - Ljubivoje Ršumović: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nDa li ste znali da je Tesla verovao da je sve talente i sposobnosti nasledio od majke? Kasnije, kada je postao svetski poznat naučnik, sećajući je se sa nežnošću, napisao je: „...Kad je već bila navršila šezdeset godina, prsti su joj bili još uvek tako elastični da je mogla da sveže tri čvora na trepavici...\nPriče o odrastanju i detinjstvu u kojima se krije trag beskrajne ljudske mudrosti i umeća postojanja. Ova duhovita i visprena ispovest Ljubivoja Ršumovića o tome kako nas događaji u detinjstvu predodređuju obogatiće iskustvo svakog čitaoca.\nKnjigu je islustrovao Tihomir Čelanović.


Vladan Milojević - Sputnjik Srbija\nBivši trener Zvezde: Nešto ovde nije u redu, umoran sam\nKroz težak period u trenerskoj karijeri prolazi Vladan Milojević. Nekadašnji trener Crvene zvezde koji vodi Al Ahli iz Džede, doživeo je neposredno pred meč sa Al Batinom da šest sati bude bez struje. I on i njegova ekipa!\nVladan Milojević za Sputnjik: Zašto su me zvali Zvezdin „Klark Kent“? /video/


Hrvatska brani ulazak ministrima BiH zbog migranata? - B92\nHrvatska brani ulazak ministrima BiH zbog migranata?\nZagreb -- Hrvatska bi mogla da zabrani ulazak ministrima iz BiH, jer navodno huškaju migrante na ilegalni ulazak u tu zemlju, prenose hrvatski mediji.\nIzvor: Tanjug subota, 16.11.2019. | 14:33\nIlustracija: EPA-EFE/Bienvenido Velasco\nPoslednje poruke politièkih lidera vlade Unsko-sanskog kantona BiH u vezi s blokadom migrantskih centara Bira i Miral, gde je od juèe uvedena blokada kretanja za migrante, bile su dvosmislene i iz njih se vidi da æe izlazak iz kampova biti omoguæen samo onima koji se ilegalno upute ka hrvatskoj granici.\nTo su ocenile hrvatske službe koje pomno prate izjave zvaniènika Unsko-sanskog kantona, a kako prenosi zagrebaèki "Veèernji list", nadležne institucije razmatraju moguænost da im zabrani ulazak u Hrvatsku.\nTo bi se odnosilo na ministra unutrašnjih Unsko-sanskog kantona Nermina Kljajiæa, èiju su izjavu preneli mediji u Bosni i Hercegovini i Srbiji, navodeæi da æe izvan ovih kampova koji se nalaze u neposrednoj granici s Hrvatskom moæi samo oni koji žele okušati sreæu i krenuti rutom prema državnoj granici u nameri da uðu u Hrvatsku.\nKako se navodi, Hrvatska je veæ zabranila ulazak stranim zvaniènicima - u aprilu 2018. ministru obrane Srbije Aleksandru Vulinu posle izjava poput onih da o njegovom dolasku "može odluèiti vrhovni komnadant Vojske Republike Srbije Aleksandar Vuèiæ, a nikako o tome ne mogu odluèiti hrvatski ministri".\nTada je hrvatsko Ministarstvo spoljnih i evropskih poslova, koje takve odluke donosi s MUP-om, u diplomatskoj noti navelo da je reè o pokušaju negiranja suvereniteta Hrvatske.\nTada se povela diskusija šta znaèi sloboda kretanja jer je Hrvatska èlanica EU, kao diplomatski pasoš u kontekstu zabrane ulaska stranom zvanièniku.\nKako se navodi, takva zabrana je moguæa, pa èak i izmeðu dve EU države, kako je presudio Sud EU.\nDodik, Cvijanoviæeva i Viškoviæ èestitali Krivokapiæu\nKrivokapiæ: Crna Gora neæe postati druga srpska država\nZavršna reè u crnogorskoj skupštini: "Živela Srbija"\nNastavak rasprave u crnogorskoj skupštini; "Istražiti ponudu Abazoviæu da ne ruši Mila"\nIdentifikovani uèesnici tuèe u Beranama: Povod - seèa šuma\nNevreme pogodilo Banjaluku: Naselja bez struje, vetar rušio drveæe\nBiH: Preminule 53 osobe, 1.254 nova sluèaja\nSpreèeno ubistvo u Podgorici, uhapšen Beograðanin\nNakon kardinala Puljiæa, zbog korone hospitaizovan i vrhbosanski nadbiskup-koadjutor


The Balkans Chronicle: Srbi nemaju većeg neprijatelja od beogradske kulturno-prosvetne "elite"!\nSrbi nemaju većeg neprijatelja od beogradske kulturno-prosvetne "elite"!\nNaši uništavatelji(Amerika,Turska,Vatikan i germanske države sa svojim satelitima) uspjeli su se infiltrirati u sve pore našeg društva i država ( ne samo u vlast, školstvo i medije, već čak i u SANU i SPC!), bilo direktno bilo indirektno preko svojih „korisnih idiota“ iz naših redova.Stvarni problem srpskog naroda Republike Srpske i Srbije je postojanje nacionalnih izdajnika na najvišem političkom nivou i zavjera ćutanja od strane njihovih partijskih kolega, prozapadnih medija, nevladinih organizacija i neobaviještenih građana o prirodi aktivnosti koje su vidljive....Politički ludaci, psihopate, saradnici tajnih službi, reciklirani politički ološ, bitange, šibicari, propalice i dangube su uništile državu i građane.Stanje u Srbiji je neizdrživo. Sve ključa. Građani i privreda više ne mogu da izdrže pogrešan politički i ekonomski koncept. Ne mogu da izdrže vladavinu zlonamernih i sujetnih političara. Cvili narod zbog siromaštva, bolesti i nerada.Beda se uvukla u sve naše živote.Politikom se bave neuspjeli u svom poslu, siromašni, duhovni adolescenti, egzibicionisti i slični.Očigledno je da se takvi, potpuno neostvareni ( ni stručno, ni duhovno ni materijalno) ljudi „vrte“ u vlastima već zadnjih 100-tinjak godina, jer je još Ivo Andrić rekao: „ Kad bi narod znao sa koliko malo pameti se upravlja državama, pomro bi od straha!“...\nSrbi su uvijek bili na meti raznih pohlepnih agresora koji su htjeli da zaposjedaju tuđe ( prvenstveno srpske!) teritorije, a to je slučaj još i danas, kad je Srbima ostalo tako malo od njihove prvobitne teritorije. Srbi su stasrosjedioci Evrope, sa dubokim korijenima u njoj! A ukorijenjeni narodi imaju veću snagu nego oni neukorijenjeni ( nastali konverzijom) i sa njima nije lako manipulisati. Još je manje moguće od njih praviti „poslušno stado“ koje je potrebno protagonistima NSP-a.Zato je važno uništiti Srbe i njihov identitet, jer ga oni jedini imaju, s obzirom da su se ovi drugi odrekli svojih korjena, a time i identiteta. Zato se na Srbe vrši toliki stravični pritisak da se odreknu svoje kulture.Tako Aleksandar Vučić, bez imalo srama, poručuje Srbima: „ Ako promenimo svest, Srbiju ništa neće moći da pobedi“, a Dačić reče: „ Postoji nešto važnije po čemu ćemo pamtiti ovaj 28. jun. Danas je naša zemlja promenila i svoje vekovno verovanje, način ponašanja, krajnji cilj, mit koji nas je toliko dugo terao da gledamo unazad i da ne idemo napred“. Nazdravlje „momci“, gdje će vam duša!...Na takav korak bi se trebali odlučiti narodi koji su počinili velike zločine, jer bi time pokazali spremnost da promjene svoj zločinački karakter. Stoga je nerazumljivo zašto bi Srbi mijenjali svoj identitet kad nikad u istoriji nisu bili na strani agresora i zločinaca, već su se uvijek žestoko borili protiv njih braneći svoju teritoriju i svoje živote i u tim borbama su izvrgavani velikim stradanjima uključujući i kontinualnom genocidu kroz stoljeća ...\nNajveće podjele ( i razdor) među nas je kroz stoljeća unosio Vatikan, jer nas je htio podvesti pod svoju jurisdikciju, da bi nas mogao zloupotrebljavati za svoje daljnje osvajačke ciljeve ( napredovanje ka Istoku) i da bi mu bili apsolutno poslušni! Mnoge su uz razne prevare i ucjene uspjeli prevesti, ali od njih nikad nisu uspjeli napraviti pravu naciju, već umjetnu koja ima praznu ljušturu umjesto identiteta, pa je mora popunjavati kradenim faktorima identiteta i to isključivo iz riznice svojih predaka Srba, koje i pored toga nikako ne priznaju za pretke! Otuda toliko zlo na Balkanu. Zbog toga je Balkan već najmanje 3 stoljeća „bure baruta“! ...Stalni sukobi, ratovi i strani okupatori su na ovim našim prostorima ( Turska, Austrija, Venecija, Mađarska, Njemačka i dr. ) su ostavili velike i strašne posljedice na stanovništvo. To je razdvojilo brojne srodnike, nerijetko i najbliže; usmjerilo ljude u nove zajednice drugačije kulture, izmjestilo ih u nove prostore, suočilo ih sa novim iskustvima, osuđujući ih istovremeno na sjećanja i pamćenja; dovelo ih je u nova najčešće neželjena podaništva, u nove vjere u koje inače nikad dobrovoljno ne bi ni htjeli ići...\nVatikan i vatikanski mešetari već 300 godina intenzivno radi na proizvodnji umjetne hrvatske nacije (istorijski gledano,hrvati su religiska grupacija, a ne narod), ne prezajući pri tom ni od najzločinačkijih i najkriminalnijih metoda (genocida, protjerivanja, konvertovanja, falsifikovanja istorijskih dokumenata, enormnom propagandom laži, krađe kulturne baštine Srba itd). Nakon najezde Turaka prostori zapadnog dijela srpskih zemalja(Dalmacija, Lika, Kordun, Banija, Žumberak, Zapadna Slavonija i dr. su ostali pusti i tu su se doseljavali Srbi iz raznih drugih srpskih krajeva. Od njih je Vatikan ognjem i mačem intenzivno pravio hrvate! I pored toga, sve do druge polovine 19. stoljeća hrvatstvo uopće nije postojalo u Dalmaciji, Dubrovniku, Slavoniji, Bosni i Hercegovini, Boki Kotorskoj… Ali, nakon opsežne i široke djelatnosti Ljudevita Gaja, Josipa Štrosmajera, Franje Račkog, Ante Starčevića, Eugena Kvaternika kreirana je hrvatska nacionalna ideologija i razvijena do te mjere da je nametnuta kao svijest bez alternative Srbima katolicima, pa su tako nastali prvi „hrvati“ u tim srpskim područjima.Hrvatima se stalno „sa oltara“ ispire mozak i ubjeđuje, da su postali direktno „od ameba“ i da su već tada bili hrvati, samo da bi im se zamaglilo i sakrilo stvarno porijeklo, mada oni učeniji znaju da su do 1900. svi oni bili Srbi katolici, kad je u Zagrebu na Svehrvatskom katoličkom kongresu, prema izvodu iz knjige Viktora Novaka „MAGNUM CRIMEN“ nadbiskup Štadler održao govor o identifikaciji hrvatstva sa katoličanstvom.Od tada je nastala stravična kampanja podržana od austrijskih vlasti i Vatikana za implementaciju ove ideje što je dovelo do nasilnog sveopćeg pohrvaćivanja Srba katolika, što je bilo začinjeno indukovanjem fanatične mržnje i nacionalnog šovinizma, a što je izbilo na površinu u jezivom obliku. To je rezultiralo „kristalnom noći „ u Zagrebu i Sarajevu ( pokolj Srba),kao i reprizama pokolja 1914., 1941., 1991...Svojevremeno je Božidar Violić, najcenjeniji hrvatski pozorišni reditelj, u intervjuu zagrebačkom "Globusu", objašnjavajući probleme sa kojima se susreće zbog svog "nacionalno nekorektnog" jezika, sa ponekim srbizmom, rezignirano zaključio: "Mi Hrvati smo ionako sklepan narod." Nema naroda u Evropi koji je više od Hrvata prisvojio tuđeg i ugradio u svoju istoriju, kulturu, jezik.Službeni jezik u današnjoj Hrvatskoj, standardizovana štokavica, nije hrvatski već srpski jezik. Njega su Hrvati, Bečkim književnim dogovorom iz 1850, uzeli umesto svoje čakavštine i kajkavštine.Hrvata kao starog plemena danas gotovo da nema, nalazimo ih tek u ostacima u Hrvatskom Zagorju, Moslavini i onom delu Međimurja, prema Sloveniji. Ostali su konvertiti, uglavnom bivši Srbi koje je katolička crkva uspela da otrgne najpre od pravoslavlja a potom od srpstva. ..\nIsta situacija je i sa drugim novokonvertovanim nacijama: Crnogorci svojataju Teslu, objekte SPC, Staru Hercegovinu, srpski jezik preimenujući ga u crnogorski itd.; Makedonci Prohor Pčinjski, Staru Srbiju i dr; muslimani /Bošnjaci srpske pjesnike i knjizevnike, srpski jezik, stećke, srpsku srednjevjekovnu Bosnu i Hercegovinu, Šiptari Skadar, Kosmet, Drač, Skender-bega itd., itd…Oliver Dragojević je Srbin (što je već bilo očigledno i po prezimenu!), Perković Tompson – Srbin, Zdravko Mamić- Srbin,Lepa Brena- Srpkinja, Hašim Tači potomak srpskog sveštenika, a Petar Grašo i pjevačica Emina Jahović su čak iz roda Nemanjića! itd, itd.Srebrničanin Hakija Meholjić se ne ustručava da kaže:“ Znam da smo mi Srbi. Srbi, Hrvati i Muslimani su jedan narod. Znam da su tokom turskog osvajanja mijenjali vjere. Znam da su to učinili i moji preci, da li milom ili silom, ne znam..“ Isto tvrdi i Amir Čamdžić, pravnik iz Zavidovića koji se bori da muslimani prihvate istinu o svom porijeklu i da se vrate svojim odbačenim korjenima, kojih je i on duboko svjestan. Oni su bili i ostali Srbi muslimanske vjeroispovjesti! Pokušajte i vi istražiti svoje porodično stablo. Vidjet ćete, da smo svi mi u procentu od 30-70 % srpskih gena! Ima tu još i gena raznih osvajača i okupatora, ali u znatno manjim procentima....\nO konvertitima imamo sjajne misli velikog Meše Selimovića, u onoj metafori o potoku koji se odvojio od matice i zaustavio; nazad ne može a za napred je nejak, slabašan. Čovek koji promeni veru, a potom i naciju, izbrisao je sve što je bilo do tada. On više ne može da govori o svojoj porodici, precima, svom rodu. On je neko ko počinje od nule, ništak, čovek bez biografije, mladica tek zasađena na ledini. Takav čovek je svestan svega a naročito prezira svoje okoline, rodbine, prijatelja, kumova, svojih dojučerašnjih sunarodnika i u njemu se rađa mržnja. Ponižen je, ćuti kad se u društvu priča o istoriji, porodičnoj tradiciji, dalekim rođacima... I onda dolaze ratovi. Takav čovek postaje zver i kreće da ubija sve one koji su živi svedoci njegove prevere, sramote, njegove izdaje predaka i svog naroda. On sumanuto počinje da ubija sve koji znaju njegovu slabost, njegov istorijat, verujući da će tako sa lica zemlje ukloniti one koji mogu da svedoče o njegovoj sramoti. Gotovo da nema ni jednog ustaše, koljača, bez srpskih korena....\nZa vrijeme trajanja komunizma,od Srba su stvorene nove „nacije“ Makedonci, Crnogorci, muslimani, a postoji tendencija da se ta proizvodnja kvazinacija nastavi i preko Vojvođana i Sandžaklija/Rašana.Za vrijeme vladavine Josipa Broza Tita, uz obavezno i intenzivno rasrbljavanje Srba, vršeno je paralelno i razmozgivanje Srba kroz laži o bratstvu i jedinstvu,o svijetloj budućnosti/eldoradu komunizma, o trajnom miru,o samoupravljanju, o hljebu bez motike....itd, itd….,što se nastavilo do današnjih dana, ali sa novim repertoarom: „demokratija“, „ljudska prava“, „slobodni mediji“, „farma“, „veliki brat“, Evropska unija, itd…. ..\nBečka konvencija iz 1963.( koja je na snazi od 1980) kaže da je svaki međunarodni ugovor koji je donešen pod prisilom- nevažeći, jer je po čl. 51 i 52 sekcije 2 ucjena nedopustiva kao pregovarački instrument.To znači da je Briselski sporazum nevažeći, jer su Tadić,Vučić i Dačić tamo bio ucijenjivani. Osim toga, oni,niti bilo tko drugi, nemaju pravo da poklanjaju ono što nije njihovo! A Kosovo i Metohija nije njihovo!...Mediji su uzurpirali režimi lojalni našim uništavateljima i koriste ih i dalje u svrhu dezinformisanja i zaglupljivanja stanovništva, umjesto u svrhu informisanja i prosvjećivanja!...\nLaže svako ko kaže da se zločin ne isplati; velike sile provodile su konstantno kroz vekove genocid i etnička čišćenja, gradile na tome uticaj, proširivale moć, uvećavale bogatstva, i debelo im se isplatilo. Milioni ljudskih tela ugrađeni su u temelje velelepnih dvoraca i palata nekada silnih imperija, danas uticajnih država.Takozvani mali narodi, koji su pod zaštitom ovih velikih, mogu takođe ( u svojoj kategoriji) da čine šta hoće i nikada nikome neće odgovarati. Njima je nanošenje zla, ubijanje, paljenje, pljačka, etničko čišćenje... dozvoljeno...Hrvatska/obnovljena NDH/ je proterala 450.000 Srba, najpre 1990/91. godine, iz Zagreba, Zadra, Osijeka, Splita, Siska, Vukovara, Karlovca a onda 1995. godine etnički očistila i spalila Krajinu. Umesto da za to bude kažnjena, Hrvatska je nagrađena. Bogato, iznad svakog očekivanja, iznad mašte. Zlo se isplatilo...Rat u Hrvatskoj je počeo napadima paravojnih hrvatskih snaga na kasarne JNA. Tako je počela i operacija Vukovar. Nisu tenkovi iz Beograda išli u Vukovar zato što je Milošević hteo da pravi veliku Srbiju, već zato što je kasarna u Vukovaru bila pod blokadom Merčepove neoustaške brigade, sa nekoliko mrtvih mladića u njoj, likvidiranih snajperima, i zato što je i ustav još uvek postojeće i međunarodno priznate države Jugoslavije nalagao oružanu intervenciju...Šiptari ubijaju Srbe na Kosovu i Metohiji poslednjih 200 godina, sistematski, uporno, bez bojazni, pod zaštitom Turske, Austrije, Nemačke, Komunističke partije Jugoslavije, Amerike... i nagrađeni su za tu rabotu. Isplatilo im se zlo...\nDesna ruka Alojzija Stepinca, fratar Krunoslav Draganović, ne/čovek koji je, uz pomoć zapadnih obaveštajnih službi i Vatikana organizovao "pacovske kanale" za bekstvo ustaških krvoloka, prebačen u Titovu Jugoslaviju i mirno umro u Sarajevu, bez ikakvog suđenja za nedela koja je počinio.Ciljevi komunista u Kraljevini SHS i ustaša bili su identični; razbijanje države u kojoj Srbi imaju biološku supremaciju, obračun sa svakim oblikom srpstva, i stvaranje nezavisnih država Slovenije, Hrvatske i velike Albanije. To je utvrđeno na Četvrtom kongresu KPJ, održanom u Drezdenu 1928. godine. Tada je usvojen Program na osnovu ovih ciljeva i taj Program bio je na snazi sve do 1990. godine, odnosno, do raspada KPJ i ostvarenja zacrtanih ciljeva...\nNovi svetski poredak je Četvrti Rajh, koji kao i Treći, ide na Rusiju...Ne postoji u novijoj istoriji Evrope država koju su velike sile toliko ponižavale kao što već godinama Nemačka, Amerika i Engleska ponižavaju Srbiju. Ovu jadnu zemlju ismevaju i narodi čija je istorija sazdana od zločina, laži, falsifikata; Srbija prolazi kroz špalir "toplog zeca", ćuti i prima udarce i od onih koji danas ne bi postojali da im u prošlosti nije bilo Srbije...Današnji Srbi se stide što su Srbi.Na prostoru Balkana (da ovoga puta ne širimo na celu Evropu) jedino kod Srba nalazimo grupe koje u sebi imaju i konstantno pothranjuju mržnju prema sopstvenom narodu. Istina, taj fenomen moguće je pronaći i kod drugih naroda ali je on tamo pojedinačan slučaj, incident, i ti ljudi su predmet sprdnje ili zgražavanja. Njihova društvena pozicija je marginalna, pristup uticajnim medijima isključen a komunikacija sa visokim državnim krugovima nezamisliva...Srbima spoljni neprijatelji nisu neophodni. Te sorte je u Beogradu na pretek; imaju svoja udruženja, centre okupljanja, svoje medije, poslanike u Skupštini Srbije. Uvaženi su i rado viđeni u najznačajnijim beogradskim kabinetima.Njihovo vezivno tkivo je mržnja prema Srbima. Nikada nisu izgovorili lepu reč za narod iz kojeg potiču, za državu u kojoj žive; nikada se nisu oglasili kad su Srbi žrtve; sve što je antisrpsko za njih je napredno, civilizovano, evropsko.Svako spominjanje srpskih žrtava za njih je ratno huškanje a povratak u istoriju (tek da bi se uspostavio hronološki niz i objasnile stvari) za ovu bulumentu predstavlja krunski dokaz "bolesne srpske mitomanije"...\nPostoje dva naroda na ovoj planeti koja su vekovima razdvojeni teritorijom, ali milenijumima spojeni istorijom. Ima dva naroda koja su dva samo po imenu ali su kulturom, verom, krvlju, poreklom nepogrešivo jedan. Postoje dva naroda koja uporno pokušavaju da raznim podvalama, smicalicama, lažima i svim drugim poznatim zapadnim metodama razdvoje, ali njihova veza je neraskidiva. Koliko god da su Srbi i Rusi udaljeni, koliko god da nam istorija i neprijatelj ne dozvoljava da se i teritorijalno približimo, ne postoje dva naroda na ovoj planeti koja su tako bliska. Dva naroda koja su uvek tu kada je najteže....\nZapadna Evropa je uvek u istoriji pokušavala da odvrati Srbiju od približavanja Rusiji, a to je činila upravo pomoću dela srpske intelektualne elite.U Srbiji je najveći greh izjasniti se protiv ulaska u Evropsku uniju. Ko to kaže taj je "konzervativan, nacionalan, ksenofobičan" a neretko mu prilepe i etiketu da je srpski fašista...Šta je to evropska budućnost Srbije? Da li je to budućnost grčke bijede, bugarskih nemira i samospaljivanja iz očaja, španske masovne nezaposlenosti ili slično? Pa to sve već imamo zahvaljujući nesposobnim korumpiranim i prodanim političarima, pa ne moramo to još kupovati i plaćati Kosovom(čija samo rudna bogatstva se procjenjuju na 15 milijardi evra) i potpunim gubitkom identiteta?! Zar to nije prevelika cijena za NIŠTA?...\nSrpska pravoslavna crkva sistemski je postavljena na principima održanja vere. To je dominantno u pravoslavlju. Katoličanstvo je pre svega sistem državne i poslovne delatnosti, to je najveća, najuticajnija i najbogatija firma na svetu. Vera je u katoličanstvu nije nukleus postojanja, srce svega, već sredstvo za manipulaciju. Katolička crkva ima sistem osvajanja prostora drugih religijskih zajednica, misionarska područja u koja ubacuje ljude i ogromna sredstva. Toga u pravoslavlju nema...


Sahranjen Alija Izetbegoviæ - B92\nSahranjen Alija Izetbegoviæ\nIzvor: B92 sreda, 22.10.2003. | 17:20\nViše od 150.000 gradjana Bosne i Hercegovine prisustvovalo je sahrani Aliji Izetbegoviæu u Sarajevu, prvom predsedniku predsedništva Bosne i Hercegovine i poèasnom predsedniku Stranke demokratske akcije, javlja iz Sarajeva dopisnik Radija B 92 Zoran Žuža.\nNa Trgu Bosne i Hercegovine ispred zgrade zajednièkih institucija, tamo gde su 6. aprila 1992. odjeknuli prvi pucnji u Sarajevu, koji su nagovestili poèetak krvavog rata u Bosni, od Alje Izetbegoviæa prvi se oprostio visoki predstavnik meðunarodne zajednice u BiH Pedi Ešdaun: “I nebo iznad Bosne plaèe”, kazao je Ešdaun i naglasio da je Izetbegoviæa upoznao u avgustu 1992. u Sarajevu, a zadnji put ga video prošlog petka u sarajevskoj bolnici Koševo.\nNapominjuæi da je Izetbegoviæ bio istorijska liènost i istorijski voða bosanskih Muslimana, bošnjaèki èlan predsedništva Sulejman Tihiæ, govorio je o detaljima iz Izetbegoviæevog života, posebno opisujuæi vreme pregovora o miru i potpisivanja Dejtonskog sporazuma: “Za vrijeme trajanja agresije, vodio je pregovore o miru i bio prinuðen pregovarati èak i sa ratnim zloèincima. U tim okolnostima, pristao je i na teške kompromise, ukljuèujuæi i postojanje entiteta Republika Srpska, nakon što su ga pritisnule svjetske sile, garantirajuæi povratak povratnika i sva druga prava”, kazao je Tihæ. Bosanski Muslimani i u najtežim trenucima bili su lep primer islama u Evropi, a zahvaljujuæi Aliji Izetbegoviæu, bosanski Srbi i Hrvati nisu imali Srebrenicu i druga ratna stratišta, rekao je Tihiæ.\nPraæen klicanjem Alahu i verskim pesmama, kovèeg sa telom Alije Izetbegoviæa nošen je kroz Sarajevo do groblja iznad Baš-èaršije, gde je sahranjen uz prisustvo najužih èlanova porodice, saradnika i ratnih komandanata.


KonMari metoda u vašem kozmetičkom ormariću - Crystal Derma\nKonMari metoda u vašem kozmetičkom ormariću\nSvet je zahvatila nova opsesija koja nam ovaj put stiže iz Japana, a manifestuje se u vidu žene omanjeg stasa i zarazne energije - Mari Kondo. Mari je oduvek bila opsednuta organizacijom i uređivanjem prostora, što ju je pre nekoliko godina dovelo do toga da započne sopstveni biznis i napiše knjigu pod nazivom “The life-changing magic of tidying up”.\nKnjiga je postala svetski bestseler, a Mari je počela da drži radionice širom sveta. Danas ima i seriju na Netflix-u koja je jedna od najgledanijih.\nZašto je KonMari metod obuzeo čitav svet?\nAko uzmemo u obzir konzumerizam i potrošačko društvo današnjice, onda nije ni čudo što je toliko ljudi privukao ovaj sistem pojednostavljivanja ne samo stvari koje posedujemo, već života uopšte. Ni mi nismo odoleli, pa smo se pozabavili idejom kako primeniti KonMari metod na naše kolekcije kozmetike. Da počnemo!\nKonMari princip ukratko\nMada vredi pročitati knjigu ako želite da primenite ovaj metod na vaš garderober ili čitav stan, ovde ćemo se pridržavati dva osnovna principa:\nZadržaćemo samo stvari koje u nama izazivaju radost, ili\nStvari koje redovno koristimo i imaju praktičnu vrednost.\nPrvi korak je sakupljanje.\nProđite kroz čitav stan i sve moguće preparate, šminku, kozmetičke alate i uređaje sakupite na jedno mesto, najbolje na neki sto u kući. Nemojte zaboraviti neseser koji držite u tašni ili u autu, kao i sve one tubice i teglice koje se kriju po ćoškovima fioka a na koje ste zaboravili.\nZatim pripremite tri kategorije:\nSada je vreme za klasifikaciju.\nJedno po jedno, uzmite svako pakovanje u ruke (ne vredi da ih samo gledate iz daljine - ključno je da ih uzmete u ruku i dobro razmislite u koju ćete ih kategoriju staviti).\nU prvu kategoriju koja ostaje u vašem ormariću spadaju svi oni proizvodi koje ili redovno koristite (dnevno ili makar nedeljno) ili ih prosto obožavate (npr. omiljena kupka koju čuvate za posebne prilike, aromatična ulja, ili bočica istrošenog parfema koja je toliko lepa da vam stoji na noćnom stočiću kao dragi ukras). Pritom, proverite rok trajanja (pročitajte ovde kako da znate da li je vreme da se rešite proizvoda).\nU drugu kategoriju spadaju svi oni proizvodi kojima je rok istekao, koje ste jednom iskoristili i nikada više jer vam nisu odgovarali, koji toliko dugo skupljaju prašinu da ste na njih zaboravili, tupe turpije, rasklimane makazice za nokte, četke za šminku kojima opadaju dlačice, skoro prazne bočice koje nikako da bacite, testeri koje nikada nećete probati...\nKonačno, u treću kategoriju stavite sve one proizvode kojih želite da se rešite, a koji bi možda vašoj mami ili drugarici bili od koristi. To je na primer, šminka koju nikada niste koristili jer vam nije odgovarala boja, kozmetika koju ste dobili na poklon a koja ne odgovara vašem tipu kože, kupka čiji vam se miris ne dopada, parfem koji vam ne stoji...\nKada čitavu svoju kolekciju ovako razvrstate, vreme je za organizaciju. Mari savetuje da se stvari slažu uspravno i paralelno, da bi vam bile na dohvat ruke i da bi odavale utisak urednosti. Evo jednog njenog klipa koji će vam pojasniti o čemu se radi:\nAko ova pravila strogo primenjujete, kada završite proces osećaćete se rasterećenije, lakše i smirenije. Na kraju nije ni važno da li u ormariću imate 5 proizvoda ili 15, dok god sve te proizvode ili koristite ili vam donose radost.\nSrećno sa raspremanjem i javite nam utiske!\nIstaknuta fotografija: usestangerines | Flickr\nMinimalizam u nezi kože: da li možemo da preteramo sa negom?\nPričali smo već o koreanskoj rutini u 10 koraka koja je zaslužna za porcelanski ten. Međutim, pojavio se i suprotan trend u nezi kože – minimalizam.\nPantenol emulziju koristim umesto noćne kreme\nJa koristim pantenol emulziju umesto noćne kreme i odlična je. Nije preteška i ne masti mi lice. Inače, imam mešovitu kožu.\nNaučnici tvrde: joga podmlađuje lice! Ali po kojoj ceni?\nDa li smo u današnje vreme, kada nam je svaki minut važan, voljni da posvetimo sate i sate vežbanju kako bismo eventualno izbegli po koju boru?\nPosted in Blog and tagged konmari, mari kondo, marie kondo, minimalizam, organizacija.\nPingback: 5 kozmetičkih trendova za proleće 2019. - Crystal Derma\nAll rights reserved Crystal Derma © 2019