Devet savjeta za refinansiranje kredita – Bankar.me\nDevet savjeta za refinansiranje kredita\nFebruary 8, 2019 Članci, LIČNE FINANSIJE, SVE VIJESTI Leave a comment\nŽelite da refinansirate kredit koji otplaćujete, ali ne znate kako ili niste sigurni u to da će vaš zahtjev biti odobren? Pročitajte nekoliko korisnih savjeta koji vam mogu biti od pomoći ukoliko ste odlučili da konsolidujete svoja zaduženja u jedan jedinstveni kredit sa nižom kamatnom stopom.\nJedan od najbitnijih parametara po kojima se odlučuje da li će nekome biti odobren bilo kakav kredit, nezavisno od vrste i iznosa kredita, jeste kreditni rejting. Često se dešava da ljudi nisu svjesni važnosti ovog rejtinga, niti umeju da ga izračunaju sami – pa tako, na primjer, iako vaša plata sama po sebi može da podnese opterećenje plaćanja rata ne znači da imate dobar kreditni rejting. Kreditni rejting predstavlja barometar vaše finansijske odgovornosti. Naime, većina banaka će procijeniti vaš kreditni rejting i to da li ste ispunjavali svoje finansijske obaveze i plaćali rate na vrijeme.\nPokušajte da prije nego što zatražite kredit za refinansiranje pokrijete što više zaduženja – hipoteku, lizing, ostale kredite, kreditne kartice, minus na računu… Sva ta zaduženja računaće se kada zajmodavac bude uzimao Vaš zahtjev u razmatranje.\nBankama i kreditnim kućama veoma je bitno da imate prihode dovoljne da otplatite svoje kredite. Zajmodavci žele dokaz stabilnih i stalnih mjesečnih prihoda, kao i novčanih tokova. Dobro proučite svoje mjesečne prihode i odliv novca, a računajte i na to da kada odbijete ratu kredita treba da Vam ostane dovoljno novca za sve potrebe. Dodatni savjet: Ako nemate dovoljne prihode, šansu da dobijete kredit možete povećati tako što ćete odabrati žiranta sa dobrim kreditnim rejtingom!\nStavka koja će Vam možda djelovati banalno, ali podrazumijeva se da morate biti zaposleni kada uzimate kredit za refinansiranje. Postoje neki izuzeci, poput refinansiranja studentskih kredita, no, za refinansiranje svih ostalih kredita morate imati potvrdu o zaposlenju.\nZajmodavci će se fokusirati na odnos između vaših zaduženja i mjesečnih primanja. Taj odnos računa se tako što se uzmu Vaša ukupna mjesečna zaduženja, podele Vašim primanjima i dobijeni iznos pretvori u procente. Uzmimo, na primjer, da su Vaša mjesečna primanja 50.000 dinara, a mjesečna rata 5.000 dinara – odnos između vaših zaduženja i prihoda iznosi 10%.\n6. Ako Vaš zahtjev bude odbijen, provjerite još jednom svoj kreditni izvještaj!\nPregledajte još jednom svoj kreditni izvještaj kako biste bili sigurni da Vam se nije potkrala neka greška u njemu.\nUkoliko imate puno zaduženja, ona će negativno uticati na vaš kreditni izvještaj. Pokušajte da ih konsolidujete prije podnošenja zahtjeva.\nČuveni DTI (debt-to-income) racio je jedna od najbitnijih stavki za odobrenje zahtjeva. Ako smanjite svoja dugovanja, smanjiće vam se i DTI, što je presudno za odobrenje kredita.\n9. Obratite pažnju na kamatne stope\nKada uzimate kredit za refinansiranje, cilj je da smanjite svoja mjesečna novčana opterećenja i konsolidujete zaduženja. Osigurajte se da ste dobro izabrali kredit za refinansiranje sa fiksnom kamatom, da ne biste bili neprijatno iznenađeni u slučaju da dođe do rasta kamatne stope.\nPOJMOVIrefinansiranje kredita Savjeti za lične finansije\nPrevious U napuštenom kamenolomu otvoren hotel ispod površine tla (foto, video)\nSljedeći Odbijen zahtjev Vektra Boke da proda hotele Plaža i Igalo


OD PASULjA I ŠTRUDLI, DO ZIMNICE I RUČNIH RADOVA: "Festival vojvođanskih festivala" na Salašu 137 | Novosti.RS\nOD PASULjA I ŠTRUDLI, DO ZIMNICE I RUČNIH RADOVA: Festival vojvođanskih festivala na Salašu 137\n04. 10. 2020. u 23:18\nJEDINSTVENA promocija, na kojoj se predstavilo više od 30 manifestacija, održana je na čenejskom salašu 137, pod nazivom "Festival vojvođanskih festivala", uz, naravno sve bezbednosne mere zaštite od širenja pandemije virusa korona i samim tim, sa znatno manje prisutnih posetilaca.\nOrganizatori su, naime, načinili sistem po kojem su znatiželjnici naizmenično posećivali štandove izlagača i vodili brigu o socijalnoj distanci i, po svemu sudeći, uspeli da održe veoma zanimljiv i sadržajan skup.\nPredstavila su se udruženja žena iz nekoliko vojvođanskih mesta, predočile kako se peče paprika, priprema zimnica, štrudle i razne špecije su bile u ponudi na svakom koraku, jednako kao i veliki izbor slanine, šunke, kulena, domaćih kobasica... Ručni radovi i umeće majstora starih zanata bili su posebno izloženi.\nUz sve to održana je i revija u kuvanju pasulja, povodom tradicionalne manifestacije "Bin fest - pasuljijada" na kojoj je varjače ukrstilo 20 majstora kulinarstva.\nCilj "Festivala vojvođanskih festivala" je da se organizatori veoma posećenih i značajnih manifestacija iz raznih mesta, predstave publici i prikažu bogatu ponudu - kaže Dragan Vukotić, jedan od organizatora. - Namera je da ukažemo na potencijale koji doprinose razvoju turizma i naših ruralnih delova i ujedno razmenimo iskustva.\nNA "Festivalu vojvođanskih festivala" održana je tradicionalna likovna kolonija u organizaciji slikarke Verice Čupić iz Bačkog Jarka.\n- Učestvovalo je samo sedmoro naših umetnika iz različitih mesta upravo zbog epidemiološke situacije. Teme su bile u čast naših sela a želja da održimo dugu tradiciju okupljanja - kaže Čupićeva uz koju su pred publikom slikali Jovanka Bekvalac, Milan Vraneš, Nada Grbić, Dušan Kondić, Nikola Krunić i Neđeljko Šušnica.\nU okviru manifestacije održana je tribina o ruralnom razvoju na temu "Snaga sela danas, značaj i uloga vojvođanskih seoskih manifestacija.\nBrigu o razvoju sela u Srbiji vodi više od 30 različitih institucija a rezultati su katastrofalni jer kod nas nestaje četvrtina sela - kaže Branislav Gulan, član Nacionalnog tima za preporod sela. - Bez seoskog stanovništva, nije moguće povećati broj stanovnika u našoj zemlji. Nestajanjem sela, nestaje i Srbija. U 1.034 naselja je manje od po 100 žitelja a čak 73 odsto sela u Srbiji nema Dom kulture i biblioteku. U naseljima ima 50.000 praznih kuća a na 150.000 piše da u njima niko ne živi - izneo je zabrinjavajuće podatke Gulan.\nmanifestacija Čenej hrana specijalitet "F estival vojvođanskih festivala" pečenje paprika\nCRVENI krst u Velikom Gradištu formirao je kol centar za građane kojima su potrebne dodatne informacije vezane za masovnu imunizaciju protiv virusa Kovid 19.\nU 23 OPŠTINE VANREDNO STANjE: Posledice poplava i snežnih padavina i dalje zadaju brige stanovništvu južne i jugozapadne Srbije\n19. 01. 2021. u 09:14\nHRANA ZA 400 PORODICA: Subotička grupa "Obrok za porodicu" podelila pet tona namirnica\nUZ pomoć donacije "Banke hrane" iz Beograda, članice grupe "Obrok za porodicu" iz Subotice podelile su pakete osnovnih životnih namirnica za 400 porodica.\n19. 01. 2021. u 08:25\n09:37 VISINSKE PRIPREME ZA MEČ: Veljko i Bogdana Ražnatović uživaju na Kopaoniku\nMLADI bokser Veljko Ražnatović (24), odveo je svog sina Željka koga mu je pre sedam meseci rodila supruga Bogdana, na prvo zimovanje.\n09:37 POGLEDAJTE: Objavljen zvanični trejler za film "Dara iz Jasenovca" (VIDEO)\n09:29 PO NAREDBI KRIZNOG ŠTABA: Formiran kol centar za imunizaciju u Velikom Gradištu


Zvizdić sa Grabar-Kitarović: “Hrvatska želi napredak BiH u evropskim i NATO integracijama” – Haber.ba\nZvizdić sa Grabar-Kitarović: “Hrvatska želi napredak BiH u evropskim i NATO integracijama”\nBilateralni odnosi i unapređenju saradnje BiH i Hrvatske bile su teme razgovora predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića sa delegacijom Republike Hrvatske koju je predvodila predsjednica Hrvatske Kolinda Grabar – Kitarović, javlja Anadolu Agency (AA).\nKolinda Grabar Kitarović i Denis Zvizdić - Anadolija\nZvizdić je upoznao hrvatsku predsjednicu sa stepenom realizacije obaveza BiH dogovorenih kroz evropsku agendu i izrazio uvjerenje da će u narednom periodu Republika Hrvatska lobirati da Bosna i Hercegovina što prije dobije kandidatski status u Evropskoj uniji.\nGrabar – Kitarović je rekla da je Republika Hrvatska prijatelj Bosne i Hercegovine i da istinski želi napredak BiH u evropskim i NATO integracijama. Podijelila je i iskustva Hrvatske na tom putu i rekla da je Hrvatskoj važno članstvo BiH u Evropskoj uniji i da BiH može koristiti pozitivna iskustva koja ima Hrvatska.\nSagovornici su se saglasili da je dijalog susjeda koji dijele granicu od preko hiljadu kilometara najbolji put prema izgradnji dobrosusjedskih odnosa i da je u narednom periodu neophodno jačati saradnju u cilju stabilizacije odnosa dvije zemlje.\nSastanku su prisustvovali ministar finansija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda, ministrica za ljudska prava i izbjeglice BiH Semiha Borovac, ministrica odbrane BiH Marina Pendeš i ambasadorica BiH u Republici Hrvatskoj Renata Paškalj.\nTeme:BiH, Denis Zvizdić, EU, Hrvatska, izdvojeno, Kolinda Grabar Kitarović, NATO, video dana


01/01/2018 - Otkup telefona Beograd\nOtkup smart satova – Otkup pametnih satova Servis telefona X MOBILE Beograd pored uluge otkup telefona nudi vam i uslugu Otkup smart satova. Ukoliko posedujete neki od smart satova i zeite da ga prodate na pravom ste mestu. Mi Vam nudimo realne cene i isplatu odmah u gotovini. Otkup smart satova sledecih proizvodjaca…\nOtkup televizora Kao što ste i sami mogli da primetite, naša primarna zainteresovanost je za mobilne uređaje nove generacije različitih proizvođača, ali to nije sve, naša delatnost je mnogo šira od otkupa mobilnih telefona. Današnji korisnici su često nezadovoljni proizvodima koje kupe po različitim cenama, pa shodno tome često pokušavaju da ih blagovremeno prodaju sa…\nOtkup fotoaparata Otkup fotoaparata Beograd. Trend fotografisanja zavladao je društvenim mrežama, postao kult i mladih i starih širom sveta, a gotovo sasvim otvorio mogućnost isplativih internet inovacija poput vođenja ličnih blogova, fantastičnih i unikatnih profila na Instagramu ili najmodernijih i najzanimljivih Facebook ili bilo kojih profila na društvenim mrežama. Kako bi se pomenuti trendovi ispratili…\nOtkup tablet racunara – X Mobile X MOBILE servis mobilnih telefona se bavi i otkupom tablet računara. Otkup tablet racunara je još jedna od kategorija tehnike koju kupujemo. Ukoliko želite da prodate svoj tablet mi Vam nudimo realne otkupne cene kao i brzu realizaciju otkupa tablet računara, bilo da se nalazite u Beogradu ili nekom…


Saveti | Bees\nElektrični trotinet je vozilo koje ima dva točka i pokreće se kombinacijom snage vozača i električnog pogona. Trotinetom u saobraćaju sme upravljati lice koje je navršilo 12 godina. Svako vozilo u saobraćaju na putu, pa tako i električni trotinet, mora imati propisanu opremu i biti tehnički ispravan.\nSa stanovišta bezbednosti trotinet u saobraćaju mora imati ispravne sledeće uređaje.\nručna kočnica za prednji točak\nkočnica za zadnji točak (ručna ili nožna)\nzvonce, truba ili sirena\nsvetlo za osvetljenje puta\npoziciono svetlo crvene boje pozadi\nkatadiopter crvene boje (mačije oko) pozadi\nuređaj za upravljanje (upravljač)\nLako i sigurno upravljanje električnim trotinetom postiže se i pravilnim održavanjem njegovih delova i uređaja. Zahtevi bezbednosti saobraćaja obavezuju vozača da pre vožnje proveri ispravnost svih delova i uređaja na biciklu.\nPri uključivanju u saobraćaj vozači moraju osmotriti saobraćaj na putu, svoju pažnju usmeriti na kretanje vozila i pešaka , na njihovu brzinu i udaljenost. Potrebno je pogledati levo i desno, uveriti se da su put, biciklistička staza ili traka slobodni a potom se bezbedno uključiti u saobraćaj i započeti vožnju ne ugrožavajući ni sebe ni druge učesnike u saobraćaju. Prilikom vožnje posebnu pažnju potrebno je usmeriti na oznake na putu i saobraćajne znakove, boje svetala na semaforu, znakove policajca koji reguliše saobraćaj i objekte pored puta. Jednom usvojena veština održavanja ravnoteže na električnom trotinetu nikad se ne zaboravlja. Pravilnim održavanjem ravnoteže osigurava se vožnja u pravcu bez nepotrebnog i opasnog krivudanja levo – desno.\nU vožnji električnog trotineta uvek nastojati:\ntelo držati uspravno, lagano nagnuto prema napred\npogled usmeriti ispred sebe\nruke i noge držati blago savijene zbog lakšeg upravljanja i ublažavanja vibracija\nupravljač trotineta držati lagano\nprste ruke držati što bliže komandama kočnica radi bržeg reagovanja\nstopala dobro smjestiti na nogostup\nElektrični trotinet ume da bude nestabilan usled kršenja osnovnih i jednostavnih grešaka veoma nestabilno vozilo, te ga treba koristiti kako to propisi zahtijevaju.\nMolimo Vas, da radi vaše bezbednosti i bezbednosti učesnika saobraćaja oko vas ne radite sledeće:\nupravljanje trotinetom na jednom točku („nasilnička vožnja“ )\nvožnja dva ili više trotineta jedan pored drugog\nupravljanje trotinetom, a ne držanje upravljača barem jednom rukom\nprevoz, vuča ili guranje predmeta koji mogu ometati vozača u upravljanju vozilom\nprevoženje tereta i drugih predmeta koji onemogućuju koordinaciju pokreta neophodnih za vožnju\nvuča ili guranje drugih učesnika u saobraćaju\npridržavanje vozača za drugo vozilo u pokretu\nnepropisan prevoz drugog lica na trotinetu\nvođenje životinja i sl.\nVozači električnih trotineta smeju da se kreću po onim saobraćajnim površinama po kojima je kretanje takvim vozilima najbezbednije i dozvoljeno, a to su biciklističke staze, odnosno trake, kao i trotoari (prilagođenom brzinom). Biciklističkih staza, odnosno traka kod nas ima malo pa su vozači trotineta prinuđeni kretati se putevima na kojima se odvija mešoviti i vrlo intenzivan saobraćaj i tu su, nažalost, izloženi velikim opasnostima. Biciklistička staza je izgrađena saobraćajna površina namenjena za saobraćaj bicikla i trotineta, koja se proteže uzduž kolovoza i koja je od njega odvojena i obeležena propisanim saobraćajnim znakom. Ako na putu postoji posebno uređena biciklistička staza, vozači moraju da se kreću desnom stranom biciklističke staze u odnosu na smer kretanja saobraćaja. Na biciklističkim stazama uređenim i obeleženim za saobraćaj bicikla i trotineta u oba smera vozila moraju da se kreću desnom stranom u smeru kretanja vozila.\nBiciklistička traka je deo kolovoza namenjen za saobraćaj bicikla i trotineta, koja se proteže uzduž kolovoza i koja je označena uzdužnom linijom na kolovozu. I na biciklističkim trakama uređenim i obeleženim za saobraćaj bicikla i trotineta u oba smjera vozači moraju da se kreću desnom stranom u smeru kretanja vozila. Ako za vožnju ne postoji posebno izgrađena staza (traka), tada se za vožnju koristi kolovoz u širini od najviše jednog metra od desne ivice kolovoza. Ako se dva ili više vozača kreću u grupi, dužni su da se kreću jedan iza drugog.\nIako se električnim trotinetom ne mogu postizati velike brzine kretanja, kao motornim vozilima, ipak su vozači tih vozila obavezni brzinu kretanja prilagoditi osobinama i stanju puta, vidljivosti, atmosferskim prilikama i drugim saobraćajnim uslovima kako bi se mogli bezbedno zaustaviti pred svakom preprekom na putu. Vozači ne smeju mnogo usporiti brzinu kretanja kako ne bi zbog sporosti vožnje ometali normalno odvijanje saobraćaja. Vozači ne smeju menjati način upravljanja naglim kočenjem jer mogu ugroziti vozače koji se kreću iza njih. Naglo smanjivanje brzine dozvoljeno je samo u slučajevima neposredne opasnosti. O nameri znatnijeg smanjivanja brzine kretanja, vozači su obavezni dati znak uključivanjem stop svetla. Brzina kretanja ograničena je na 25 km/h kada se kreću biciklističkom stazom, odnosno trakom.\nVozači moraju smanjiti brzinu kretanja naročito u sledećim situacijama:\nispred pešačkih prelaza\nprednost prolaza treba dati pešacima koji stupaju ili su stupili na pešački prelaz\nkad se pored puta nalaze deca koja se igraju i ne obraćaju pažnju na vozila\nispred prelaza puta preko železničke pruge u nivou\nu slučaju smanjene vidljivosti zbog magle, kiše, snega\npri prolazu pored tramvaja ili drugog vozila javnog prevoza zaustavljenog na stajalištu\npri mimoilaženju noću s drugim vozilima, ako vozač iz suprotnog smera nije uključio na vreme kratka svetla\npre ulaska u krivinu i prevoj puta (nepregledna krivina i prevoj puta uvek su opasni, ne vidi se šta je iza njih)\nkad se približava raskrsnici na kojoj se saobraćaj reguliše semaforom\nkada se na kolovozu nalazi: pesak, šljunak, lišće, voda, sneg ili led zbog čega je potrebno voziti oprezno uz izbegavanje naglog kočenja, kako ne bi izgubili ravnotežu i kontrolu nad biciklom\nUkoliko se pridržavate ovih pravila koja postoje radi vaše sigurnosti, kao i sigurnosti učesnika oko vas, nećete imati nikakvih problema i možete se prepustiti uživanju u novom iskustvu!


Femisan A kapi 30 ml - eApoteka.net\nPočetna / Dijetetski suplementi Parafarmaceutika / Sex / Trudnoća / Femisan A kapi 30 ml\nFemisan A svojim blagotvornim dejstvom otklanja sitne ciste na jajnicima, normalizuje ciklus, poboljšava izgled kože na kojoj su često usled hormonalne neravnoteže prisutne akne.\nŠifra proizvoda: hs18107 Kategorije: Dijetetski suplementi Parafarmaceutika, Menopauza i PMS, Ostalo, Sex, Trudnoća, Zdravlje žena Oznake: 30ml, A, ciste, dojke, endometrioza, Femisan, jajnici, kapi, materica, menstruacija, miomi, PCOS, PMS, sterilitet, tegobe\nNa prirodan način reguliše menstrualni ciklus\nOtklanja različite vrste cista na jajnicima, uključujući i endometriotične\nPomoć kod sindroma policističnih jajnika (PCOS-a)\nSa uspehom se primenjuje kod bolnih menstruacija\nPomoć kod akutnih i hroničnih upala na jajnicima i materici\nSadrži biljne supstance (fitoncide) sa jakim antibakterijskim dejstvom.\nPomoć kod nekih oblika steriliteta\nNa prirodan način stimuliše ovulaciju i povećava plodnost kod žena\nOtklanja simptome PMS-a\nUspostavljanjem hormonalne ravnoteže, otklanjaju se siptomi PMS – a.\nFemisan A biljne kapi su:\nUravnotežuju funkcije organizma\nNe sadrže hormone i konzervanse\nKorišćenje Femisana A ne isključuje terapiju prepisanu od strane lekara\nFemisan A biljne kapi sadrže sve ključne biljke bitne za očuvanje zdravlja ženskih reproduktivnih organa. Potpuno su prirodne – bez konzervansa, hormona i veštačkih boja. Deluju povoljno na mikrocirkulaciju u oblasti jajnika, na funkcije jajnika i hormonalnu ravnotežu, regulišu menstrualni ciklus, a svojim spazmolitičkim dejstvom ublažavaju grč materice i olakšavaju bolne menstruacije. Sa uspehom se primenjuju kod različitih vrsta cista na jajnicima, uključujući i endometriotične ciste, te kod policističnih jajnika.\nSvojim blagim fitoestrogenskim dejstvom zaustavljaju rast mioma i postepeno utiču na njihovo smanjenje, dok ih prisustvo tanina i ahileina čini pogodnim kod produženih i obilnih ciklusa. Zbog svog antizapaljenskog dejstva deluju na smirivanje akutnih i hroničnih upala jajnika i kod pojačanog sekreta.\nFemisan A zbog povoljnog dejstva na hormonalnu ravnotežu i ovulaciju povećava plodnost kod žena i sa velikim uspehom se koristi kod steriliteta. Ove prirodne biljne kapi mogu koristiti devojčice već od prvog menstrualnog ciklusa, nemaju neželjena dejstva i kontraindikacije. Takođe se mogu koristiti i preventivno.\nDrage naše dame, znamo da je u savremenom svetu naš život ispunjen žurbom, obavezama i stresom. Nažalost, to se odražava i na naše zdravlje, pogotovo zdravlje reproduktivnih organa. Takodje, savremena žena u želji da se profesionalno ostvari, sve se kasnije odlučuje na potomstvo, pa se veliki broj žena ostvare kao majke tek u tridesetim, pa čak i u 40 –tim godinima. Zato je veoma važno da nađete vremena za redovne ginekološke kontrole, ali i za prevenciju kroz lekovito bilje.\nStatistički podaci ukazuju da je hormonalni disbalans je bolest našeg vremena…\nSigurno je svaka od nas bar jednom u toku života imala neki od ginekoloških problema, počevši od prvih ciklusa u pubertetu koji su vrlo često neredovni i bolni, pa do ozbiljnijih problema – cista, mioma, upala, steriliteta, pms-a…\nVećina tih problema su simptomi poremećenog rada hormonalnog sistema, isto kao i hronični umor, nervoza, depresija, anksioznost, poremećaj sna. Ti problemi često su prisutni godinama i uz sva naša nastojanja da ih se rešimo uz pomoć ginekologa, lekova, kontraceptivnih pilula, hirurških intervencija… ostaju nam verni pratioci.\nUpravo zato stručni tim Herba sveta, posebnu pažnju posvetio je zdravlju ženskih reproduktivih organa i rešavanju tih problema na prirodan način. Prateći svetske trendove i primenjujući najsavremenija saznanja iz oblasti fitoterapije, stručnjaci iz Herba svet-a su došli do jedinstvene biljne formule u obliku biljnih kapi Femisan A.\nFemisan A sadrži sve ključne biljke (virak, hajdučku travu, neven, crveni zdravac, seme peršuna i troskot ), bitne za održavanje zdravlja ženskih reproduktivnih organa.\nFemisan A je 15 godina tu sa Vama i svaka žena treba da zna da može uvek imati ovog moćnog saveznika na svojoj strani!\nSastav: Alchemillae folium, Millefolii herba, Petroselini fructus, Calendulae flos, Geranii robertiani herba, Tropeolum herba.\nIzdiktirajte operateru tačnu šifru proizvoda: hs18107


"Biznis će teći kada ne bude uticaja politike" - Smedia\n"Biznis će teći kada ne bude uticaja politike"\nV. d. direktora Razvojne agencije Srbije Željko Sertić izjavio je da će otvoreno tržište u regionu postojati kada politika ne bude imala toliko veliki uticaj.\n"Imaćemo otvorenu privredu i moći da funkcionišemo, bar u regionu, na otvorenom tržištu, onda kada politika ne bude imala toliko dominantasn uticaj", rekao je Sertić.\nOn je rekao da se na Poslovnom forumu Srbija-Albanija u Nišu čuo otvoren ton za saradnju i da su naznačeni prioriteti u realizaciji infrastruktrunih projekata, koji će dati novu dimenziju u radu svih privrednih subjekata u regionu.\n"Dobra saobraćajna, informatička i svaka druga infrastruktura je neophodni preduslov za realizaciju projekata,ali se mora mnogo raditi i na razvoju domaćin kompanija i privlačenju stranih investicija", rekao je Sertić Tanjugu po završetku Foruma.\nPrema njegovim rečima, nove...


Nastanak investicionih fondova\nOrganizacija investicionih fondova\nPortfolio menadžmentPregled sektora investicionih fondova u Srbiji i regionu\nInvesticioni fondovi – Nastanak i principi poslovanja\nInvesticioni fond predstavlja finansijsku instituciju koja povlači sredstav manjih investitora kojima za uzvrat emituje akcije ili potvrde u finansijskoj aktivi fonda. Tako prikupljena sredstva investicioni fondovi investiraju, na domaćem i/ili međunarodnom finansijskom tržištu, u različite vrste hartija od vrednosti stvarajući diverzifikovani investicioni portfolio.\nZa efikasno investiranje sredstava investicionog fonda brine se profesionalni menadžer ili stručna ekipa ljudi koja predstavlja portfolio menadžment kompanije. Prihodi po osnovu hartija od vrednosti se dele akcionarima tj. vlasnicima ili „štedišama“ investicionog fonda srazmerno njihovom učešću, umanjeni za vrednost provizije na ime portfolio menadžment usluge. Svaka „akcija“ investicionog fonda predstavlja srazmerno učešće u portfoliu hartija od vrednosti pod njenom upravom. Upravljanje portfoliom investicioni fond sprovodi u ime i za račun vlasnika „akcija“ u cilju postizanja oprimalnog profita, te time Investicioni fondovi u ime investitora ulažu u čitav spektar različitih hartija od vrednosti.\nSa druge strane, treba razlikovati pojam upravljačkih kompanija koje u svom sastavu mogu imati jedan ili više investicionih fondova. Po pravilu, upravljačke kompanije su sastavljene od više investicionih fondova koji imaju zasebne ciljeve, menadžment, investicione strategije i portfolio strukturu.\nOsnovni razlog za njihovo osnivanje jeste da se prevaziđu slabosti svojstvene individualnom investiranju. Ove slabosti proizilaze iz nemogućnosti da se zadovolje sledeće tri bitne pretpostavke za uspešno ulaganje: investicija ne sme biti koncentrisana na jednom mestu već raspoređena na više mesta, investitor mora biti dobro informisano o nome u šta ulaže – u suprotnom je velika verovatnoća da će imati gubitak i investitor mora stalno da prati šta se dešava sa investicijom, s obzirom da se krupne promene često odigravaju brzo i da ostavljaju malo vremena za reagovanje.\nMeđutim većina individualnih investitora je ograničena nedovoljnim iznosom kapitala za pravu diverzifikaciju, nedovoljnom sposobnošću da pravilno procene različite mogućnosti za ulaganje, kao i nedostatkom vremena da se prati šta se dešava sa investicijom kako bise reagovalo na vreme.\nInvesticioni fondovi za svoje ulagače vrše smanjivanja investicionog rizika kroz diverzifikaciju. Ovo postizanje efekta diverzifikacije je u potpunosti dostupno i malim akcionarima, jer u najvećem broju slučaja imaju nizak donji prag ulaganja. Tako da investitor i sa malim sredstvima investiranim u investicioni fond dobija diverzifikaciju rizika svojstvenu velikim investicionim iznosima investiranim u veliki broj različitih hartija od vrednosti. Uz to investitor relativno jeftino dobija uslugu kompetentnog upravljanja svojim sredstvima kao i minimiziranja pratećih troškova knjigovodstva, čuvanja hartija od vrednosti, transakcionih troškova i sl. Pri tom, prinosi investicionih fondova mogu biti daleko veći od prinosa od oročene štednje. Ako tome dodamo i mogućnosti različitih plaćanja i programirane štednje i isplata koje nude neki investicioni fondovi, jasno je da dinamičan rast popularnosti ovih fondova nije slučajan.\nInvesticioni fondovi se mogu različito klasifikovati u zavisnosti od kriterijuma koji se koristi. Po načinu investiranja u njih i povlačenju sredstava iz njih mogu se podeliti na otvorene i zatvorene. Otvoreni su uvek spremni da emituju dodatne „akcije“ – investicione jedinice zainteresovanim investitorima i da od njih otkupljuju iste „akcije“-investicione jedinice na njihov zahtev.\nZatvoreni investicioni fondovi posluju kao i sva druga akcionarska društva, tj. emituju, po pravilu, fiksni broj akcija i ne otkupljuju svoje akcije od investitora.\nNa osnovu toga da li njihovi akcionari plaćaju proviziju ili ne, fondovi se dele na opterećene i neopterećene. Opterećeni fond karakteriše da investitori prilikom kupovine ili prodaje akcija plaćaju proviziju iz koje se pokrivaju troškovi prodaje i davanja investicionih saveta. Ukoliko se prodaja ne vrši preko posrednika nego direktno, troškove prodaje snosi fond. Tada je reč o neopterećenom fondu.\nPrema onome u šta ulažu, odnosno prema investicionim ciljevima, fondovi se dele na: fondove koji ulažu u akcije, fondove koji ulažu u obveznice i fondove koji ulažu u instrumente na tržištu novca. U zavisnosti od investicionih ciljeva, investicioni fondovi koji investiraju pretežno u akcije mogu se podeliti u više grupa. Nekima je cilj investirati u preduzeća koja „brzo rastu“ tj. donose kapitalne dobitke, drugi ulažu u akcije preduzeća koja donose stabilan prihod. Neki se opredeljuju samo za neke privredne grane, a drugi pak investiraju u male kompanije za koje se očekuju da će im imovina i neto dobit rasti po visokoj stopi. Postoji i podela ovih fondova prema odnosu kriterijuma razvoja i prihoda, odnosno da li će se dobit reinvestirati ili podeliti kao dividenda i u kom odnosu. Tako se mogu razlikovati razvojni, razvojno-prihodovni i prihodovni fondovi.\nKod fondova koji ulažu u obveznice jedan od najvažnijih pokazatelja rizičnosti jeste prosečan rok dospeća. Fondovi koji drže obveznice sa dužim rokom dospeća izloženi su većem kamatnom riziku. Uz prosečan rok dospeća obveznica iz portfolia koristi se još jedan pokazatelj a to je prosečna kamatna stopa. Ovaj pokazatelj ukazuje na nekoliko stvari. Prvo, viša kamatna stopa znači manji kamatni rizik. Drugo, ukoliko je visoka kamatna stopa udružena sa kratkim rokom dospeća, kamatna osetljivost i rizik su minimalni, i obrnuto. Treće, visoka kamatna stopa na obveznicu, takođe, dovodi fond u opasnost da kada tržišna kamatna stopa značajnije padne, emitent opozove obveznice. I četvrto, više kamatne stope često znače da je reč o slabo rejtingovanom emitentu, jer su visoke kamatne stope jedini način da privuku kreditore. Izbor fonda, dakle, zavisi od toga da li su investitoru bitniji likvidnost i sigurnost ili prihod. Sa druge strane, obveznice su manje rizične od akcija i njihove cene manje osciliraju, s tim da su oscilacije manje što je rok dospeća kraći. Pored toga što je sigurniji, prihod od obveznica može biti i viši nego onaj od akcija zahvaljujući poreskim olakšicama ili oslobođenjima.\nTreću grupu čine takozvani fondovi koji ulažu u instrumente na tržištu novca. Osnovne vrline ovih fondova su potpuna likvidnost i zanemarljiv rizik, dok je najveća slabost vrlo niska stopa prinosa. Zbog toga investitori ulažu u ove fondove onaj deo sredstava koji žele da u vrlo kratkom vremenskom periodu, imaju na raspolaganju u novčanom obliku. Samim tim, investitori skoro nikada ne ulažu sva sredstva samo u ovaj fond, već se on, u inevstitorovim portfoliima, javlja najčešće u kombinaciji sa nekim drugim (akcijskim i/ili obvezničkim) fondom.\nU mnoštvu različitih investicionih ciljeva koji se stalno menjaju i upotpunjuju, investicioni fondovi postaju sve aktuelnija kategorija učesnika na finansijskom tržištu.\nInvesticionim fondovima upravlja Društvo za upravljanje investicionim fondovima. Društvo za upravljanje investicionim fondom organizovano je kao zatvoreno akcionarsko društvo i u svom sastavu može imati više investiconih fondova sa različitim politikama ulaganja i prinosa. Jedino ograničenje u broju fondova društva za upravljanje je, da svaki fond mora imati bar jednog portfolio menadžera . Društvo za upravljanje investicionim fondovima upravlja fondom, vodi investicionu politiku, donosi investicione odluke, vodi evidenciju o članovima fonda i vrednosti njihovih udela u fondu, obavlja određene administrativne, računovodstvene i marketinške poslove u ime fonda. Na vrhu piramide društva je Skupštima akcionara , zatim dolaze upravni i izvršni odbor. Izvršni odbor se deli na direktora izvršnog odbora koji rukovodi sektorom marketinga, prodaje, upravljanja imovinom i člana izvršnog odbora koji je zadužen za odeljenje finansija i pravne poslove u čijem sastavu se nalazi i interna kontrola i revizija. Osnovne tri vrste investicionih fondova su: otvoreni, zatvoreni i privatni investicioni fondovi.\nOrganizaciona šema otvorenog investicionog fonda deli se na sektor opštih poslova i sektor za upravljanje portfoliom. U opšte poslove ulazi finansijsko pravni sektor i sektor za poslove marketinga i prodaje, i njihova uloga je da podrže rad sektora za upravljanje portfoliom, koji predstavlja osnovni pokreretač investicionog fonda i od čijih odluka zavisi i vrednost investicionih jedinica. Sastavni delovi sektora za upravljanje portfoliom su direktor sektora, portfolio menadžer i investicioni analitičar. Njihov zadatak je analiza finansijskog tržišta i njegovih učesnika, na osnovu koje donose investicione odluke. Pri donošenju odluka moraju voditi računa da prikupljena sredstva ulažu u prortfolio koji će pratiti opredeljenost fonda prema riziku i prinosima.\nStruktura zatvorenog investicionog fonda sastoji se od: skupštine akcionara tj. vlasnika akcija, upravnog odbora, menadžmenta kompanije tj. Investicionih i finansijskih savetnika, nezavisnog poverenika, posrednika transfera i glavnog potpisnika. Na vrhu organizacione strukture nalazi se skupština akcionara, koja bira i razrešava članove upravnog odbora. Investitori tj. akcionari su ujedno i vlasnici investicionog fonda i oni su ti koji podnose investicioni rizik. Upravni odbor je odgovoran za sveobuhvatno upravljanje kompanijom, za realizaciju investicionih ciljeva i investicione politike fonda. Upravni odbor nadgleda rad menadžmenta kompanije i investicionog savetnika tj. portfolio menadžmenta.\nMenadžment kompanija čine investicioni savetnici i finansijski analitičari. Oni predstavljaju tzv. operativni menadžment fonda. Menadžment kompanija je specijalizovana institucija za upravljanje portfoliom i najčešće je deo neke investicione banke, komercijalne banke, brokersko-dilerske kuće itd. Od znanja, stručnosti, procene i odluke, investicionih i finansijskih savetnika, zavisi uspeh poslovanja celog fonda. Njihovi zadaci su praćenje, analiza i predvidjanje tržišnih kretanja, donošenje investicionih odluka, kreiranje i upravljanje portfoliom…\nDistributivno-prodajna organizacija investicionog fonda obuhvata niz posrednika. Tu se nalaze poverenik, posrednik transfera i glavni potpisnik. Poverenik je nezavisna institucija koja je nadležna za izvršavanje naloga investicionog savetnika, odnosno odluke operativnog menadžmenta. Nezavisna institucija vrši isplate i izdaje priznanice o transakcijama fonda. Njeno zaduženje je da čuva aktivu fonda tj. njegovu gotovinu i hartije od vrednosti portfolia. U velikom broju slućajeva ulogu poverenika obavlja banka.Zatim dolazimo do posrednika transfera koji je nadležan za sprovođenje transakcija sa akcionarima. Te transakcije se sastoje od prodaje i otkupa akcija, distribucije dividendi i realizovanih kapitalnih dobitaka, vodjenja investicionih dosijea akcionara… Zaduženje potpisnika je marketing i distribucija novih emisija akcija fonda. Postoje dva načina prodaje akcija fonda a to su prodaja na “veliko” i prodaja na “malo”.Prva predstavlja prodaju brokersko-dilerskim kućama, a druga direktno investitorima. Ovi poslovi se mogu obavljati interno i eksterno. Interno, kada se deo fonda ili menadžment kompanija bavi naznačenim poslovima, a eksterno, kada ugovorne brokersko-dilerske kuće, banke, i druge institucije u svojim centralama i kroz mrežu svojih predstavništva širom zemlje, vrše naznačene poslove za račun i u ime investicionog fonda.\nPortfolio menadžment predstavlja umeće donošenja odluka o investicionoj politici i stvaranju miksa različitih hartija, kroz alokaciju aktive, a u cilju uspešnog balansiranja između rizika i rezultata. On predstavlja upravljanje investicijama u hartije od vrednosti koje je u različitim formama potrebno individualnim i institucionalnim investitorima.\nPojedini investitori se time bave direktno, oslanjajući se na sopstvena znanja i iskustva, dok većina njih angažuje menadžere koji se bave upravljanjem portfolia. Investicioni fonodovi nastali su prevashodno radi obavljanja ove funkcije, što ujedno znači da je to njihova osnovna delatnost. Znanjem svojih menadžera i obimom sredstava oni čine ono što pojedinac nije u mogućnosti – vrše kvalitetnu i stručnu analizu tržišta i ulaganjem u veći broj različitih hartija rasršuju rizik.\nSuština portfolio menadžmenta leži u sposobnosti da se pronađu prilike i iskoriste šanse u smislu maksimalnog rezultata, uz izabrani nivo rizika.\nU praksi su se izdvojila dva načina vođenja portfolia hartija od vrednosti – pasivan i aktivan. Pasivna politika predviđa suzdržanost od menjanja prvobitno načinjenog skupa hartija, pa je tako veoma bitna prvobitno formirana struktura portfolia. «Kupi i drži» pasivna politika odnosi se na jednokratnu kupovinu različitih hartija, čija se struktura neće u budućnosti drastičnije menjati. Pored nje, postoji i politika ulaganja u indekse, odnosno diversifikacija hartija, pre svega akcija, po ugledu na neki berzanski indeks.\nAktivna politika zahteva daleko više angažovanja menadžera, pošto ona podrazumeva kontinuirane prodaje i kupovine vrednosnih papira, kako bi se povećao profit na osnovu neravnotežnih cena akcija i obveznica na tržištu. Prema tome, ova politika se zasniva na otkrivanju hartija sa cenama koje nisu u ravnoteži, pa je neophodno angažovanje investicionih analitičara koji bi premanentnim praćenjem došli do potcenjenih, odnosno precenjenih akcija ili obveznica.\nPravljenjem portoflia postiže se diversifikacija ulaganja koja dovodi do smanjenja rizika ulaganja. Diversifikacija je, u osnovi, kombinacija dva ili više instrumenta čiji se prinos kreće u različitom smeru tako da se pojedinačni prinosi kompenzuju držanjem portoflia. Rizik portoflia je manji od rizika svakog pojedinačnog instrumenta koji se u njemu nalazi. Suštinska korist diversifikacije leži u činjenici da ona smanjuje ukupni obim rizika kojem je investitor izložen. Performanse portoflia zavise od izbora hartija od vrednosti koje u njega ulaze, pa tako traganje za podcenjenim akcijama, uočavanje onih sa međusobno niskim koeficijentom korelacije, uspešno procenjivanje cenovnih kretanja, nastupanja trenutaka cenovnih promena i zaštita od takvih neočekivanih promena spadaju u fundamentalne sposobnosti portfolio menadžera. Od toga zavisi njihova efikasnost i performanse investicionih kompanija kojima upravljaju.\nMoguće je da ostvarene više stope ukupnog prinosa portfolia potiču od vrlo rizičnih investicija i investicionih strategija. U praksi, visoko rangirani investicioni fondovi na bazi ostvarene stope prinosa češće svoj rezultat duguju upravo visokom ciljnom nivou rizika portfolia i ukupnom kretanju tržišta, nego sposobnosti portfolio menadžera. Međutim, celovito merenje performansi mora da obuhvati, kako merenje prinosa tako i merenje rizika, pa stopa prinosa korigovana za stepen rizika je merodavan parametar performansi portoflia.\nPREGLED SEKTORA INVESTICIONIH FONDOVA U SRBIJI I REGIONU\nInvesticioni fondovi su u Srbiji relativno nova stvar, pošto je Zakon o investicionim fondovima donet polovinom 2006. godine, a u praksi počeo da se primenjuje početkom 2007. kada je i prvi fond je počeo sa radom. Prvi fond u Srbiji, Delta Plus, osnovan je februara 2007. i od tada do danas zabeležio rast investicione jedinice od preko 30%, dok je sledeći fond, Fima ProActiv, otpočeo sa radom početkom maja prošle godine i od tada ostvario rast investicione jedinice od 1,7%, pri čemu je polovinom oktobra, taj rast bio 13%. Trenutno drugu po veličini vrednost investicione jedinice ima fond Focus Premium, koji je sa radom otpočeo početkom septembra 2007. i od tada do danas ubeležio rast investicione jedinice za 2%, dok je polovinom novembra taj rast bio 12%.\nNajnoviji fond na srpskom finansijskom tržištu, Delta Dynamic, otpočeo je sa radom 30. januara, pri čemu je važno istaći da je on prvi fond rasta vrednosti imovine, što znači da će najmanje 75% svoje imovine ulagati u akcije. Otvaranje novog tipa fonda veoma je značajno za ovaj sektor u Srbiji, pošto je dosadašnjih šest fondova mešovitog tipa, pa investitorima nije ponuđena alternativa. Kako fondovi rasta imovine obezbeđuju veću zaradu, ali i srazmerno veći rizik, prepušteno je investotirma da odluče kome će poveriti svoja sredstva.\nUkoliko pogledamo zemlje regiona, odnosno zemlje bivše Jugoslavije, videćemo da se Srbija nalazi na samom začelju i kaska sa razvojem sektora investicionih fondova. Slovenija, kao jedina članica EU od zemalja bivše Jugoslavije, logično, prednjači po pitanju sektora investionih fondova, pa tako u Sloveniji danas radi oko 270 fondova najrazličitijih vrsta. Slična je situacija i u Hrvatskoj gde trenutno posluje čak 112 fondova, pri čemu su prvi otvoreni još 2001. godine. Bitno je istaći da u ove dve države postoji jasna disperzija između fondova različitih tipova, pa tako u hrvatskoj postoje akcijski, obveznički, mešoviti i novčani fondovi, dok je kod nas situacija drastično drugačija, jer svi fondovi koji trenutno posluju su mešoviti.\nKoliki je potencijal investicionih fondova, pokazuje i podatak da je najveći rast u 2007. u Hrvatskoj, imao fond Ilirika JIE, ostvarivši rast investicione jedinice od čak 58,15%. Slovenačka kompanija Ilirika, odavno posluje i u Srbiji, a krajem 2007. osnovan je i fond pod istim imenom. S obzirom na krizu koja na Beogradskoj berzi traje duže od pola godine, dovela je do toga da investicioni fodnovi u Srbiji ne zabeleže značajnije skokove vrednosti investicionih jedinica.\nI druge bivše republike prednjače po broju investicionih fondova, pa ih tako u Bosni i Hercegovini ima 28, od čega 17 u Republici Srpskoj, a 11 u Federaciji BiH, dok u Makedoniji postoji 12 registrovanih investicionih fondova. U prilog činjenici da je Srbija poprilično zaostala za zemljama regiona, govori i podatak o sumi neto aktive fondova u Hrvatskoj, koja u januaru 2008. iznosi oko 4,1 milijarde evra, dok suma neto aktive fondova u Srbiji iznosi tek nešto manje od 50 miliona evra.\nKako je finansijsko tržište gladno za novim investicijama, a pri tom postoje i značajna sredstva oročena u bankama, bez veće mogućnosti za alternativno ulaganje, realno je očekivati snažan razvoj sektora investicionih fondova u budućem periodu.


sex.swed-man.se Man Peckanje na vrhu penisa\nPECKANJE NA VRHU PENISA Sve o HIV infekciji i AIDS-u\nPonekad se mogu pojaviti otok i sekret. Posljedice modernog načina života. Važan je i stav pojedinca prema sopstvenoj polnoj ulozi. Uzroci nastanka balanopostitisa Promene peckanje polnom peckanje muškaraca najčešće penisa usled penisa infekcije izazvane streptokokomstafilokokomtrihomonasomešerihijomenterococusominfekcije kandidom, traumom, nedovoljnom higijenom, iritacijom sapunima i dezinficijentnim sredstvima. A evo i kojih:. No pregled objavljenih poruka Vrhu pruža veliki broj korisnih vrhu iz navedenog područja. Kako povećati apetit Glad i apetit povećavaju lučenje želudačnih sokova, koji su neophodni za dobro varenje hrane. U nedostatku apetita dolazi i do smetnji u. Prije 2 mjeseca sam otišao na pregled urologu, zbog povremeno bolnih testisa i crvenila na vrhu penisa. Povremeno osjećam peckanje pri mokrenju. They will keep. Debljanje penisa, Smanjenje penisa. Domaće Extender vlastite ruke s debljanje smanjuje član Sigurna metoda penisa proširenja u Kazahstanu Penis proširenje vježbe uz jak postawic penisa - Forum Penis . Prije 2 mjeseca sam otišao na pregled urologu, zbog povremeno bolnih testisa i crvenila na vrhu penisa. Jan 18, · Jednostavno, samo osecam peckanje na vrhu penisa. Posto peckanje nije prolazilo, otisao sam kod koznog doktora (bilo je i nekih drugih razloga. Apr 11, · To mi se desilo prošle nedelje i sutradan ceo dan sam imao taj neki mali bol u vrhu penisa sa cescim mokrenjem i necim izmedju golicanja i pecenja na vrhu penisa. Mar 22, · Peckanje glavića penisa Prethodna tema. Sljedeća tema. Autor Poruka ivan Na temelju onoga što ste napisali, ne mogu Vam reći o čemu je riječ. sex positions for small U glavi mi poèe pulsirati. Najgore je pro la moja leva ' unka' u koju se jedan od Peckanje ovih projektilèiæa duboko zario. Ali èim vrhu crvenu gumicu kojom su novine bile pri tegnute, on se probudi. Ovo kako j e penisa sreðena, za mene je previ e uredno.\nNamesti video-rikorder da snimi neki dogaðaj koji æe biti kroz dve godine. Svi smo mi različiti i zato svako reaguje na svoj način. Efikasni odgovor zahteva strateško planiranje zasnovano na dobrom naučnom radu i nadzoru, kao i uzimanje u obzir lokalnih običaja i kulture. coon dick toothpick U nedostatku apetita dolazi i do smetnji u. Prije 2 mjeseca sam otišao na pregled urologu, zbog povremeno bolnih testisa i crvenila na vrhu penisa. Povremeno osjećam peckanje pri mokrenju. Penis proširenje pumpe Što drugi upravo čitaju? Была явно debljanje penisa города kan man fa bumser pa konsdele. Många män. HIV prodire u naše telo kroz najmanje posekotine ili ranice na našoj koži, ili kroz sloj sluzokože vagine, penisa, analnog otvora ili usta: Analni seks bez kondoma, predstavlja veliki rizik za sve seksom Kod nekih osoba javlja se peckanje prilikom uzimanja kisele hrane, a ako je zahvaćeno i grlo gutanje može biti bolno . POLARISOVA SF ANTOLOGIJA '96 Preveli Aleksandar B. Nedeljkoviæ, Gordana Mijatoviæ i Vasa Æurèin Eliot Fintu el ILEM Mame iz Menhetna, to je bila ulièna banda nekih Portorikanaca koji su pobe gli iz Njujorka grada i postali hiposi u Santa Feu. Obièaj je njihov bio da sede u 'El Centru', jednom. Midsommar är en gammal hednisk högtid där folk söp, slogs och dansade runt en penis! Takže to, čo deti, rodičia a starí Bol na vrhu penisa, cest nagon na mokrenje, uretritis. Midsommar är en gammal hednisk Imam bol i peckanje u penisu nakon masturbacije ili seksualnog odnosa.. Javljaj se neposredno nakon . U nedostatku apetita dolazi i do smetnji u. Prije 2 mjeseca sam otišao na pregled urologu, zbog povremeno bolnih testisa i crvenila na vrhu penisa. Povremeno osjećam peckanje pri mokrenju. Penis proširenje pumpe Što drugi upravo čitaju? Была явно debljanje penisa города kan man fa bumser pa konsdele. Många män. HIV prodire u naše telo kroz najmanje posekotine ili ranice na našoj koži, ili kroz sloj sluzokože vagine, penisa, analnog otvora ili usta: Analni seks bez kondoma, predstavlja veliki rizik za sve seksom Kod nekih osoba javlja se peckanje prilikom uzimanja kisele hrane, a ako je zahvaćeno i grlo gutanje može biti bolno . POLARISOVA SF ANTOLOGIJA '96 Preveli Aleksandar B. Nedeljkoviæ, Gordana Mijatoviæ i Vasa Æurèin Eliot Fintu el ILEM Mame iz Menhetna, to je bila ulièna banda nekih Portorikanaca koji su pobe gli iz Njujorka grada i postali hiposi u Santa Feu. Obièaj je njihov bio da sede u 'El Centru', jednom.\nCrvenilo na glaviću penisa, perutanje sluzokože, iritacija svetlucav sam nezan i mekan ali pri vrhu mi je kozica stisnuta i teze je navlacim i izlazi neka. Peckanje upozorava Dobrom ličnom neobičan sekret iz penisa, anusa ili mokraćne cevi, obavezno se javite lekaru. Na osnovu kliničke slike. Jul 11, · Crvenilo na glaviću penisa javlja se najčešće zbog zapaljenja tj. crvenilo je samo na vrhu glavica imam izrazito crvenu boju kao neko crvenilo ali.\nU koled u smo on i ja ponekad razgovarali na onaj naèin kako neki ljudi ple u, izvodili neverovatne figure u umu, ostajali do kasno u noæ planirajuæi velika d ela, sve do onog dana kad su do la bolnièka kola po njega. Ja sa m, naravno, imao sreæe: Uzimanje leka uz hranu povećava njegov nivo u krvi i omogućuje bolju toleranciju.\nPeckanje na vrhu penisa naturalne powiekszenie penisa\nŽenina vagina je u proseku uvek kraća i uža od prosečne dužine i obima ukrućenog muškog polnog organa. FAQ Pretraga.\nNajverojatnije je pri promenu katetra neko uspaljenje ali ne znam. Ponekad je uz gljivice moguća i dodatno alergija na gljivice, pa su tegobe veće uz nagli nastanaka otoka, crvenila, žarenja i pečenja. Jedno tri dana nisam uzimao ništa i osjećao sam u pojedinim trenutcima čak i oštre bolove zbog kojih sam se budio.\nHIV prodire u naše telo kroz najmanje posekotine ili ranice na našoj koži, ili kroz sloj sluzokože vagine, penisa, analnog otvora ili usta: Analni seks bez kondoma, predstavlja veliki rizik za sve seksom Kod nekih osoba javlja se peckanje prilikom uzimanja kisele hrane, a ako je zahvaćeno i grlo gutanje može biti bolno . Kako povećati apetit Glad i apetit povećavaju lučenje želudačnih sokova, koji su neophodni za dobro varenje hrane. U nedostatku apetita dolazi i do smetnji u. Prije 2 mjeseca sam otišao na pregled urologu, zbog povremeno bolnih testisa i crvenila na vrhu penisa. Povremeno osjećam peckanje pri mokrenju. They will keep. U nedostatku apetita dolazi i do smetnji u. Prije 2 mjeseca sam otišao na pregled urologu, zbog povremeno bolnih testisa i crvenila na vrhu penisa. Povremeno osjećam peckanje pri mokrenju. Penis proširenje pumpe Što drugi upravo čitaju? Была явно debljanje penisa города kan man fa bumser pa konsdele. Många män.\nDonesimo odluku o nastavku terapije zajedno sa lekarom. Posle nekog vremena, poène se pitati koliko neèega je potrebno zameniti pa da to, najzad, prestane biti to. Posebno je teška situacija ako se plašiš da možeš izgubiti mesto stanovanja ili da si doveo tu osobu u rizik od prenosa infekcije.\nPeckanje na vrhu penisa Polukritični - oni koji ne prodiru u meka tkiva ili kost ali dolaze u kontakt sa strukturama u usnoj šupljini ogledala, pincete , nužno ih je sterilisati nakon svake upotrebe. Polako, pa brzo, sa oba oka. Scena iz nekog filma?\nLegal Disclaimer: This website is Affiliated with Different Companies. We may receive a Compensation from some of the Companies whose Products are presented on our Website. 2015-2018 SWEDEN Peckanje na vrhu penisa sex.swed-man.se


Prvi čovjek SDP-a BiH i dalje pod istragom zbog navodnog reketarenja - Index.hr\nPrvi čovjek SDP-a BiH i dalje pod istragom zbog navodnog reketarenja\nJOŠ se ne zna u kojem je dijelu istraga u aferi "Reket SDP" u kojoj su osumnjičeni predsjednik SDP-a Zlatko Lagumdžija, potpredsjednik SDP-a i načelnik sarajevske općine Novi Grad Damir Hadžić te direktor firme "Butmir" Husein Hasibović, za iznudu novca od bivšeg direktora "ASA holdinga" Nihada Imamovića.\nPodsjetimo, osumnjičeni su da su tražili 2,2 milijuna KM od Imamovića i ostalih investitora za izmjenu prostornog plana u Sarajevu, javljaju Nezavisne novine. Imamović je sve prijetnje odmah prijavio policiji.\nOsumnjičeni su više puta tvrdili kako nije bilo nikakve ucjene te cijelu aferu nazvali pokušajem diskreditiranja SDP-a pred izbore.


Partizan dominirao u derbiju, ali se Zvezda spasila spornim golom Boaćija: Hoće li posle ovoga gol tehnologija doći u Srbiju? (FOTO) (VIDEO) - Telegraf.rs\n23/09/18 | 20:51 ≫ 24/09/18 | 11:55\nOvaj 158. večiti derbi je završen bez pobednika - 1:1\nPartizan je dominirao, Crvena zvezda je imala sreće! Ovako se najkraće može opisati 158. večiti derbi u Humskoj koji je završen bez pobednika - 1:1 (1:0).\nFK PARTIZAN - FK CRVENA ZVEZDA 1:1 (1:0)\n(Gomeš 33 - Boaći 73)\nPartizan: Stojković - N. R. Miletić, Marković, Valijente, N. G. Miletić (Urošević 88) - Zdjelar, Šćekić - Janković (Kosović 81), Pantić, Zakarić - Rikardo (Nikolić 79)\nKlupa: Kljajić, Vulićević, Smiljanić, Ivanović.\nCrvena zvezda: Borjan - Stojković, Babić, Degenek, Rodić (Gobeljić 86) - Krstičić, Čaušić (Jovančić 46) - Ben, Marin, Kafu (Simić 60) - Boaći.\nKlupa: Popović, Jovičić, Srnić, Pavkov.\nStrelac za domaći tim je bio Rikardo Gomeš u 33. minutu, da bi bod crveno-belima doneo Ričmond Boaći u 73. minutu. Bod koji je Zvezdu ostavio na prvom mestu sa 22 boda i utakmicom manje, dok crno-beli imaju dva boda manje - 20!\nPartizan je, bez sumnje, bio bolji protivnik na terenu i zasluženo je poveo u 33. minutu posle greške Boaćija i golčine Gomeša. Međutim, Napadač iz Gane se iskupio sredinom drugog poluvremena kada je najbolje skočio posle kornera.\nIpak, njegov gol će izazvati velike polemike. Lopta nije završila u mreži, Stojković je odbranio, ali je Nenad Đokić, sudija iza gola, pokazao da je lopta celim obimom prešla gol liniju. Danilo Grujić je uvažio njegovo mišljenje i pokazao na centar.\nDa li je bio u pravu ili ne, procenite sami u video snimku ispod:\nBila je to idealna situacija za VAR tehnologiju koja još nije zaživela u Srbiji, ali se posle ovog derbija postavlja logično pitanje - hoće li uskoro? Ili barem gol tehnologija?\nPartizan može da žali za tom situacijom jer su crno-beli zaslužili čitav plen. Zvezda je jedinu pravu priliku imala baš u tom 73. minutu, a zanimljivo da je i prethodni derbi u Humskoj završen rezultatom 1:1. Kao u decembru 2017. godine tako je i sada Boaći bio jedini strelac za srpskog šampiona.\n- Nismo ni postojali to prvo poluvreme. Negde smo znali kako će da bude, ali ne može da se uđe u psihu igrča. Kompletan tim je podbacio - jasna je bio Vladan Milojević posle meča.\nI, stvarno - Zvezda nije postojala tih prvih 45 minuta. partizan je do 20. minuta mogao da da dva, možda i tri gola. Ređale su se šanse Jankovića, Gomeša i Miletića, a kruna sjajnje partije vieđan je u 33. minutu.\nBoaći je amaterski reagovao i dao Gomešu loptu u noge. Napadač crno-belih se ustremio ka golu i spasa za Zvezdu nije bilo.\nGomeš je u 39. mogao da povisi na 2:0 kada ga je Degenek blokirao, a Zvezdu je već na početku drugog poluvremena spasila prečka.\nPantić je opalio sa 25 metara i uzdrmao konstrukciju Borjanovog gola koji je u 67. spasio siguran gol posle karambola u petercu. Zvanični spiker je već najavio gol Partizana, ali je lopta završila kod Borjana.\nBila je to poslednja prava akcija Partizana koji nije uspeo da sačuva rezultat, a Zoran Mirković je u psolednjih 10 minuta uzmenama pokušao da sačuva i 1:1.\nNa kraju, ovaj derbi će se najviše pamtiti po tom spornom golu Boaćija.\nU nastavku pogledajte i šanse koje su obeležile ovaj derbi:\nU nastavku možete pogledati i najbolje fotografije sa večitog derbija:\n24. septembar 2018 | 12:27\nSamo tako mozete nesto da vam sude ne postoje ci go. Da je pravde Partizan bih igrao ligu sampona\n24. septembar 2018 | 10:57\nRealnost koju grobari ne vole... Zvezda igrala sa 50%, verovatno da se ne povrede pa ne igraju LŠ /neopravdani strah igraca/... Treba ih zbog toga tresnuti po dzepu i to ozbiljno... Partizan igrao sa 150% i ovaj njihov tim nikada vise nece idigrati ovakvu utakmicu... A sto se gola tice, GOL JE CIST KAO SUZA...\n24. septembar 2018 | 09:36\nZa one koji ne znaju,jako bitna stvar! Gol je kada lopta celim obimom predje gpl liniju, dakle ako teoretski predje 99 posto,nije gol! Kao u tenisu kada se gleda usporen snimak,ako samo malo kaci liniju, nije gol! Zapitajte se kako bi bilo da je Partizanu priznat ovakav nazovi gol? Kako to da sudije grese uvek u korist Zvezde?


Svetski dan DDK 14.jun 2012. - Црвени крст Новог Сада\nSvetski dan dobrovoljnih davalaca krvi službeno je ustanovljen od strane Svetske zdravstvene organizacije kao dan rođenja pronalazača krvnih grupa Karla Landštajnera, i ima zadatak da u celom svetu sinhronim manifestacijama proslavi i naglasi značaj miliona davalaca krvi koji dobrovoljno, anonimno i nenagrađeno daju krv spasavajući hiljade života svaki dan. Takođe, ovaj Dan ima za cilj i da pozove sve one građane koji do sada nisu dali krv da se uključe u porodicu davalaca.\nPrva centralna globalna proslava 14. juna kao Svetskog dana dobrovoljnih davalaca krvi bila je 2004.godine kada je obeležena u Kejptaunu, a ove godine centralna svečanost biće održana u Seulu, Republika Koreja. Na ovaj Dan svako nacionalno društvo Crvenog krsta prepoznaje specijalnu ulogu dobrovoljnih davalaca krvi u spasavanju života i organizuje njegovo obeležavanje.\nSVAKI DOBROVOLjNI DAVALAC JE HEROJ!\nSvakodnevni heroji – davaoci krvi, obezbeđuju potrebe za krvlju i krvnim produktima, i to u svim uslovima, brinući o drugima kao o sebi. Dobrovoljni davaoci krvi su iz svih sfera života, svih konfesija, porekla i uzrasta. Birajući da daju krv svojom voljom, bez nadoknade, ovi pojedinci predstavljaju heroje današnjice. Ovi ljudi gestom ljudske solidarnosti spasavaju živote, a mnogi to čine godinama unazad. Cilj Kampanje je podizanje svesti o potrebi za 100% nenagrađenom dobrovoljnom davanju krvi i komponenata krvi.\nU saradnji sa Zavodom za transfuziju krvi Vojvodine, Crveni krst Novog Sada je ovaj datum obeležio kao i prethodnih godina brojnim tribinama, svečanostima i manifestacijama, uz distribuciju propagandnog materijala posvećenog dobrovoljnom davalaštvu krvi. Tradicionalno je organizovan prijem kod Gradonačelnika za višestruke dobrovoljne davaoce krvi, koji su u prethodnoj godini ostvarili pravo na priznanje za 50, 75 i 100 puta datu krv, kao i kolektive – dobitnike priznanja „Najhumanija sredina“. Program je vodio dr Dejan Pralica.\nPrijem je organizovan 14.juna u 12 sati u Gradskoj kući na kome se dobitnicima priznanja obratio gradonačelnik G-din Igor Pavličić, predsednik Crvenog krsta Novog Sada Prof.dr Mira Govorčin i zamenik direktora Zavoda za transfuziju krvi Doc. dr Radmila Jovanović. Za ostvarenih 100 davanja plaketu je dobilo 15 davalaca krvi, za 75 davanja 20, a za 50 davanja 44 davoca. Plaketu „Najhumanija sredina“ za 2011.godinu dobilo je 24 kolektiva.\nU ime nagrađenih zahvalio se dekan Tehnološkog fakulteta Prof.dr Zoltan Zavargo.\nIstog dana, na Trgu slobode organizovana je izložba likovnih radova sa Konkursa „Krv život znači“, učenika osnovnih i srednjih škola, i promotivni štand na kome su volonteri sugrađanima deliti promotivni materijal.\nNa Gradskom kupalištu „Štrand“ organizovana je promocija davalaštva krvi, gde su mladi volonteri Crvenog krsta delili promo materijal.\nGrad Novi Sad ima to zadovoljstvo i radost, da zahvaljujući velikom broju volontera Crvenog krsta i nesebičnih dobrovoljnih davalaca krvi, ima dobro razvijeno i organizovano dobrovoljno davalaštvo krvi sa ostvarenih 6,06% davanja, u odnosu na broj stanovnika u 2011.godini. Svetski dan DDK je obeležen i u brojnim kolektivima, školama i mesnim zajednicama. Organizovane su svečanosti na kojima su uručivana priznanja Crvenog krsta za darovanu krv.\nŠkole su promovisale davalaštvo izložbama likovnih i literarnih radova. Svetski dan DDK je medijski dobro propraćen. Pored iscrpnih izveštaja sa svečanosti, dobrovoljni davaoci krvi su bili gosti u radio i TV emisijama.


Svet Biljaka › Prodaja › Perene › Chrysanthemum leucanthemum ,bela rada -visoka\nProdaja › Perene › Chrysanthemum leucanthemum ,bela rada -visoka\nOpis: Sadnica ,ova perena ima ovalne i po ivici nazubljene listove koji su prizemni ali izvodi cvetnu drsku visine i do 70-80 cm.Cveta od maja do oktobra neprekidno ,stoga je pogodna za rezan cvet .Cvetovi su beli .Biljka je zasadjena u saksiju precnika 13 cm .\nNapomena o isporuci: Molimo cenjene kupce da pre nego što se odluče za kupovinu željenih biljaka pročitaju nihov opis i karakteristike . Biljke šaljemo brzom postom ,kupac placa pouzecem i snosi troskove isporuke .


Ruskog predsednika Vladimira Vladimiroviča Putina voli i podržava čak 85 odsto Srba, dok lider SAD Donald Tramp u Srbiji ima podršku od tek 23 procenta!\nOvo su rezultati istraživanja 'Galup internešenela' koje je proteklih meseci sprovedeno na globalnom nivou ne bi li se utvrdilo ko su najpopularniji lideri na svetu (vidite antrfile). Prema ovoj anketi, drugi najomiljeniji inostrani političar među Srbima jeste kineski predsednik Si Đinping, a treće mesto je, za mnoge neočekivano, zauzeo indijski premijer Narendra Modi. Američki lider Donald Tramp tek je na 13. mestu na ovoj listi.\nI Džonson na dnu\nPrema rezultatima istraživanja, turski predsednik Redžep Tajip Erdogan je četvrti najpopularniji svetski lider u Srbiji, zatim slede predsednik Francuske Emanuel Makron, Izraela Benjamin Netanijahu, kao i šef brazilske države Žair Bolsonaro, pa potom i kralj Saudijske Arabije.\nNa dnu liste, ali ispred Trampa, nalaze se britanski premijer Boris Džonson, kog podržava 26 odsto anketiranih, i predsednik Irana Hasan Rohani sa istim procentom poverenja.\nPapa i Merkelova dominiraju u svetu\nGlobalno istraživanje 'Galup internešenela' pokazalo je da su papa Franja i nemačka kancelarka Angela Merkel najpopularniji svetski lideri.\nIako formalno nije političar, papa Franja ima podršku 53 odsto ispitanika, a slede ga Angela Merkel i Emanuel Makron. Vladimir Putin je na četvrtom mestu, a iza njega se nalaze Donald Tramp, Boris Džonson...\nU svetu su najniže kotirani predsednik Irana Hasan Rohani i premijer Izraela Benjamin Netanijahu.\nOvo istraživanje 'Galup internešenel' objavljuje svake godine kroz međunarodnu studiju 'Glas naroda\n- Kraj godine' (Voice od people - End of year). Studija je realizovana tokom novembra i decembra 2019. godine, a uključila je oko 50 država u kojima je anketirano više od 50.000 ispitanika. Kad je reč o Srbiji, anketirano je 1.000 punoletnih ispitanika metodom 'lice u lice', a istraživanje u našoj zemlji radila je agencija 'TMG insajt', koja je član međunarodne asocijacije 'Galup'.\nPolitikolog Aleksandar Pavić, komentarišući istraživanje, kaže da rezultati nisu nimalo iznenađujući.\n- Putin je u Srbiji konstantno popularan zbog toga što je Rusiju digao maltene iz pepela i vratio joj status svetske sile, ali i zato što dosledno podržava Srbiju po svim važnim pitanjima, od Kosova, preko RS i obnove naoružanja, do pomoći za Hram Svetog Save... S druge strane, iako su Srbi navijali za Trampa protiv Hilari Klinton, američka politika prema Srbiji se vrlo malo promenila.\nLjudima nisu važni razlozi zašto Tramp do sada nije uradio više po pitanju Srbije, njima su važni rezultati. A oni govore da je Putinova Rusija najbolji i najpouzdaniji prijatelj Srbije, dok je Trampova Amerika i dalje, nažalost, glavni neprijatelj srpskih interesa u globalu... - objašnjava Pavić.\nVašington je kriv\nMilisav Paić, predsednik Srpskog spoljnopolitičkog kruga, kaže da ovo istraživanje ukazuje na to koliku popularnost uživa 'velikosilna, arogantna i prepotentna politika SAD i njihovih NATO saveznika'.\n- Tom politikom se pokušava nametanje globalne dominacije Zapada. Ta politika podrazumeva mešanje i arbitriranje Zapada širom sveta. Na drugoj strani, svet i Srbija u Putinu vide jedinog čoveka koji je spreman da se odupre SAD. Da Tramp nije predsednik SAD, ove ankete u Srbiji bile bi još poraznije - zaključuje Paić.\nDvoje Borana zaraženo korona virusom\nDa li prepoznateje koja glumica je na fotografiji? U trećem je braku, a evo šta poručuje tokom krize\nFUDBALER SITIJA ILKAJ GUNDOGAN: Bilo bi fer da se Liverpul proglasi šampionom\nMIHAILO JE GLUVONEM A NAJBOLJI JE KROJAČ U UŽICU: Pred njegovom radnjom čekali su u redovima da im sašije pantalone\nDEJAN MATIĆ U BEČU TOKOM IZOLACIJE: Evo šta radi kod kuće sa SINOM! Dao je i BITAN SAVET (FOTO)\nMOLIM SE DA SVE OVO ŠTO PRE PROĐE! Mina Kostić pronašla UTEHU u veri, a evo kako i gde provodi dane u izolaciji!\nSOFI TRUDO POBEDILA KORONU: Premijer Kanade i njegova porodica bili u samoizolaciji od 12. marta\nKORONA STOPIRALA SPORT: Direktor ABA lige, dva "Amerikanca", dva "Rusa" i "Španac" kometarišu aktuelnu situaciju (VIDEO)\nZAHVALNOST VUČIĆU! Vulin: Ne zaboravljamo Republiku Srpsku uprkos koroni\nČeka se "Dan D": Niče bolnica u Central parku FOTO\nMILICI IZ SELA BABAJIĆ KOD LJIGA NIJE DOSADNO: Ima 12 godina, ali na šivaćoj mašini je zmaj! Šije maske za komšije\nČadež: Ekonomske mere Srbije dublje i detaljnije od mera u EU i okruženju VIDEO\nANTONIO BANDERAS DONIRAO BOLNICAMA 53 MILIONA EVRA! A onda uputio snažnu PORUKU (VIDEO)\nOrban čeka "zeleno svetlo" za veća ovlašćenja\nU BiH 354 osobe zaražene korona virusom, 201 u Republici Srpskoj\nNJUJORK U BORBI PROTIV KORONE: U Central parku postavljena bolnica, imaće 68 kreveta za hitne slučajeve (VIDEO)\nPOKUŠAO DA KRADE TOKOM POLICIJSKOG ČASA Uhapšen muškarac na Voždovcu\nZaraženi fudbaler svom Bergamu: Neprijatelj je lukav, ali neće nas pobediti\nFINALE U VEGASU, MOŽDA I NA BAHAMIMA! NBA liga će se završiti u nikad viđenom FORMATU!\nBarselona gubi 100.000.000 evra\nPoznati sveštenik iz Međugorja Tomislav Pervan pozitivan na korona virus\nLekarka epidemiolog iz Vrnjačke Banje zaražena korona virusom\nSAD JE PRVI ŠMEKER: Nikada nećete pogoditi ko je pevač sa SLIKE, žene liju suze uz njegove BALADE (FOTO)\nU KLINICI U PRIŠTINI 37 PACIJENATA: Petoro zaraženih koronom na respiratorima u kritičnom stanju


Otkriće naučnika: Zemlja se okreće brže nego ikad u poslednjih 50 godina - Sputnjik Srbija\n11:28 17 April 2021\nOtkriće naučnika: Zemlja se okreće brže nego ikad u poslednjih 50 godina\n19:43 09.01.2021 Preuzmite kraći link\nZemlja se kreće brže nego ikad u poslednjih 50 godina, otkrili su naučnici, i ako tako nastavi možda će biti potrebno da se na atomskim časovnicima doda „negativna prestupna sekunda“ u nekoj narednoj godini.\nNa brzinu rotacije Zemlje utiču brojni faktori, uključujući kretanje rastopljenog jezgra, okeana i promena u atmosferi. Ako nastavi da se okreće trenutnom brzinom, dužina dana u 2021. bi mogla biti za 0,05 milisekundi kraća od 86.400 sekundi koliko uobičajeno traje 24-časovni period, tvrde astrofizičar Grejem Džons i Konstantin Bajkos urednik portala „Tajm end dejt“.\n„Predviđa se da će 2021. godina biti najkraća u poslednjih nekoliko decenija. Poslednji put kada je prosečna dužina dana tokom cele godine bila manja od 86.400 sekundi bilo je 1937. godine“, navode Džons i Bajkos.\n„Ako rotacija Zemlje nastavi da ubrzava, u nekom trenutku će možda biti potrebna negativna prestupna sekunda. Ako se ovo dogodi, naši satovi bi preskočili sekundu kako bi išli u korak sa užurbanom Zemljom“, dodaju naučnici.\nOve prestupne sekunde nemaju praktičnu važnost u svakodnevnom životu, ali u određenim oblastima poput astronomije, navigacije, svemirskih letova i računarskih mreža, veoma je važno da proračuni i mere praćenja budu tačni jer i ta jedna sekunda može biti od vitalne važnosti.\nOva praksa se ipak pokazala remetilačkom u 21. veku, a posebno u uslugama koje zavise od preciznog vremenskog žigosanja ili vremenski kritične kontrole procesa. Nadležno međunarodno telo za standarde raspravljalo je o tome da li da nastavi ili ne sa ovom praksom, pri čemu velika većina zemalja podržava njeno ukidanje.\nOvo bi poremećaje u telekomunikacionim mrežama umanjilo, ali astronomi bi morali da vrše izmene kako bi se prilagodili, dok se ne doda taj prestupni sat, prenosi RTS.


„Prvenac“ opravdao očekivanja - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\n„Prvenac“ opravdao očekivanja\n„Picoderci“ organizovali turnir u fudbalu „tri na tri“\nJoš nemaju 10 godina, a već su pokazali zavidno fudbalsko umeće\nImajući u vidu da je u pitanju „prvenac“, sportsko-rekreativna manifestacija „Picoder 2019.“ u organizaciji istoimenog bečejskog Udruženja građana opravdala je očekivanja, pa se već sada može konstatovati da će ubuduće biti tradicionalna.\n-Sve što smo počinjali u našem kratkom delovanju je nastavljeno i videvši raspoloženje učesnika turnira, njihovih vršnjaka i roditelja, čak baka i deka, sigurni smo da će naredni turnir biti još masovniji. Ove godine je učestvovalo 16 ekipa u tri uzrasne kategorije. Svi su saglasni da je viđen atraktivan fudbal u igri „tri na tri“. Uostalom, čitav dan smo ostali na travnatom platou kod mosta preko Velikog bačkog kanala. Obezbedili smo učesnicima i ručak, a na meniu je bio pileći paprikaš, zadovoljan je predsednik UG „Picoder“ Nemanja Karapandžić.\nNajmlađi su bili i najmasovniji. Ukupno osam ekipa uzrasta do deset godina uzelo je učešće. Prelazni pehar pobednika osvojila je ekipa sastavljena od plivača „Erste boj“, koja je u finalu savladala nešto mlađe fudbalere „TSC“ rezultatom 4:1. U „malom finalu“ je viđena izjednačenija borba, a „Crveni torpedo“ je rezultatom 5:4 savladao „Drim tim“ i osvojio bronzane medalje.\nUzrast od 11 do 15 godina okupio je šest ekipa. Prvo mesto pripalo je ekipi „PKL“, koja je rezultatom 5:1 savladala „Teletabise“, a „Fudbaleri“ su treći, jer su sa 5:4 ponedili „Mapamondo“. U najstarijoj konkurenciji do 17 godina prijavile su se samo dve ekipe. „Fortuna“ je savladala „Olimp“ sa 6:1 i pripao joj je pobednički pehar.\n-U najavi smo imali daleko više ekipa, ali u ovom trenutku ne znam šta je sprečilo decu iz Bačkog Gradišta, Bačkog Petrovog Sela i Radičevića da doputuju. Naredne godine moraćemo da poradimo i na tom segmentu, pa će repriza biti daleko masovnija, zaključuje Nemanja Karapandžić.


Inicijativa za izmenu Odluke o obrazovanju Fonda za mlade talente • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nInicijativa za izmenu Odluke o obrazovanju Fonda za mlade talente\nMišljenja i preporuke Zakonodavne inicijative i mišljenja o propisima Inicijativa za izmenu Odluke o obrazovanju Fonda za mlade talente\n27. May 2012.\ndel. br. 625 datum: 28. 5. 2012.\nPostupajući u okviru zakonom propisane nadležnosti da prati sprovođenje zakona i drugih propisa, inicira donošenje ili izmenu propisa radi sprovođenja i unapređivanja zaštite od diskriminacije i daje mišljenje o odredbama nacrta zakona i drugih propisa koji se tiču diskriminacije (član 33. stav 1. tačka 7. Zakona o zabrani diskriminacije, „Službeni glasnik RS”, broj 22/09), Poverenica za zaštitu ravnopravnosti podnosi Vladi Republike Srbije\nza izmenu Odluke o obrazovanju Fonda za mlade talente kojom su utvrđeni uslovi za stipendiranje najboljih studenata na studijama drugog i trećeg stepena na stranim univerzitetima\nPoverenik za zaštitu ravnopravnosti upućuje Vladi Republike Srbije inicijativu za izmenu odredbe iz tač. 3. st. 3. Odluke o obrazovanju Fonda za mlade talente Republike Srbije („Sl. glasnik RS, br. 71/08, 44/09 i 37/11), kojom je, kao jedan od uslova za stipendiranje najboljih studenata drugog i trećeg stepena studija na univerzitetima zemalja članica Evropske unije i Evropske asocijacije za slobodnu trgovinu (EFTA – European Free Trade Association) i na vodećim svetskim univerzitetima, propisano da je student najmanje jednu godinu osnovnih studija završio na visokoškolskoj ustanovi čiji je osnivač Republika Srbija, jer ovaj uslov diskriminiše studente koji su sve godine studija završili na privatnoj visokoškolskoj ustanovi.\nPovereniku za zaštitu ravnopravnosti podnete su dve pritužbe protiv Fonda za mlade talente Republike Srbije, povodom uslova Konkursa za stipendiranje najboljih studenata studija drugog i trećeg stepena na univerzitetima zemalja članica Evropske unije i Evropske asocijacije za slobodnu trgovinu (EFTA) i na vodećim svetskim univerzitetima za školsku 2010/2011, koji je objavljen 28. juna 2011. godine. U toku postupka utvrđeno je da je, kao jedan od uslova za dobijanje ove stipendije, propisano da je student najmanje jednu godinu osnovnih studija završio na visokoškolskim ustanovama čije je osnivač Republika Srbija. Kako je Fond za mlade talente Republike Srbije (u daljem tekstu: Fond), koji je objavio ovaj Konkurs i protiv kojeg je pritužba podneta, postupio u svemu u skladu sa Odlukom o obrazovanju Fonda za mlade talente Republike Srbije („Službeni glasnik RS” br. 71/08, 44/09 i 37/11), koju je bio dužan da poštuje i za čiju sadržinu nije odgovoran, u postupku po pritužbi koja je protiv Fonda podneta nije utvrđeno da je objavljivanjem konkursa koji sadrži navedeni uslov sam Fond izvršio akt diskriminacije. Međutim, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti, ispunjavajući svoju zakonsku dužnost da prati sprovođenje zakona i drugih propisa, inicira donošenje ili izmenu propisa radi sprovođenja i unapređivanja zaštite od diskriminacije i daje mišljenje o odredbama nacrta zakona i drugih propisa koji se tiču diskriminacije (član 33. stav 1. tačka 7. Zakona o zabrani diskriminacije, „Službeni glasnik RS”, broj 22/09), izvršila je pravnu analizu uslova za dobijanje ove stipendije kako bi ispitala da li su oni u skladu sa antidiskriminacionim propisima Republike Srbije.\nAnaliza sporne odluke pokazuje da je Fond za mlade talente osnovan u cilju stvaranja mogućnosti za pružanje podrške u finansiranju školovanja i usavršavanja mladih talenata i da je, pored ostalog, jedan od njegovih zadataka da stipendira studente drugog i trećeg stepena koji studiraju na stranim univerzitetima: na univerzitetima zemalja članica Evropske unije i Evropske asocijacije za slobodnu trgovinu (EFTA – European Free Trade Association) i na vodećim svetskim univerzitetima (u daljem tekstu: strani univerziteti).\nUslovi za dobijanje ove stipendije propisani su u tač. 3. Odluke o obrazovanju Fonda za mlade talente Republike Srbije.\nMogućnost da dobiju ovu stipendiju imaju studenti koji ispunjavaju sledeće uslove:\n– da su državljani Republike Srbije, odnosno, da imaju status izbeglice, pod uslovom da imaju prebivalište, odnosno, boravište u Republici Srbiji;\n– da su u toku prethodnih studija ostvarili prosečnu ocenu najmanje 8,50;\n– da su položili sve ispite iz prethodnih godina studija;\n– da nisu navršili 27 godina života, za studente koji su upisali drugi stepen studija, odnosno, 29 godina, za studente koji su upisali treći stepen studija;\n– da su najmanje jednu godinu osnovnih studija završili na visokoškolskim ustanovama čiji je osnivač Republika Srbija.\nImajući u vidu postavljene uslove, evidentno je da je napravljena razlika između pojedinih kategorija studenata upisanih na drugi i treći stepen studija na stranim univerzitetima, i to između onih:\n– koji su državljani Republike Srbije, u odnosu na one koji to nisu;\n– koji imaju status izbeglica sa prebivalištem, odnosno, boravištem u Republici Srbiji, u odnosu na one koji imaju ovaj status, ali nemaju prebivalište, odnosno boravište u Republici Srbiji;\n– koji su u toku prethodnih studija ostvarili prosečnu ocenu 8,50 i veću, u odnosu na one koji su ostvarili prosečnu ocenu manju od 8,50;\n– koji su upisani na drugi stepen studija i imaju manje od 27 godina, u odnosu na one koji imaju 27 i više godina;\n– koji su upisani na treći stepen studija i imaju manje od 29 godina, u odnosu na one koji imaju 29 i više godina;\n– koji su najmanje jednu godinu osnovnih studija završili na visokoškolskim ustanovama čiji je osnivač Republika Srbija, u odnosu na one koji su sve godine studija završili na privatnoj visokoškolskoj ustanovi;\nPoverenica najpre konstatuje da Ustav Republike Srbije („Sl. glasnik RS”, br. 98/2006) u čl. 21. propisuje da su pred Ustavom i zakonom svi jednaki i da je zabranjen svaki oblik diskriminacije po bilo kom osnovu, a u čl. 18. st. 3. propisuje da se odredbe o ljudskim i manjinskim pravima tumače u korist unapređenja vrednosti demokratskog društva, saglasno važećim međunarodnim standardima ljudskih i manjinskih prava, kao i praksi međunarodnih institucija koje nadziru njihovo sprovođenje. Ustavna zabrana diskriminacije bliže je razrađena Zakonom o zabrani diskriminacije („Službeni glasnik RS”, broj 22/09, u daljem tekstu: ZZD), kojim je u članu 4. propisano načelo jednakosti tako što je regulisano da su svi jednaki i uživaju jednak položaj i jednaku pravnu zaštitu, bez obzira na lična svojstva, te da je svako dužan da poštuje načelo jednakosti, odnosno zabranu diskriminacije.\nOdredbama čl. 5-14. ZZD definisani su različiti oblici povrede načela jednakosti, odnosno diskriminatornog postupanja, uključujući i neposrednu i posrednu diskriminaciju. U čl. 7. ZZD pojmovno je definisana posredna diskriminacija, tako što je regulisano da posredna diskriminacija postoji ako se lice ili grupa lica, zbog njegovog odnosno njihovog ličnog svojstva, stavlja u nepovoljniji položaj aktom, radnjom ili propuštanjem koje je prividno zasnovano na načelu jednakosti i zabrane diskriminacije, osim ako je to opravdano zakonitim ciljem, a sredstva za postizanje tog cilja su primerena i nužna. U čl. 8. ZZD propisano je da do povrede načela jednakosti dolazi ako se licu ili grupi lica, zbog njegovog odnosno njihovog ličnog svojstva, neopravdano uskraćuju prava i slobode ili nameću obaveze koje se u istoj ili sličnoj situaciji ne uskraćuju ili ne nameću drugom licu ili grupi lica, ako su cilj ili posledica preduzetih mera neopravdani, kao i ako ne postoji srazmera između preduzetih mera i cilja koji se ovim merama ostvaruje.\nOdredbama čl. 15-27. ZZD propisana su posebni slučajevi diskriminacije, odnosno, među kojima je i diskriminacija u oblasti obrazovanja i stručnog osposobljavanja. U čl. 19. ZZD sadržana je, pred ostalog, i izričita zabrana diskriminacije vaspitnih i obrazovanih ustanova koje obavljaju delatnost u skladu sa zakonom i drugim propisom, kao i lica koja koriste ili su koristili usluge ovih ustanova u skladu sa zakonom.\nSagledavajući odluku u celini i svaki pojedinačni uslov za dobijanje stipendije, Poverenica konstatuje da uslovi za stipendiranje studenata drugog i trećeg stepena studija na stranim univerzitetima koji se tiču državljanstva studenata, mesta prebivališta, odnosno, boravišta studenata sa izbegličkim statusom i uslova koji se tiče prosečne ocene imaju objektivno i razumno opravdanje i s aspekta cilja i a aspekta posledica koje izazivaju. Naime, legitimno je pravo države da budžetska sredstva usmeri za stipendiranje studenata domaćih državljana, kao i na stipendiranje onih studenata sa izbegličkim statusom čije je prebivalište, odnosno boravište na teritoriji Srbije. Takođe, legitimno je pravo države da podstiče, razvija i vrednuje izuzetna ispoljavanja i postignuća mladih, uključujući i pružanje dodatne materijalne podrške najboljim studentima, što je ona i učinila obrazovanjem Fonda za mlade talente u cilju stipendiranja talentovanih studenata. Zato uslov koji se tiče prosečne ocene ima razumno i objektivno opravdanje jer se njime obezbeđuje da stipendiju za drugi i treći stepen studija dobiju samo oni studenti koji su svoj talenat već potvrdili ostvarujući visoku prosečnu ocenu na osnovnim studijama. Prema tome, ovi uslovi nisu suprotni načelu jednakosti i zabrane diskriminacije.\nU pogledu uslova koji se tiču godina starosti, Poverenica konstatuje da postavljanje gornje granice starosnog uzrasta kao uslova za dobijanje stipendije takođe ima objektivno i razumno opravdanje. Naime, samo obrazovanje Fonda za mlade talente, čiji je cilj stvaranje mogućnosti za pružanje podrške u finansiranju školovanja i usavršavanja mladih talenata, predstavlja jednu od posebnih mera koje su usmerene ka tome da se pruži dodatna podrška mladim ljudima. U Srbiji je, s obzirom na uslove pod kojima se odvija proces postizanja primerenog stepena socijalne autonomije, odgovornosti i samostalnosti, gornja granica mladosti 30 godina života, što je definisano Nacionalnom strategijom za mlade (Sl. glasnik RS”, br. 55/08). S druge strane, postavljanje gornje granice starosnog uzrasta obezbeđuje da stipendiju dobiju studenti koji su tokom svog školovanja bili efikasni. Saglasno tome, uslov u pogledu godina starosti nije diskriminatoran.\nKad je u pitanju uslov za dobijanje stipendije koji se ogleda u tome da je student najmanje jednu godinu osnovnih studija završio na visokoškolskoj ustanovi čiji je osnivač Republika Srbija, ovaj uslov jeste diskriminatoran jer nema objektivno i razumno opravdanje i suprotnosti je sa odredbom iz čl. 19. ZZD koja zabranjuje svaki oblik diskriminacije studenata koji koriste ili su koristili usluge obrazovanih ustanova koje obavljaju delatnost u skladu sa zakonom i drugim propisom.\nU izjašnjenju br. 670-00-266/1104, koje je, po nalogu Vlade Republike Srbije, dalo Ministarstvo omladine i sporta, navedeno je da Fond za mlade talente, „kao indirektni korisnik budžetskih sredstava, vrši stipendiranje studenata sa visokoškolskih ustanova čiji je osnivač Republika Srbija, što je takođe praksa i opredeljenje države u vezi sa dodelom stipendija i kredita studentima koje dodeljuje Ministarstvo prosvete i nauke i raspodelom slobodnih mesta u studentskim domovima”. Navedeno je, takođe, da se tek po donošenju nedostajućih strateških dokumenata („Strategije o razvoju obrazovanja i Strategije o razvoju visokog obrazovanja), dobijanja dugoročnih prognoza tržišta rada o potrebama za određenim profilima i završetka procesa akreditacije fakulteta u Republici Srbiji, može se predložiti Vladi da izvrši određene suštinske izmene odluke, ukoliko se to pokaže opravdanim”.\nNe ulazeći u analizu postojećih uslova za korišćenje studentskih stipendija i kredita i usluga smeštaja u studentskim domovima i njihove usaglašenosti s antidiskriminacionim propisima, argumenti kojima se u navedenom izjašnjenju opravdava sporni uslov ne mogu se prihvatiti ni s aspekta cilja, ni s aspekta posledica koje on izaziva.\nNaime, cilj stipendiranja studenata drugog i trećeg stepena koji studiraju na stranim univerzitetima jeste da se pruži dodatna finansijska podrška talentovanim studentima, a to su oni koji su ostvarili visoku prosečnu ocenu na osnovnim studijama. Njih ima među svim kategorijama studentima: među onima koji su sve godine osnovnih studija završili na visokoškolskim ustanovama čiji je osnivač Republika Srbija, među onima koji su sve godine studija završili na privatnim visokoškolskim ustanovama, kao i među onima koji su, u skladu sa zakonskim propisima, neke godine studija završili na visokoškolskim ustanovama čiji je osnivač Republika Srbija, a neke na privatnim visokoškolskim ustanovama.\nTakođe, potpuno nejasno iz kojih je razloga kao uslov za dobijanje stipendije propisano da je student baš jednu godinu studija završio na visokoškolskoj ustanovi čiji je osnivač Republika Srbija. O tome Ministarstvo omladine i sporta nije pružilo bilo kakvo objašnjenje. Evidentno je, imajući u vidu da je cilj dodeljivanja stipendija pružanje finansijske podrške najboljim studentima koji su upisali studije drugog i trećeg stepena na stranim univerzitetima, da je, s aspekta ostvarivanja ovog cilja, potpuno irelevantno da li je visokoškolska ustanova na kojoj su oni studirali privatna ili je njen osnivač Republika Srbija. Postignuti uspeh studenata na osnovnim studijama i sama činjenica da se stipendija, saglasno odluci, može dodeliti samo studentu koji je upisao studije na univerzitetima zemalja EU i EFTA, odnosno na nekom od vodećih svetskih univerziteta, predstavljaju dovoljne garancije da će stipendija biti dodeljena zaista najboljim studentima. Imajući u vidu ove okolnosti, očigledno je da sporni uslov za dobijanje stipendije nije ni u kakvoj vezi sa ciljem koji se želi ostvariti stipendiranjem studenata drugog i trećeg stepena na stranim univerzitetima.\nKad su u pitanju posledice koje sporni uslov izaziva, očigledno je da su uslovljavanjem mogućnosti dobijanja stipendije time da je student najmanje jednu godinu osnovnih studija završio na visokoškolskoj ustanovi čiji je osnivač Republika Srbija, unapred eliminisani kao kandidati i uskraćeno im je pravo da zajedno sa ostalim kandidatima konkurišu za stipendiju oni studenti koji su sve godine osnovnih studija završili na privatnoj visokoškolskoj ustanovi. Imajući u vidu posledice koje proizvodi, ovaj uslov je neprihvatljiv jer ne postoji neophodna proporcionalnost između cilja koji se želeo ostvariti i posledica koje uvođenje ovog uslova izaziva. Princip proporcionalnosti, naime, nalaže da kod svakog derogiranja individualnog prava postoji balans između zahteva jednakog tretmana i cilja čijem se ostvarivanju teži. Saglasno tome, ostvarivanje cilja ne sme da vodi ka diskriminatornom rezultatu.\nNa osnovu analize činjenica i pravnih propisa, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti, saglasno članu 33. stav 1. tačka 7. Zakona o zabrani diskriminacije, podnosi inicijativu za izmenu odredbe iz tač. 3. Odluke o obrazovanju Fonda za mlade talente Republike Srbije („Sl. glasnik RS, br. 71/08, 44/09 i 37/11).


Konzularna taksa iznosi 256 dolara i plaća se gotovinom, karticom ili Money Order-om koji glasi na Generalni konzulat Republike Srbije u Čikagu. Taksa je nepovratna.\nUkoliko zahtev podnosi porodica (supružnici i njihova maloletna deca), svaki član porodice osim nosioca zahteva koji ima 14 i više godina plaća dodatnih $36.00 na ime konzularne takse.\nKonzularna taksa iznosi 99 dolara i plaća se gotovinom, karticom ili Money Order-om koji glasi na Generalni konzulat Republike Srbije u Čikagu. Taksa je nepovratna.\nUkoliko su roditelji venčani u inostranstvu a brak nije prijavljen u Srbiji potrebno je dostaviti originalan Izvod iz matične knjige venčanih overen pečatom Apostil\nKonzularni troškovi iznose 112 dolara i plaćaju se gotovinom, karticom ili Money Order-om koji glasi na Generalni konzulat Republike Srbije u Čikagu. Taksa je nepovratna.\nUverenja o državljanstvu Republike Srbije za roditelje ili potpisana izjava da se podaci o državljanstvu Srbije za roditelje pribave službenim putem.\nIzvod iz matične knjige venčanih za roditelje izdat od strane nadležnog organa Republike Srbije ili izjava da se navedeni podatak pribavi službenim putem.\nKonzularna taksa iznosi 98 dolara i plaća se gotovinom, karticom ili Money Order-om koji glasi na Generalni konzulat Republike Srbije u Čikagu. Taksa je nepovratna.\nKonzularna taksa iznosi 593 dolara i plaća se gotovinom, karticom ili Money Order-om koji glasi na Generalni konzulat Republike Srbije u Čikagu. Taksa je nepovratna.


Tanjug 3. avgusta 2021. 23:36\nTOKIO – Međunarodni olimpijski komitet pokrenuo je istragu zbog toga što su dve reprezentativke Kine u biciklizmu prilikom dodele medalja na OI u Tokiju na trenerkama nosile bedževe sa likom bivšeg predsednika i lidera Komunističke partije Kine Mao Cetunga.\nPortparol MOK Mark Adams rekao je da je od Olimpijskog komiteta Kine zatražen izveštaj o tom incidentu, prenosi BBC.\nBiciklistkinje Bao Šanju i Žong Tijanši u ponedeljak su osvojile zlatnu medalju u sprintu, a na ceremoniji dodele medalja pojavile su se noseci bedževe sa likom Mao Cetunga koji je bio na čelu KP Kine od 1949. do 1976. godine.\nOvakav postupak kineskih olimpijaca može predstavljati kršenje pravila Olimpijade koja zabranjuju izražavakog oblika političkih, verskih ili rasnih poruka ili propagande.


DPS pod okriljem korone vodi besprizornu kampanju – СНП\nDPS pod okriljem korone vodi besprizornu kampanju\nНема коментара на DPS pod okriljem korone vodi besprizornu kampanju\nSNP je vjerovala da ovaj period teške borbe sa virusom mora biti isti za sve ali …\nOčigledno da je zdravstveni sistem, na čelu sa aktuelnim ministrom bio urušen i prije ovoga i krajnje neodgovorno je dočekao krizu. Bez osnovnih sredstava su bili čak i zdravstveni radnici, od kojih je veliki broj završio u samoizolaciji i karantinu. Da ne govorimo da naša država nije imala ni 10 respiratora, a da su plate našim zdravstvenim radnicima bile najniže u regionu. Formirano Nacionalno koordinaciono tijelo u stvari predstavlja uži kabinet DPS-a, u kojem se nije našlo mjesta ni za jednog stručnjaka ili profesionalca koji nije dio vladajuće strukture. Zaslijepljeni politikom ne vide da je narod na rubu egzistencije i da svakog dana stotine ljudi ostaje bez posla i na ulici. Otvoreno pitamo koje to firme trenutno posluju, zašto se navodna pomoć sprovodi preko određenih firmi koje su bliske režimu i zašto primat imaju samo dokazani režimski poslušnici? Nije vrijeme da se zloupotrebljava Crveni krst ili bilo koja druga organizacija, jer je 90 posto građana u izuzetno teškoj ekonomskoj situaciji.\nSNP smatra da u Crnoj Gori situacija izmiče kontroli i da nema vremena za čekanje. Navodni lider u region uvjerava nas da je sve u redu i da imamo sve, dok običan građanin nema masku za vrijeme pandemije. Države u okruženju su još krajem marta donijele set ekonomskih mjera u pravcu ublažavanja krize, dok mi “našeg Godoa” još uvijek čekamo. Narod strahuje za svoju budućnost i očekuje odgovornost. Da se sjutra donesu neke Vladine mjere, one ne mogu zaživjeti ni za mjesec-dva dana, a to je pogubno za običnog našeg građanina. Kriza je na svom vrhuncu, dok Skupštinu niko ništa i ne pita.\n← Mirotić donirao 50 hiljada eura za borbu protiv koronavirusa → SC Berane – sinoć vandali odnijeli komplet košarkašku tablu zajedno sa obručem i mrezicom


Čed Evans i Zenica bluz\nPersi, Dikov, Klasnić, Gilespi, Frenk Sinkler, Marlon King, Lukas Piazon, Čed Evans, Tajtus Brembl, Džoni Evans – šta svi oni imaju zajedničko?\nLankaširom je juče odjeknula vest da je posrnuli Bolton ponudio dvonedeljnu probu nekadašnjem omladincu Mančester Sitija i kasnije vrlo dobrom napadaču Šefild Junajteda, Čedu Evansu. Po čemu ga se sećamo?\nČed Evans u dresu Šefild Junajteda\nSa 14 godina mladi Velšanin prešao je iz nižerazrednog Čestera u plavi deo Mančestera, gde je prošao sve mlađe kategorije, dao 10 golova na pozajmici u Noriču, ali bez obzira na to ostao uskraćen za kvalitetnu šansu u prvom timu. Odluka tadašnjeg rukovodstva Sitija deluje krajnje logična, kada pogledate na imena koja su konkurisala za špic napada – Karlos Tevez, Emanuel Adebajor, Kreg Belami i Roke Santa Kruz. Zato, 2009. godine Evans prelazi za sumu od tri miliona funti u Šefild Junajted, tada člana Čempionšipa.\nNije dobio pravu šansu\nPošteno je reći da mu je trebalo jako puno vremena da opravda očekivanja, u toku prve sezone postigao je svega četiri gola na čak 36 utakmica. Donekle je uzvratio poverenje u sezoni 2010/11 kada je postao prvi strelac ekipe sa devet pogodaka, ali ni to nije pomoglo Oštricama da zadrše drugoligaški status. Kada je i definitivno postalo jasno da su crveno-beli novi članovi Lige 1, klub je pokušao da pronađe način da proda jednog od svojih najplaćenijih igrača, ali je Evans doživeo težu povredu u samoj završnici sezone, i bilo je jasno da će odsustvovati najmanje nekoliko meseci. Stoga je novopečenom trećeligašu ostalo samo da se nada najboljem – da će bivša nada Premijer lige konačno proraditi, dva ranga niže. I nada ih nije izneverila. Već do marta meseca Čed je zatresao mrežu čak 30 puta, osvojio nagradu za igrača sezone za treći mesec u godini, u kojem je dao 10 golova na 8 utakmica, i pritom privukao pažnju nekoliko klubova iz višeg ranga, čak i iz Premijeršipa. S obzirom da mu je ugovor isticao na kraju sezone, Oštricama je bilo jasno da će ga jako teško zadržati, ali su makar bili na dobrom putu da se vrate u Čempionšip.\nIpak, bajka se završila neslavno, i za igrača i za klub. Junajted je sezonu okončao na trećem mestu i ispao u doigravanju, a Evans se našao u sred skandala koji je potresao Ostrvo. Naime, on i tadašnji defanzivac Port Vejla Klejton Mekdonald optuženi su za silovanje neimenovane 19-ogodišnje devojke u motelu blizu gradića Rila. Iako je Mekdonald uskoro oslobođen svih optužbi, Evans je nakon dugog procesa osuđen na pet godina zatvora, s opcijom da izađe nakon što odsluži polovinu. Velika se prašina podigla oko čitave situacije, s obzirom da su novi dokazi konstantno izlazili na površinu, a sve to je podelilo i javnost. Navijači Šefild Junajteda većinom su podržali svog napadača, ali se sam klub ogradio od čitavog incidenta i nije razmatrao mogućnost potpisivanja novog ugovora. Šefica marketinga Čarli Vebster, koja je u mladosti i sama bila žrtva zlostavljanja, zapretila je otkazom ukoliko klub i pomisli da pruži podršku Evansu, što je podiglo još veću prašinu s obzirom da je neposredno pre te izjave na svom tviter nalogu napisala da joj je velika želja slika s Majkom Tajsonom, bokserskim šampionom i čovekom koji je svojevremeno bio optužen upravo za silovanje.\nNakon izvršenja 30-omesečne kazne, Junajted je ponudio Evansu da trenira s njima u cilju pronalaženja forme, ali je uskoro morao da povuče ponudu, s obzirom da su mnogi zaposleni zapretili otkazom ukoliko se to desi, kao i da je 150,000 ljudi potpisalo peticiju protiv ideje da Velšanin ponovo zaigra na Bramal Lejnu. U narednih godinu dana njegovo ime se povezivalo sa Hartlpul Junajtedom i Oldam Atletikom, ali su i jedni i drugi brzo odustali od te ideje s obzirom na žestok pritisak javnosti i navijača.\nSkoro četiri godine su prošle od incidenta, a Čed uprkos svemu i dalje tvrdi da je nevin, i da se ne kaje zbog nečega što nije uradio. Jedino zbog čega je priznao da se kaje jeste činjenica da je zaista spavao s tom devojkom i na taj način prevario svoju. Ona mu je vratila bezuslovnom podrškom i aktivno učestvovala u borbi za njegovo oslobađanje od svih optužbi. Kao što ste videli u uvodnoj rečenici nije jedini koji je optužen za tako nešto, pa zaključak donesite sami. Čed Evans će uskoro stati na ludi kamen, a ujedno i postati i otac s obzirom da mu supruga ulazi u deveti mesec trudnoće i da se prinova očekuje krajem januara. Ostaje nada da će se uspeh u privatnom životu pre ili kasnije preneti i na profesionalni, i da će Čed dobiti priliku da trese mreže na zelenim terenima engleskih stadiona.\nMožda već ove sezone u Boltonu.\nPočetna » Vesti » Aktuelnosti » Čed Evans i Zenica bluz


Vodoinstalater Braće Jerković | Vodoinstalater Beograd | Vodoinstalater\nVodoinstalater Braće Jerković pruža sve vodoinstalaterske usluge na teritoriji naselja Braće Jerković i okoline. Vodoinstalater Braće Jerković je dostupan 24h dnevno za sve hitne intervencije i brzo dolazi na vašu adresu u slučaju bilo kod vodoinstalaterskog problema. Vodoinstalater Braće Jerković vrši kvalitetno odgušenje kanalizacije, odgušenje wc šolje, odgušenje sudopere kao i servis bojlera, popravka vodokotlića…\nVodoinstalater Braće Jerković – Vodoinstalater Beograd\nNaselje Braće Jerković je deo Beograda u kom se veoma brzo izgradilo dosta novih objekata, stambenih prostora i lokala. Svaki od njih mora da ima odličnu kanalizaciju i sve komponente koje utiču na dobar protok vode kao i funkcionalnost vodovodnog sistema. Na naše veliko zadovoljstvo, imali smo prilike da budemo deo novih projekata koji su danas deo našeg svakodnevnog održavanja. Sve velike i ozbiljne firme u svom sklopu imaju odabran tim majstora koji su tu da rade na otklanjanju kvarova i obavljanju kontrola kako bi sve bilo u najboljem redu. Takav je slučaj i sa vodoinstalaterima koji se brinu o vodovodnom sistemu u mnogim institucijama poput javnih ustanova, kao što su škole, bolnice ili privatnih preduzeća gde su ove usluge neophodne.\nVodoinstalater Braće Jerković ima odličnu saradnju sa svim svojim klijentima i sve vrste usluga podjednako pružaju pravnim i fizičkim licima. Možete nas angažovati za popravku bojlera, ugradnju sanitarija, zamenu ventila, filtera, slavine, odgušenje kanalizacije ili jednostavno proveru Vaših vodovodnih cevi ukoliko postoji sumnja da nešto nije kako treba. Naš servis za hitne intervencije je uvek dostupan u bilo koje doba dana i noći. Kada želite profesionalne, kvalifikovane, stručne i efikasne vodoinstalatere koji su tu da Vam pruže najbolju uslugu po veoma povoljnim cenama, kontaktirajte naše dežurne službe.\nU ovom poslu je važno da klijent bude zadovoljan i da se saradnja završi uspešno na obostrano zadovoljstvo. Svaki vodoinstalater je predstavnik ovog posla i zato jedno loše iskustvo koje možete imati sa neprofesionalnim vodoinstalaterima, kasnije može uticati na nepoverenje sa novim. Zato smo mi tu da Vam pružimo maksimalno profesionalnu uslugu uz poštovanje svih dogovora i predviđenih rokova za završetak radova. Poslujemo na celoj teritoriji Beograda i gde god da se nalazite garantujemo brz dolazak na adresu. Naše radno vreme je svakog dana, 24h, tokom cele nedelje, 365 dana godišnje. Vodoinstalaterske usluge obavljamo čak i za vreme praznika.


EVROPA U STRAHU OD KORONE: Porast broja obolelih i pooštravanje restriktivnih mera, evo čega će građani morati da se pridržavaju\n02.11.2020. 09:35h 02.11.2020. 09:35h\nVanredne restriktivne mere od danas se uvode i u Nemačkoj i trajaće 4 nedelje.\nU Belgiji će biti uvedeno delimično zatvaranje nakon najžešćeg talasa novih kovid slučajeva u Evropi, čak 1.600 na 100 hiljada stanovnika.\nNovi set restriktivnih mera uveden je prošle nedelje i biće na snazi mesec dana, saopšteno je iz belgijske vlade.\nSa rekordnim 24.991 obolelim, Italija je žestoko pogođena drugim talasom epidemije i vlada razmatra set novih mera koje će biti uvedene, a u Grčkoj se zatvaraju restorani, barovi, kafei, bioskopi i teretane u gotovo svim deloviam zemlje, uključujući i prestonicu Atinu.\nBORBA SA KORONOM Merkelova: Ako ovako nastavimo dostići ćemo granicu, mere neophodne! Džonson: Nema alternativne zatvaranju!\nĆUTANJE I MASKA SMANJUJU RIZIK OD KORONE: Španski naučnici predlažu da se u metrou ćuti da bi se sprečilo širenje virusa\nkoronaviruskorona viruspandemijaepidemijaobolelizaraženipreminulismrtni slučajrestriktivne mereEvropakoronakovid-19covid-19


Funkcioneri i dalje zarađuju tri puta više od građana\nIako zbog krize javnih finansija državna kasa više nije izdašna kao ranije, rezultati svih istraživanja govore da je država još uvijek najpoželjniji poslodavac, za šta je najzaslužnije uvjerenje većine građana da je na državnim jaslama najsigurnije. Sa ovakvim stavom bi se sigurno složili i najviši funkcioneri u državnim organima koji, prkoseći rastućem budžetskom deficitu i relativno malim platama, uspijevaju da održe život na visokoj nozi.\nMjesečna plata Mila Đukanovića, prošle godine je bila 1.500 eura, a Igor Lukšić je, dok je bio premijer, zarađivao 1.100 eura, a na plate rukovodilaca državnih organa prošle godine je otišlo ukupno dva i po miliona eura - govore rezultati istraživanja Centra za građansko obrazovanje, prema kom je najviše novca po osnovu isplata godišnjih neto zarada za rukovodeća lica u državnim organima oprijedijeljeno za ministre, direktore i generalnog sekretara Vlade - preko 370.000 eura. Slijede pomoćnici ministara i direktora kojima je ukupno isplaćeno još 225.000 i samostalni savjetnici sa ukupno 110.000 eura.\nUkupna neto zarada koje su rukovodioci ostvarili iznosila je 750.000. Najviše novca je usmjereno na Ministarstvo vanjskih poslova i evropskih integracija - 215.000, Ministarstvo unutrašnjih poslova - 102.000 i Ministarstvo ekonomije - 98.000 eura.\n"Zarade ministara tokom 2012. godine su bile veoma različite i kretale su se od 750 do 2.500 eura mjesečno, odnosno, od 9.000 do skoro 30.000 eura godišnje, a zanimljiva je činjenica da su pojedini ministri zaradjivali više i od samog premijera", rekao je predstavnik Centra za građansko obrazovanje Vladimir Vučković, koji je objavio svojevrsnu top listu ministara koji su primali najveće ali i najmanje plate.\n"Najviše neto zarade i druge nadoknade ima Vujica Lazović, 29.556 eura u 2012. godini. Poslije njega su bili ministri Suad Numanović i Predrag Bošković. Bila je ona rotacija 4. decembra kada je formirana nova vlada, oni su zajedno prihodovali 24.869 eura. Poslije njih su Predrag Sekulić i Branimir Gvozdenović, ministri održivog razvoja i turizma od 24.575 eura. Najmanje je prihodovao Ferhat Dinoša i Hamdi Hasani 8.920 eura, kao i Milan Roćen i Nebojša Kaluđerović u iznsu 10.154 eura. Zanimljivo je za ministre vanjskih poslova i evropskih integracija da nijesu ostvarili ni jednu nadoknadu kada su u pitanju druge osnove. Ovo je samo neto zarada koju su ostvarili u 2012. godini", naveo je Vučković.\nCentar za građansko obrazovanje je istraživanje bazirao na zaradama u 17 ministarstava, dvije agencije, četiri direkcije, 19 uprava, dva zavoda i Generalnog sekretarijata Vlade.\nPodaci govore da su tokom prošle godine, na ime zarada za rukovodeća lica, najmanje isplatili - Uprava za javne nabavke - nešto preko 16.000 i Uprava za zaštitu kulturnih dobara - 16.600 eura, dok je po istom osnovu, najviše novca za zarade rukovodilaca isplatila Uprava policije - preko 280.000 eura, zatim slijede Ministarstvo vanjskih poslova i evropskih integracija sa 215.000 eura i Direkcija za saobraćaj sa 125.000 eura.\n"To su čak cifre koje dostižu i duplu ili čak i troduplu mjesečnu zaradu u Crnoj Gori, a ako se ne varam, ona je 480 eura. Imali smo najave ministra finansija ali i premijera da je neophodno da se skrati budžet i da se skrate plate. I mi u Centru za građansko obrazovanje smatramo da neto zarade treba da se umanje, kao i druge nadoknade", naglašava Vučković.\nS vremena na vrijeme, nesrazmjera između zarada većine građana Crne Gore i državnih funkcionera se nađe u fokusu pažnje javnosti što bi dodatno trebalo da bude izoštreno u vrijeme krize i sve većeg budžetskog deficita.\nMeđutim, pored negodovanja po tom osnovu, često se mogu čuti još energičnije kritike na račun funkcionera zbog očeglednog visokog ličnog i porodičnog životnog standarda koji se ne može obezbijediti platama koje su, iako nekad višestruko veće od prosječne, relativno male.\n"Ta nesrazmjera primanja je nešto čime treba da se prije svih bave nadležni istražni organi i da utvrde kako je do nje došlo. Mi kao i svi građani imamo dovoljno osnova sumnje da vjerujemo da se radi o brojnim koruptivnim aktivnostima u koje su funkcioneri države umiješani, koje njima obezbjeđuju daleko lagodniji život nego što oni mogu i kroz postojeće mehanizme koje vrlo široko tumače i vrlo subjektivno primjenjuju", navodi direktorka Centra za građansko obrazovanje Daliborka Uljarević.\nCG: Novo smanjenje plata u javnom sektoru