Plodored u organskom povrtarstvu - Forum PSSS - PSSS\n26 jun 2018 11:37\t#33516 od Petrović Tanja\nPlodored u organskom povrtarstvu was created by Petrović Tanja\nOrgansko povrtarstvo zasniva se na plodoredu, na smeni useva u vremenu i prostoru. Uloga plodoreda u organskoj proizvodnji povrća je od velikog značaja. Pre orjentacije na organsku proizvodnju potrebno je omogućiti povećanje plodnosti zemljišta organskim i dozvoljenim mineralnim djubrivima. Veliki značaj u poboljšanju plodnosti zemljišta je uvodjenje u proizvodnju mahunjača, kojima bi omogućili primenu i do 33% kao zelenišnog djubriva. Veliki problem u organskoj proizvodnji je kontrola korova, uzročnika pojave bolesti i štetočina. Plodoredom i dužim periodom vraćanja useva na isto polje veće je korišćenje organske materije (djubrivo,zelenišno djubrivo).\nZa organsko povrtarstvo specifična je primena čistog povrtarskog plodoreda sa smenom tri grupe povrća i njihovih zahteva za organskim djubrivom.\nPrvu grupu povrtarskih kultura čine vrste koje dolaze na prvo mesto u plodoredu, podnose obilno djubrenje organskim djubrivima. Orjentalne količine organskih đubriva za ovu grupu biljaka su 4-6kg/m2ili 2-3kg/m2. To su intenzivne povrtarske kulkture, poput paprike, krompira, tikve, kupusnjača, paradajiza, krastavac, dinja i lubenica.\nDrugu grupu čine vrste koje zahtevaju manje organskih djubriva jer ona nepovoljno utiču na smanjenje kvaliteta proizvoda. Ova grupa povrtarskih kultura djubre se sa 1.5-2.5kg /m2 komposta. Ove vrste povrtarskih kultura mogu se sejati posle predhodno pomenutih intenzivnih kultura organskim đubrivima, koja će produžno delovati na ovu grupu povrtarskih kultura. U ovu grupu spadaju šargarepa, cvekla, spanać, rotkva, keleraba i sve vrste lukova.\nNa trećem mestu su leguminoze na čijem korenu se razvijaju kvržice sa bakterijama koje fisiraju azot iz vazduha i tako obogaćuju zemljište ovim elementom. One se gaje posle vrsta iz druge grupe i ne djubre se organskim djubrivom. Ovo je grupa biljaka poput pasulja, boranije, graška, sočiva, boba... Gajenjem ovih kultura, ove biljne vrste u velikoj meri popravljaju fizičke i hemijske osobine zemljišta zbog čega su neophodna karika u sistemu plodoreda.\nPSSS-Niš Tanja Petrović, dipl.ing.


Разговори у Зеленој посланичкој канцеларији са Зеленима из Велике Британије | Zeleni Srbije\nZeleni Srbije su u dva navrata – 31. januara i 1. februara 2017. godine , imali priliku da ugoste predstavnike mladih iz zelene partije iz Velike Britanije, koji su zajedno sa predstavnikom Vestminster fondacije za demokratiju boravili u Beogradu i posetili Zelenu poslaničku kancelariju.\nU delegaciji Zelenih iz Velike Britanije bili su Sem Marej, ko-predsedavajući, Tarik Kan, zadužen za međunarodnu saradnju, i Emili Vest, saradnica, grupa Sever, kao i Adel Poskit, rukovodilac kancelarije za međupartijsku saradnju iz Vestminster fondacije za demokratiju. Ispred Zelenih Srbije, sastancima su prisustvovali Goran Mitić, potpredsednik stranke i koordinator Zelene poslaničke kancelarije, Miljana Radoš, zadužena za rad sa mladima u stranci, i Violeta Maksimović, koordinatorka za međunarodnu saradnju.\nTeme o kojima je razgovarano obuhvatile su najraznovrsnija aktuelna pitanja o stanju u oblasti ekologije i očuvanja i zaštite životne sredine, energetskoj efikasnosti i energetskom siromaštvu, o parlamentarnim aktivnostima Zelenih Srbije, stavovima po pitanjima od opšteg značaja (u oblasti demokratije, ljudskih prava i sloboda, prava manjinskih grupa, itd), budućim planovima i programima, potencijalnim vidovima saradnje, transfera znanja i ekspertize, i dr.\nMladi zelene stranke iz Velike Britanije su se takođe interesovali i za rad mladih u okviru stranke, odnosno na koji način oni učestvuju i daju svoj doprinos radu stranke. Konstatovano je da postoji prostor za dalje kontakte i saradnju na konkretnim projektima od interesa za obe strane.


Polovni Kahlbacher poljoprivreda oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivreda > Kahlbacher\nPolovna Kahlbacher poljoprivreda na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih Kahlbacher poljoprivreda mašina za prodaju. Možete sortirati polovne Kahlbacher poljoprivreda po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o Kahlbacher poljoprivreda u odeljku Brendovi.\nKahlbacher T1000/1400Konfiguracija vozila: Montažni, Opšte stanje (1-5): 5, Broj prethodnih vlasnika: 0, Radna širina: 2500, Garancija: 6 мес, Zemlja proizvodnje: AT\nKahlbacher KFS 750Konfiguracija vozila: Montažni, Opšte stanje (1-5): 5, Radna širina: 2500, Garancija: 12 мес, Zemlja proizvodnje: AT\nOvde je kompletna lista polovnih Kahlbacher poljoprivreda za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Kahlbacher poljoprivreda koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Kahlbacher poljoprivreda i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


Sve što treba da znate o turniru u Beogradu - B92\nNovak Ðokoviæ govorio je o formatu Adrija tura koji æe se održati od 13. juna do 4. jula u gradovima širom regiona.\nPT Izvor: B92 petak, 5.06.2020. | 12:25\nUplasih se da su Djokovoci malo "popustili". Ovo je vec normalno za njih. Ne mozes da gledas sve dnevne meceve za 600 dinara, bez obzira sto je humanitarnog karaktera. Mora i da se zaradi malo. Sada je sve kako treba, dakle, ocekivano.\n(Da, 6. jun 2020 12:52)\nNaravno da nam je sve jasno - Jumko æe lièno doæi (sa besplatnom kartom) da javno popljucka Novaka Ðokoviæa i njegovu familiju.\nKaži Jumko, kada da ti se pridružimo, te da te konaèno vidimo u punom sjaju, bez sakrivanja.\n(Volim Jumka ka najstarijeg ljubimca b92, 5. jun 2020 15:37)\nÐokoviæ najbolji svih vremena. Glasali smo mi, a nadam se i Srbija\n(Pozdrav, 5. jun 2020 14:16)\nTreba da znamo??? Treba??? E, svašta.\n(laza, 5. jun 2020 13:54)\nZnamo da je direktor turnira Djordje Djokovic, to nam je dovoljno... Sve je receno!\n(Jumko, 5. jun 2020 13:49)\nPa od pola 12 je biko u redu 1000 ljudi, tako da ne zbam sta si radio u 12:04,sutra lepo udji u 11 pa sacekaj ako ih zelis. Ja sam ih uzeo tako da nikakva muljotina nije u pitanju\n(srbija, 5. jun 2020 13:23)\nJa sam govorio da je u pitanju neka mutljavina, a ti refrešuj i dalje...\n(nolofob, 5. jun 2020 12:49)\ndal je realno da ce neko ovo da gleda\n(Piemonte Calcho, 5. jun 2020 12:33)\n12:04 sam dosap na red i usao u tickets.rs da kupim karte. Karte nije moguce kupiti iako ne stoji da su sedista zauzeta ili rasprodata. Rifreshujem vec 30 min konstantno. I dalje nista...\n(luka, 5. jun 2020 12:31)


Nadamo se golovima sa obeju strana - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal H2H Fudbal Nadamo se golovima sa obeju strana\nNadamo se golovima sa obeju strana\nTimovi, Orleans i Le Havre odigraće svoj meč u sklopu 8. kola drugog ranga francuskog fudbala “Ligue 2”. Orleans se uoči ovog kola nalazi na sedamnaestom mestu na tabeli sa do sada 3 osvojena boda, dok Le Havre na drugoj poziciji uz 15 sakupljenih bodova.\n08.02.19 L2 Orleans Le Havre 1 : 1\n31.08.18 L2 Le Havre Orleans 3 : 1\n02.02.18 L2 Orleans Le Havre 2 : 1\n08.09.17 L2 Le Havre Orleans 1 : 1\n19.05.17 L2 Le Havre Orleans 4 : 1\nPrethodni tekstTiket dana – 20. septembar 2019.


Srbija, tačnije Savezna Republika Jugoslavija, našla se 1993. u centru jedne od tri najveće hiperinflacije zabeležene u svetskoj istoriji. Trajanjem od gotovo dve godine i razmerama - u svojoj akutnoj fazi iznosila je čak 313 miliona odsto mesečno - hiperinflacija je potpuno obezvredila život u našoj zemlji. Dinar je sa sve više nula vredeo sve manje, a cene su rasle iz dana u dan. Za platu od oko 10 nemačkih maraka (pet evra) i još manju penziju građani nisu mogli da kupe ni osnovne životne namirnice. Mediji su zabeležili da je vekna hleba krajem te godine koštala četiri milijarde dinara, a litar mleka skoro 10 milijardi. Za prosečnu penziju se mogao kupiti jedva jedan sapun, a praktično jedino sredstvo plaćanja, kako u radnjama čiji rafovi su uglavnom bili prazni tako i na ulici, koja je postala glavni centar razmene i novca i robe, bila je nemačka marka.\n„Magdalena N., profesor nemačkog jezika, ušla je nedavno u frizerski salon Milice Vasić, u Beogradu i rekla: `Htela sam da se šišam, ali sada nemam vremena. Pošto sam danas dobila platu, da li mogu odmah da vam platim, pa ću doći kada budem mogla?` Gospođa Vasić je, očigledno zbunjena, prihvatila ponudu. Ova crtica iz svakodnevnog života ovdašnjeg stanovništva bolje od bilo kakvih stručnih objašnjenja i teorija govori da je jugoslovenska inflacija ušla u onu fazu u kojoj se novac obezvređuje iz časa u čas i gubi gotovo svaki smisao. Da je profesorka sačekala nekoliko dana od svoje plate, više ni šišanje, verovatno, ne bi mogla da plati“, zapisala je u decembru 1993. Vesna Kostić u NIN-u.\nDinar po dinar bez pogače: Novčanica od 500 milijardi dinara puštena je u opticaj 23. decembra 1993. i za nju je jedva mogla da se kupi gumica za kosu. Danas bi, da postoji, ta novčanica vredela četiri milijarde i 255 miliona evra\nNemačka marka vredela je, tog decembra, kod uličnih švercera 1.000 milijardi dinara, a Narodna banka Jugoslavije pustila je u opticaj novčanicu od čak 500 milijardi dinara, sa likom Čika Jove Zmaja. Prethodno brisanje nula sa obezvređenog dinara nije sprečilo, niti ublažilo njegov sunovrat. Građani su svakodnevno čekali u redovima, kako za osnovne životne namirnice, tako i ispred Dafiment i Jugoskandik banke kako bi probali da povrate prethodno dati novac na štednju. Ilustracije radi, zabeleženo je da je inflacija u jednom satu, januara 1994, neposredno pre usvajanja Programa monetarne stabilizacije Dragoslava Avramovića, iznosila oko dva odsto, što otprilike odgovara sadašnjoj godišnjoj inflacionoj stopi.\nNa samom početku, potrebno je reći da je ovoj, nezapamćenoj hiperinflaciji u našoj zemlji, prethodila još jedna, ali sa trajanjem od svega nekoliko meseci i mesečnom stopom inflacije od oko 1.200 odsto, što je daleko manje od 313 miliona odsto dostignutih početkom 1994. Naime, većina ovdašnjih ekonomista složiće se kako je inflacija bila prirodno stanje Titove Jugoslavije, a statistika pokazuje da se ona, naročito od kraja 70-ih godina prošlog veka, nije spuštala ispod 30 odsto na godišnjem nivou i permanentno je rasla iz godine u godinu.\n„Istorija cena u Jugoslaviji je istorija inflacije. Osim u kratkim, polugodišnjim razdobljima tokom 1990. i 1994. godine, inflacija predstavlja stalno prisutnu činjenicu već decenijama... Dinamika inflacije bila je različita, ali sa tendencijom ubrzanja: od nekoliko desetina procenata godišnje tokom sedamdesetih i osamdesetih godina, pa do dvadesetocifrene inflacije 1993“, pisali su 1996. ekonomisti Boško Mijatović i Milica Bisić, izučavajući istoriju inflacije u bivšoj zemlji. Ovo potvrđuje i Vuk Ognjanović, guverner NBJ između jula 1992. i marta 1993, koji u svom radu Inflacija, hiperinflacija i hiperdepresija - slučaj Srbije, kaže: „Jugoslavija je čitavu deceniju pre događaja iz 1993. bila zemlja sa trocifrenom godišnjom inflacijom, odnosno zemlja sa neuređenim sistemom funkcionisanja centralnog bankarstva.“\nDakle, prvoj hiperinflaciji u Jugoslaviji, onoj s kraja 80-ih godina, odnosno uoči raspada SFRJ i građanskih ratova na ovim prostorima, prethodile su, očigledno, godine postepenog ekonomskog posrtanja. Privredni rast je usporavao iz godine u godinu, dok su se gomilale ostale i ekonomske, ali i političke poteškoće. „Nije naodmet podsetiti na činjenicu da je u periodu od 1961. do 1991, u 30 godina istorije zajedničke države, SFRJ imala prosečnu godišnju stopu inflacije od oko 57 odsto godišnje.\nU januaru 1994, neposredno pre usvajanja Programa monetarne stabilizacije, cene na malo su svakog sata u proseku rasle za dva odsto, a od 2015. u Srbiji je otprilike tolika godišnja inflacija\nProblem je nastao pošto se stopa privrednog rasta permanentno smanjivala, spoljnotrgovinski deficit uvećavao, a inostrani dug nezaustavljivo rastao. Na taj način, inostrani dug SFRJ, koji je početkom 1970-ih iznosio oko dve milijarde dolara, do 1979. je porastao sedam puta, da bi nakon drugog naftnog šoka dostigao 18 milijardi dolara. Uz to, na naftni šok se nadovezao i nagli rast kamatnih stopa u SAD, te 1982. Jugoslavija više nije bila u stanju da redovno otplaćuje svoja dugovanja i praktično je bankrotirala“, piše Danica Popović, profesorka Ekonomskog fakulteta u Beogradu u svom radu Jugoslovenske hiperinflacije i naši spasioci.\nOna piše da je prekretnicu u brzini rasta inflacije zapravo predstavljao partijski kongres iz 1986, posle koga je uobičajeno velika javna potrošnja države radi podrške vladajućoj partiji ekstremno povećana, pa je to inflaciju poguralo na godišnji nivo iznad 100 odsto. Njen dalji rast doveo je do prve jugoslovenske hiperinflacije, odnosno do neophodnosti usvajanja stabilizacionog programa Ante Markovića, poslednjeg premijera SFRJ, s kraja 1989. „Početni rezultati antiinflacionog programa Ante Markovića i dan-danas se smatraju `zlatnim dobom` jugoslovenske privrede.\nSlobodan uvoz, prodavnice pune robe i realni rast dohodaka, odnosno prosečna plata od oko 1.000 nemačkih maraka i danas se smatra nedosanjanim snom“ (Danica Popović). Kao ni svaki, ni taj san nije dugo trajao. Već 1990. inflacija je, u već duboko i politički i ekonomski nagriženoj Jugoslaviji, bila oko 120 odsto, da bi se u 1991. uduplala. Kraj 1991. i početak 1992. obeležili su i „monetarni udari“ - upadi republičkih centralnih banaka u monetarni sistem, što je za posledicu imalo sivu emisiju novca, koja je dodatno narušila finansijsku, ali i političku stabilnost u državi koja se uveliko raspadala.\nZa čašu mleka: Posle zamrzavanja cena osnovnih životnih namirnica deficitarna roba – mleko, ulje, šećer, brašno – nije mogla da se nađe legalno, a za najsiromašnije su jedini izvor snabdevanja bile povremene humanitarne akcije\nSvedočeći o godinama koje su prethodile njegovom Programu monetarne rekonstrukcije koji je zaustavio januara 1994. jednu od najvećih inflacija u svetu, Dragoslav Avramović u knjizi Rekonstrukcija monetarnog sistema Jugoslavije i pobeda nad inflacijom 1994. kaže sledeće: „Sporovi među republikama SFRJ postojali su i kada je Jugoslavija dobijala spoljne zajmove, ali onda, u 1960-im i 1970-im godinama bilo je relativno lako sporazumeti se, jer se onda delilo šta će ko da dobije, odnosno ko će dobiti više. Konflikt među republikama je postao daleko oštriji i sve teže rešiv kada smo mi, u 1980-im morali da otplaćujemo dugove - onda je problem bio ko će manje da plati. Nije slučajnost što je najgora inflacija pre 1993. nastupila krajem 80-ih kada je posle Titove smrti Jugoslavija otplaćivala spoljne dugove. Moja impresija je da je plaćanje spoljnog duga bio jedan od važnih činilaca kako naše inflacije, tako i raspada AVNOJ-ske Jugoslavije.“\nKraj te Jugoslavije, početak ratnih sukoba, formiranje SRJ, sačinjene od Srbije i Crne Gore, aprila 1992, a onda i sankcije koje je najpre uvela Evropska zajednica a potom i ceo zapadni svet, doveli su domaću ekonomiju u kolaps. Već nagrižena privreda potpuno je stala, obustavljeni su uvoz i izvoz, odnosno trgovina kako sa doskorašnjim republikama, tako i sa praktično celim svetom. „Bilo je to vrijeme koje su karakterisali uslovi u kojima nije bilo pravih mogućnosti da se organizuje proizvodnja i reprodukcija, to jest vrijeme grubo prekinutih već dugo ustaljenih trgovinskih i finansijskih odnosa sa okruženjem i svijetom, zatim vrijeme rasula povodom urušavanja ozbiljnog regionalnog tržišta, vrijeme građanskog rata u velikom dijelu politički razorene zemlje, te i naslijeđene strukturne neravnoteže, duboke disproporcije i deficitarnosti u državnim finansijama i budžetima“, piše Vuk Ognjanović, objašnjavajući da se u tim nesrećnim vremenima jednostavno nije moglo bez visoke inflacije.\nRetki su periodi stabilnosti - od 1961. do 1991. u SFRJ su cene prosečno rasle po stopi od oko 57 odsto godišnje, čemu je doprinelo usporavanje privrednog rasta uz eksploziju spoljnog duga\nGovoreći o uzrocima onoga što će krnju Jugoslaviju zadesiti te 1993, ekonomisti navode da je u pitanju jednostavno prekomerno štampanje novca kako bi se pokrili narasli budžetski rashodi države. Već postojeća budžetska neravnoteža povećana je i potrebom da se finansiraju ratne operacije, pa se štampanje novca samo ubrzavalo. Ostaje zabeleženo da je u jednom trenutku više od 90 odsto budžetskih rashoda finansiralo iz primarne emisije, dok se manje od 10 finansiralo od prikupljenih prihoda. Trgovina se iz supermarketa i robnih kuća lagano selila na ulice, a privreda je zbog embarga i nemogućnosti normalnog poslovanja sve više odlazila u crnu i sivu zonu, što je dodatno smanjivalo budžetske prihode i potpirivalo potrebu da se štampa novac, i sve tako dok dinar nije potpuno izgubio vrednost.\nU već pomenutom svedočenju, Dragoslav Avramović piše kako je njegovo angažovanje na rešavanju problema narastajuće inflacije u Srbiji počelo proleća 1992. kada je postao član Ekonomskog saveta Srbije, te da je tada centralno pitanje bilo kako zaustaviti inflaciju koja u prva četiri meseca te godine nije prelazila 50 odsto i sa kojom se privreda nekako borila, da bi onda tokom maja i juna rast cena otišao na 80, odnosno 100 odsto. Da bi se situacija smirila i obuzdala rastuća inflacija, Vlada Radomana Božovića napravila je u jesen te godine Plan stabilizacije, a prema svedočenju Avramovića, taj plan pokazivao je početni uspeh.\nSuperdeka: Dragoslav Avramović, bivši guverner NBJ, lansirao je u opticaj novi dinar, koji je u startu imao istu vrednost kao nemačka marka\nOvako je o njemu, godinu dana kasnije, kada se inflacija potpuno otela kontroli, pisala tadašnja Politika. „Sada se mnogi sa nostalgijom prisećaju razdoblja od pre samo nekoliko meseci u kome je vladala velika ekonomska stabilnost i inflacija bila jedva stotinak procenata mesečno. Neki su se prisetili i da je tim eksperata srpskog ekonomskog saveta krajem prošle godine uspeo tako da naštimuje privredne mere da se u ono vreme inflacija uveliko spustila i ispod 40 odsto, dok su stanje zaliha i drugi pokazatelji ukazivali da privreda izlazi iz recesije.“\nDragoslav Avramović, međutim, ukazuje i na jednu nepovoljnu situaciju. „Kurs dinara na crnom tržištu je počeo naglo da slabi, uprkos smirivanju porasta robnih cena i novčane mase. Morali su da budu na delu neki specifični razlozi za ovaj pad spoljne vrednosti dinara... Setio sam se jedne analize Stenlija Fišera, zamenika generalnog direktora MMF-a, koja kaže da iza svakog brzog pada kursa mora da postoji specifični razlog, specifično žarište, koje dovodi do preterane ponude domaće valute i preterane tražnje za stranom valutom...\nU jesen te godine dobio sam utisak da je odlučujući element tražnje za devizama bila masovna kupovina od strane dveju banaka koje su plaćale visoke kamate na depozite u stranoj valuti, Dafiment banke i Jugoskandika, a pre svega Dafimenta. Da bi održala visoke kamate na depozite u devizama od 10 do 15 odsto mesečno, morala je da privlači nove i nove štediše, a to se moglo samo nudeći sve više i više kamatne stope štedišama. Razume se da te banke nisu mogle da investiraju sredstva u profitabilne projekte koji bi davali prinos od 10 do 15 odsto mesečno, jer takvi projekti i ne postoje. Jedino je ostala mogućnost da se progresivno širi broj ulagača sa ponudom sve viših kamata dokle god publika ne prozre da se radi o piramidi dugova bez ikakve osnove, kada novi depoziti usahnu, banke ne mogu da servisiraju depozite i cela šema pada kao kuća od karata.\nPravo „zlatno doba“, po mišljenju mnogih, bio je početak 1990, jer je u vreme Ante Markovića prosečna plata bila oko 1.000 nemačkih maraka (500 evra), što je i danas za mnoge samo san\nZato vlasnici šeme pokušavaju da odlože ovaj dan konačnog obračuna i nude sve više kamate kako bi privukli novac“, pisao je Avramović, objašnjavajući kako je funkcionisala šema iza koje je očigledno stajao državni vrh, a koju je osim Dafine Milanović i Jezdimira Vasiljevića, vlasnika Dafimenta i Jugoskandika, činilo više od stotinu raznih piramidalnih banaka, ojadivši stotine hiljada građana koji su lakoverno mislili da je moguće za svoju štednju dobiti nerealno visoke prinose. U te „banke“ građani nisu nosili samo svoju ušteđevinu, već su i prodavali nekretnine kako bi u kratkom roku uvećali svoj kapital, namamljeni visokim kamatama i uveravani da je sve legalno i pod kontrolom, ali je na kraju, kada se kula srušila, osim onih koji su na samom početku imali vajdu, većina ostala bez uloženog novca. Dafina Milanović proglasila je u jesen 1993. bankrot banke, a Vasiljević je pobegao iz zemlje. Epilog je oko 150.000 prevarenih štediša, koji su izgubili oko 450 miliona nemačkih maraka.\nAvramović je smatrao da je ova besomučna potražnja za devizama pomenutih „banaka“, odnosno njihova jagma za novcem za koji su spremni da plate bilo koju kamatu, bila „ključni činilac porasta cene marke jeseni 1992. A nezadrživi porast vrednosti marke povukao bi sa sobom ukupni nivo cena i predstavljao možda odlučujuću opasnost za slabljenje stabilizacionog plana iz 1992“, pisao je on, navodeći da je oduzimanje dozvola za rad ovim bankama bilo rešenje, ali je od insistiranja na tome, kako kaže, na kraju i sam odustao.\nZamrzavanje u julu: Mnogi najveću krivicu za to što su prodavnice ostale bez robe svaljuju na Saveznu vladu, na čijem je čelu bio Radoje Kontić\nU proleće 1993. cene su ponovo rasle iznad 100 odsto mesečno, kurs marke menjao se svake nedelje, a budžetski deficit je zbog rata i sankcija probijao plafon. Za prelazak visoke inflacije u nezadrživu hiperinflaciju, leta te godine, Avramović navodi tri specifične situacije, koje će udružene dovesti do konačnog sloma tadašnjeg monetarnog sistema. Prvo, aprila 1993. NBJ donosi odluku o smanjenju eskontne stope, što je dovelo do pojeftinjenja kredita i ekspanzije novca na tržištu.\nDrugo, u junu te godine NBJ donosi odluku da će finansirati celokupnu žetvu. „Gospodin Šainović, novi predsednik Vlade Srbije nakon Radomana Božovića, u jednoj kasnijoj diskusiji sa mnom o uzrocima hiperinflacije pripisao je dosta odgovornosti za drastičan skok cene marke i robnih cena početkom jula 1993. nesrećnoj izjavi jednog od najviših funkcionera NBJ da će centralna banka obezbediti novac za finansiranje cele žetve. Već nervozno tržište je brzo izračunalo da bi primarna emisija potrebna za otkup žetve bila vrlo velika u odnosu na postojeću novčanu masu i masivni skok cena marke i robe je već sledovao, i pre nego što je i jedan jedini dinar bio pušten u opticaj radi kupovine novog žita“, objasnio je kasnije Avramović.\nNa kraju, da bi tobož zaustavili skok cena i haos na robnom tržištu, Savezna vlada na čijem je čelu bio Radoje Kontić u julu 1993. zamrzava cene osnovnih namirnica, što je dovelo do kontraefekta - radnje su opustošene, jer su šverceri kupovali robu po zamrznutim cenama a potom je prodavali na ulici po daleko višim. „Supruga i ja smo tokom juna i prve nedelje jula bili u Ženevi... Vratili smo se oko 7. jula i iste večeri otišli do Kalemegdana. U Knez Mihailovoj ulici, preko puta restorana Grčka kraljica, svratili smo u delikatesnu radnju da kupimo nešto za večeru.\nRadnja je izgledala sablasno... Rafovi su bili skoro prazni kao da je bila rasprodaja i bile su dve mušterije. Jedna dama pokazivala je na poluprazni raf gde je stajalo desetak tegli sa nekim džemom. Nije pitala kakav je to džem, samo je kupila sve tegle. Druga mušterija, stariji gospodin, tražio je da kupi neku mortadelu koja je bila u staklenom hladnjaku. Prodavačica ga je pitala koliko da mu odreže, a on je hteo da kupi svih šest glava mortadele koje su stajale u izlogu. Scena me je podsetila na Drugi svetski rat u Beogradu. Polumrak u radnji, poluprazni rafovi, mušterije koje uzimaju sve što se prodaje za bezvredni novac...\nRedovi za sve i svašta: Druga karakteristika ekonomske krize bili su redovi za cigarete, gorivo, mleko… Rafovi u društvenim prodavnicama bili su skoro prazni\nTačno, jesen 1941. kada je još uvek imalo nešto da se kupi ali je očigledno bilo na izmaku“, ovako Avramović opisuje svoje suočenje sa situacijom opustošenih robnih kuća i marketa u Beogradu i konstatuje: „Kombinacija masovnih zaduživanja preduzeća i spekulanata usled sniženja kamatnih stopa, nesrećnog saopštenja NBJ da će kupiti celu žetvu i opsežnog zamrzavanja cena od strane vlasti, dodati već postojećoj visokoj inflaciji, prouzrokovali su masivno bekstvo iz dinara u robu i devize - udarac početkom jula 1993. od koga se jugoslovenski monetarni sistem više nije mogao oporaviti.“\nHiperinflacija je pokazivala svoje lice iz dana u dan. Cene su se samo u julu učetvorostručile, a tokom avgusta porasle su 18 puta. Januara sledeće godine, to jest 1994, u danima pred usvajanje Programa monetarne rekonstrukcije i izlaska čuvenog superdinara, satna inflacija je iznosila više od dva odsto, dnevna je bila 60 procenata, mesečna 313 miliona, dok je godišnju stopu (5,2 puta 10 na 20. stepen) slovima nemoguće iskazati.\nCene nemačke marke ili američkog dolara skočile su u julu 1993. deset puta, a dinar je svakim danom sve više postajao samo obično parče papira. Marka je bila praktično jedino sredstvo plaćanja i njeno svakodnevno jačanje na crnom tržištu u situaciji kada su cene robe zamrznute u radnjama dovelo je do njihovog pustošenja, ali ne samo od strane domaćih kupaca i švercera, već i onih koji su iz okolnih zemalja dolazili u pogranične gradove da kupuju sve što im je padalo pod ruku.\nEkonomisti se sećaju da je u drugoj polovini 1993. zahvaljujući rastu cena marke zbog bekstva iz nesigurnog dinara, pojavi jeftinih kredita i rashodima države koji su se bez ikakvog limita finansirali štampanjem novca, inflacija postajala stihijska i potpuno izvan svake kontrole, a dinar je prestajao da bude novac. Miroljub Labus govorio je novembra 1993. za nedeljnik Vreme kako dinar, kao nacionalna valuta, više ne postoji. „On je pretvoren u običan bon kojim se mogu kupiti novine i nešto hrane u prodavnicama ili na pijaci. Svaka ozbiljna kupovina mora se obaviti u markama.“ Mediji su izveštavali kako se cene izražavaju u bodovima, a roba trampi jedna za drugu na ulici. Čak je i beogradski Zoološki vrt umesto za novac posetiocima prodavao ulaznice za precizno određene količine krompira i drugih prikladnih proizvoda.\nDnevne novine gotovo svakodnevno su obaveštavale javnost o puštanju u opticaj novih novčanica, sa sve više nula, a spasu dinara nije pomoglo ni nekoliko denominacija koje su izvršene u međuvremenu, brisanjem nula sa apoena. Oni koji nisu svedoci tog vremena teško da mogu i razumeti izveštaje o novoj novčanici u opticiju, koje je prečesto slala NBJ. Primera radi, na naslovnicama dnevne štampe 24. juna 1993. osvanula je vest da je NBJ tog dana pustila u opticaj novčanicu od milion dinara, a ni nepun mesec posle toga, u opticaju je bila novčanica od 50 miliona dinara, i to zbog „velike nestašice gotovog novca“.\nPrvog oktobarskog dana, Narodna banka objavila je da je izvršena denominacija, odnosno da od tog dana jedan novi dinar vredi koliko milion starih, da bi onda 14. oktobra objavljeno kako je puštena u opticaj novčanica od 50.000 dinara. Dodavanje nula na novčanice koje su izlazile iz topčiderske kovnice novca nastavljeno je i narednih meseci, a onda je od prvog januara 1994. usledilo njihovo novo brisanje, ovoga puta čak devet nula. „Savezna vlada je donela odluku o puštanju u opticaj tri nove novčanice u apoenima od 10, 1.000 i 5.000 dinara. Denominirane novčanice će do 31. decembra vredeti 10 milijardi, odnosno 1.000 i 5.000 milijardi. Prvog januara na snagu će stupiti denominacija dinara po kojoj će jedna milijarda vredeti jedan dinar“, pisala je tadašnja štampa.\nLakoverni građani uložili su 450 miliona maraka u dve najveće piramidalne banke, uvereni da im Dafina Milanović i Jezdimir Vasiljević svakog meseca mogu uvećati uloge za 10-15 odsto\nNa naslovnoj strani lista Borba od 30. decembra 1993, osim informacije o brisanju devet nula, objavljen je i tekst pod naslovom Hitno lečenje dinara, u kojem piše kako je tadašnji savezni premijer Radoje Kontić poslao pismo generalnom direktoru MMF-a, kao i predsednicima Svetske banke i Evropske banke za obnovu i razvoj u kojem ih poziva da pošalju svoje delegacije u našu zemlju kako bi ocenile Program rekonstrukcije monetarnog sistema koji su pripremili domaći ekonomski eksperti.\n„Jugoslavija je izložena hiperinflaciji, sa rastom cena od preko 20 procenata dnevno, što uzrokuje povlačenje sa tržišta robe, usluga i faktora proizvodnje. Svesni smo hitne potrebe stabilizovanja nacionalne valute i ere zdravih finansija, kao preduslova za oporavak privrede i obnavljanja privrednog rasta što nam je hitno potrebno. Inflacija pogađa sa posebnom težinom siromašne i bolesne u našem društvu“, piše u pismu Radoja Kontića, koji dodaje i kako je inicijativu za poziv misijama međunarodnih institucija dao lično Slobodan Milošević, predsednik Srbije.\nIako je, tokom druge polovine 1993. više ekspertskih grupa, ekonomista, instituta i organizacija pravilo planove koji imaju za cilj zaustavljanje društvenog, ekonomskog i socijalnog sunovrata u koji je država skliznula zahvaljujući okolnostima i načinjenim političkim i ekonomskim greškama, na kraju će se izdvojiti onaj koji je sačinio Ekspertski tim na čelu sa Dragoslavom Avramovićem, tada već vremešnim profesorom i ekspertom inostranih razmera. Avramović svedoči da je Program Miloševiću i Šainoviću podnet 5. decembra, a u knjizi govori i o tome kako su pisma MMF-u, Svetskoj banci i EBRD-u, o kojima su novine pisale tek 30. decembra, iz neobjašnjivih razloga poslata 20 dana nakon što su bila pripremljena, pa je iz sedišta ovih organizacija stigao negativan odgovor.\nSamo dve godine nakon što je zaustavio jednu od tri najveće hiperinflacije u svetu, Dragoslav Avramović smenjen je sa mesta guvernera NBJ, jer je odbio da ponovo štampa dinare bez pokrića\nAvramović piše i kako je tih dana, decembra 1993. bilo različitih konfuznih situacija, ali i pokušaja da se Program njegove ekspertske grupe zameni nekim drugim, koji je sačinio tim Savezne vlade, da bi na kraju, poziv Slobodana Miloševića da na pravoslavni Božić 1994. hitno dođe u Botićevu vilu na Dedinju, promenio tok događaja i njegov program konačno je tog dana bio prihvaćen. Odlučeno je da datum kada će se pustiti u opticaj novi konvertibilni dinar, u vrednosti od jedne nemačke marke, bude 24. januar, jer Narodna banka nije u stanju da tehnički pripremi novi novac pre tog roka.\n„Kasnije sam čuo, ne sećam se od koga, jednu ciničnu verziju razloga zbog kojeg je konačno bio usvojen Program monetarne rekonstrukcije na bazi novog konvertibilnog dinara po kursu jedan dinar jednak jednoj nemačkoj marki. Po toj ciničnoj verziji, glavni motiv za usvajanje je bio da više nije bilo hartije za štampanje starog dinara, jer je on iziskivao ogroman broj nula, a time i prostora i hartije za veće apoene... Drugim rečima, nisu to bili argumenti ekonomske logike koji su konačno doveli do odluke da se ide na novi stabilni dinar, već jednostavna činjenica da je nedostajao papir za štampanje starih para“, piše Avramović, navodeći da on u ovu ciničnu verziju nije poverovao.\nI mada je očigledno da se i ovaj program u pojedinim političkim i privrednim krugovima gledao sa podozrenjem, jer je hiperinflacija imala i svoje političke, ali i finansijske profitere, pored miliona gubitnika, Vlada Srbije usvojila je Avramovićev program 10. januara, a Vlada SRJ šest dana kasnije. Ostaje zabeleženo i da niko iz Savezne vlade nije izašao zvanično pred novinare da obavesti javnost o ovoj informaciji. Avramović piše i da je između 5. decembra 1993, kada je Program predstavljen političkom vrhu, do 24. januara 1994, kada je počeo da se primenjuje, prošlo nepovratnih 50 dana koji su bespotrebno nanosili štetu glađu i zimom već dovoljno izmučenom narodu SRJ.\nDržavni budžet i privatni džepovi: Galopirajuća inflacija i nestašice bile su samo posledica prekomernog štampanja novca bez pokrića sa ciljem da se pokriju narasli rashodi državnog budžeta. Na taj način, međutim, ispražnjeni su i budžeti većine građana\nKako god bilo, superdinar „deda Avrama“, kako su ga građani i javnost od milošte zvali, stavio je tačku na najveću jugoslovensku hiperinflaciju i život od kojeg se njegovim svedocima i danas ledi krv u žilama. Primarna emisija je u ekonomskim krugovima i dalje najveća tabu tema, a štancovani novac sa obiljem nula koje nisu imale nikakvu vrednost danas se, između ostalog, može videti i u Narodnom muzeju.\nNije ni stabilizacija kasnijeg guvernera NBJ Avramovića donela ovoj zemlji dugoročni ekonomski prosperitet, cene su u mesecima i godinama nakon toga ponovo počele da rastu, ali je narodu svakako donela nadu dovoljnu da preživi godine koje se dolazile. Avramović je posle samo dve godine od usvajanja Programa smenjen sa mesta guvernera NBJ, jer je odbijao da pod pritiskom raznih lobija ponovo štampa novac neophodan da bi se ispravile sve manjkavosti ekonomskih odluka i iz njih proistekle politike, a zemlja se ponovo sunovraćala kako se bližio kraj prošlog veka. Inflacija je i u mnogim godinama nakon te 1994. nastavila da raste, doduše neuporedivo sporije, baš kao što su nastavili da opstaju i gotovo svi strukturni debalansi i deficiti ove i dan-danas nedovoljno razvijene zemlje.\n(Feljton je nastao u okviru projekta Tajmlajn, uz finansijsku pomoć Evropske unije. Za sadržinu feljtona isključivo su odgovorni ugovarač projekta Ebart i redakcija NIN-a i ta sadržina nužno ne izražava stavove Evropske unije.)\n© 2019 Tajmlajn - neizvesna prošlost


Policija opkolila fakultet, blokirani svi prilazi zbog Igora - alo.rs\nCRNOGORSKI ŠEF MAFIJE IZREŠETAN 27 PUTA! Policija opkolila fakultet, blokirani svi prilazi zbog Igora\nAUTOR: Alo!; D.K. DATUM I VREME: 13.02.2020. 18:02\nKako prenose nemački mediji, policija je blokirala pristup Medicinskom fakultetu u Hanoveru.\nHanover, Foto: Twitter\nKako se saznaje u Hanoveru se trenutno leči Igor Krstović. On je teško ranjen u Podgorici 28. januara ove godine. Inače Igor je blizak škaljarskom klanu, a on je prilikom ranjavanja zadobio teške povrede grudi, stomaka i butina.\nSrbi iz Kine za „Alo!“: Ovo je strava i užas!\nDugačak kaput, šešir, naočare i probušene novine.. Mileta vreba iza svakog ugla, a onda klijentima saopštava najgore vesti\nNa osnovu jedne stvari znamo kakvo nas leto čeka - Nažalost, prognoza je stigla i vesti nisu nimalo dobre\nOvo je opstrukcija, slagali su nas, moramo reagovati\nTeško ranjen u Pogorici a leči se u Hanoveru. Ništa mi nije jasno. Da li su ga prebacili avionom vlade Crne Gore na lečenje? Otkud tamo na lečenju ?


INVAZIJA ĆE IMATI OZBILJNE EKONOMSKE POSLJEDICE. BIH TREBA ODMAH URADITI OVIH PET STVARI - Svjetlo Dunjaluka\nHome » INVAZIJA ĆE IMATI OZBILJNE EKONOMSKE POSLJEDICE. BIH TREBA ODMAH URADITI OVIH PET STVARI\nINVAZIJA ĆE IMATI OZBILJNE EKONOMSKE POSLJEDICE. BIH TREBA ODMAH URADITI OVIH PET STVARI\nProfesor na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu Anto Domazet kazao je da će Ruska invazija na Ukrajinu izazvati ozbiljne ekonomske posljedice, kako za obje zemlje, tako i za ostali svijet, posebno u ekonomskim sektorima u kojima je vidna uloga dvije zaraćene strane.\n“Uvođenje sankcija Rusiji imat će sigurno negativne posljedice, kako po Rusiju, tako i po zemlje koje uvode sankcije i one koje će ih slijediti. Međutim, one će imati i krupne geopolitičke konsekvence, posebno ako se razmatra potencijalna uloga Kine u ovoj situaciji”, rekao je Feni prof Domazet.\nNaglasio je da procjene ekonomskih efekata rata ovise o tome koliko će trajati i kakvi su ciljevi rata – dugotrajnija kontrola Ukrajine ili pritisci za postizanjem određenih političkih rješenja.\nDomazet je posebno istakao da će najveće posljedice rata biti u energetskom sektoru.\n“Rusija snabdijeva jednom trećinom evropsko tržište veličine 510 milijardi kubnih metara plina. To je, uz suspenziju Sjevernog toka 2, pozicija koja znači ovisnost o ruskom plinu, a kada su isporuke u pitanju, cijena je u drugom planu”, ističe.\nMišljenja je da ipak „tračak svjetlosti” u kratkoročnom periodu je u tome da je kraj zime i da će se potrošnja plina za grijanje smanjivati, odnosno slijedi sezona manje potrošnje plina.\n“Na tržištu nafte utjecaj Rusije je također značajan (27 posto uvoznih potreba Evrope). Sektor hrane je također ugrožen i treba očekivati rast cijena žitarica, a mnogo toga će biti predmet nekontroliranih situacija do naredne žetve. Na tržištu strateških materijala također treba očekivati duboke poremećaje i rast cijena (prije svega metali: aluminij, nikl, bakar i drugi)”, dodaje Domazet.\nKako je pojasnio, u čitavoj situaciji je značajno kako u BiH odgovoriti na ovu situaciju.\n“Polazna pretpostavka je da rat neće poremetiti trend ekonomskog rasta u EU kao dominantnom tržištu za izvoz BiH, iako će sigurno ujecati na njegovo usporavanje. Iako su mogućnosti aktivnog djelovanja ograničene, iako je BiH izložena vanjskim šokovima i ima nisku otpornost na te šokove, hitno treba mjere usmjeriti na nekoliko pravaca”, naglašava.\nProf Domazet kaže da prvo treba višestruko, vanredno povećati sredstva za subvencije za poljoprivredu, kako bi se iskoristile mogućnosti za što intenzivniju proljetnu sjetvu.\nDrugo, treba privremeno suspendirati uplate akciza na gorivo.\nTreće, osigurati kapacitete proizvodnje električne energije, jer bi se time moglo na izvjestan način stabilizirati energetska situacija u slučaju daljih poremećaja. Četvrto, potrebno je intervenirati socijalnim doznakama za društvene slojeve pogođene inflacijom i prijetnjom dodatnog osiromašenja.\nPeto, u FBiH vanredno treba intenzivirati usvajanje Zakona o porezu na dohodak i Zakona o doprinosima kao osnove za osiguranje potrebnih uvjeta da se osigura rast u ovako dramatičnim uvjetima, te nastaviti nužne reforme za održanje i ubrzanje razvoja i ekonomskog rasta.\n“Kako se vidi, ne preporučuje se u ovoj situaciji formiranje zaliha strateških proizvoda. Jer, kao što se bunar ne kopa kad osjetite žeđ, tako se isto i zalihe ne stvaraju kad su cijene na vrhuncu i kada su tržišta u deficitima”, zaključio je Domazet.


source.ba | Američki sudac zaustavio plan izgradnje dijela graničnog zida\nSudac u američkoj saveznoj državi Kaliforniji blokirao je plan predsjednika Donalda Trumpa da izgradi dio dugo vremena najavljivanog graničnog zida novcem koji je osigurao kada je proglasio izgradnju zida nacionalnom urgentnom situacijom.\nAmerički oblasni sudac Haywood Gilliam Jr. trenutno je blokirao napore Trumpove administracije da preusmjeri sredstva za finaNsiranje dijela zida na meksičkoj granici. Njegova odluka odnosi se na dva planirana projekta izgradnje dodatnih 80 kilometara ograde u dvije regije.\nGilliam je objavio presudu nakon što je saslušao argumente u dva sudska postupka. Kalifornija i još 19 saveznih država pokrenule su jednu parnicu, dok su Sierra Club i grupa lokalnih zajednica duž granice pokrenule drugu.\nU pitanju su milijarde dolara koje bi omogućile Trumpu da ispuni svoje predizborno obećanje uoči osvajanja prvog predsjedničkog mandata i dok se priprema za osvajanje drugog, prenosi Associated Press.


Reference - Sektori Reference - Sektori\nNaslovna stranica » Reference - Sektori\nOdnosi sa klijentima su u osnovi svega što činimo. Cilj nam je da uspostavimo blisku i dugoročnu saradnju sa svakim od njih, kako bi bolje razumeli njihove potrebe i opravdali očekivanja. Zadobili smo poverenje i stvorili široku bazu klijenata od kojih su mnogi sa nama od osnivanja.\nNaši klijenti su: mala i velika preduzeća, porodične firme i listirane kompanije u domaćem ili stranom vlasništvu... Na našoj referencnoj listi je više od 300 klijenata iz svih privrednih delatnosti i finansijskog sektora, a takođe i veliki broj nevladinih organizacija, javnih preduzeća i jedinica lokalne samouprave. Među klijentima kojima pružamo usluge revizije ili računovodstvene i poreske usluge, nalazi se više vodećih evropskih i svetskih kompanija.\nSamostalno, ili u saradnji sa Moore Stephens LLP London, obavili smo veliki broj revizija projekata implementiranih u Srbiji finansiranih od strane najvećih svetskih donatora. Kao članovi međunarodnih konzorcijuma učestvovali smo u prodaji ili kupovini nekih od najvećih građevinskih i telekomunikacionih kompanija u Srbiji i regionu.


ИЗРАЕЛЦИ УСТАЛИ: Косово је колевка српства! Тзв. држава Косово није ником потребна!\n“Slično kao i Izrael, i mnoge druge države u svetu, uključujući pet članica EU – Grčku, Kipar, Rumuniju, Slovačku i Španiju – protive se jednostranoj secesiji (tzv.) Kosova. Baš kao Izrael, ni jedna od ovih zemalja nije mogla prihvatiti pristrasno i jednostrano rešenje, koje stvara presedan i krši međunarodno pravo.”\nIzraelska konstelacija sporova i, nažalost, čak konfliktnih odnosa sa nekim zemljama – ne samo u regionu – zahteva čvrsto protivljenje bilo kakvom rešenju koje uključuje prisilu i preduslove, čime se uspostavlja štetni presedan koji bi sutra mogao da se koristi protiv samog Izraela, navodi se između ostalog u autorskom tekstu počasnog konzula Srbije u Izraelu Aleksandra Nikolića u Jerusalem Postu.\nBrane svoje interese preko kosovskog pitanja, tako i Srbija treba da radi, ali ona jos nije otkrila svoj interes. Srbi polaze od kategorije prijateljstva i emotivnih projekcija koje u politici nemaju nikakvu vrednost. To su stvari za psihijatriju.\nTacno za Izraelce ali pogresno sa druge strane, Srbi dobro znaju sta im je interes (KiM je temelj Srpskog bica) ali su na celo drzave dovedeni ljudi od strane zapada da rade za njihove interese. Faraon vise i ne krije sta treba da odradi, spotovi za izbore bez KiM, nema glasackih mesta, predao im je sve institucije na KiM... VELEIZDAJA i KRIMINAL je ono sto danas opisuje Srbiju !\nO, …. Hvala vam braćo Izrailjci, …. O, Hvala Novosti na Vašoj podršci, …. O, hvala Počasni konzule Srbije u Izrailju. ……………O, hvala što ljuljate ovu kolevku srpstva. Samo, ako mogadnete, molim da ljuljate sa malo manjim intenzitetom. Da reknem, ljuljajte malo lakše. Da nam se od ljuljanja ne zavrti u glavi. ……………Ljuljnite malo, i protresite ove vaše izrailjske sorošoide i one vaše Pizde U Crnom, da ako nas ostave da malo predahnemo. Da prikupimo snagu i izdržimo i ona maltretiranja koje ste nam zacrtali u narednom periodu.


OGLASILA SE TAMARA GRUJIĆ: Imali smo manju neprijatnost, ali je važno da 55\t805\nMiljana Vranic\t 01.03.2021. 10:42h 10:46h\nU leto 2020. odlučio je da prepusti Belivuku obezbeđenje "Kasine", a kasnije mu je prepustio isti posao i u objektima "Temperament" i "Lafajet". Restoran "Temperament" je, tvrdi, otvorio sa Kokezom i ministrom Nebojšom Stefanovićem, a na predlog predsednika FSS.\nKajmaković je policiji ispričao da ga je Stefanović, bivši ministar MUP, tada uputio na Aleksandra Papića kao kontakt osobu, a dogovor je bio da prihodi od restorana idu "50 odsto Stefanoviću i Papiću", a po 25 odsto njemu i Kokezi. Stefanović je ove navode demantovao.\nAca BosanacAleksandar KajmakovicSlavisa Kokezauhapseni


Šminkerka slavnih pokazala sve u detalje: Izgledajte kao Merlin Monro u samo 6 koraka! (VIDEO)\nPoznata šminkerka slavnih, Liza Eldridž je počela da otkriva trikove u šminkanju koje su koristile najveće dive 50-tih i 60-tih godina prošlog veka. Danas nam otkriva one koje je koristila neprevaziđena Merlin Monro\nOtkrivena tajna dokumenta: Merlin Monro prisluškivana u noći kada je umrla\nViše od pola veka nakon smrti najslavnije plavuše svih vremena, Merlin Monro, otrkiveni su dokumenti koji otkrivaju nove činjenice o njenoj poslednjoj noći, ali i o njenom odnosu sa braćom Kenedi.\nOn je izabran za najvećeg zabavljača 20. veka! (FOTO)\nDejvid Bouvi je proglašen najvećim zabavljačem 20. veka, a ovu odluku je donela britanska javnost kroz anketu koja je provođena za potrebe emisije BBC Icons koja se fokusirala na neka od najistaknutijih imena iz proteklog veka\nGovorili su da je profesionalna, ali ona samo nije imala srama: Golotinja joj nije bila strana! (GALERIJA)\nNjena mršavost naterala je milione devojaka na rigorozne dijete. Anoreksičnost je tih godina bila u punom zamahu. Ovih dana poznata manekenka puni 45 godina\nOvo je prava istina o smrti Brus Lija: Kriva je ona! (FOTO)\nHitno je prevezen u bolnici a u tom trenutku patio je od strašne glavobolje i jakih napada\nIstorija bikinija: Brižit Bardo napravila pometnju na ulicama Azurne obale, Ursula Andres postala seks simbol! (FOTO)\nPočetkom jula 1946. godine dizajner Luis Rear javnosti je po prvi put predstavio kupaći kostim u dva dela koji je nazvao bikini.\nPoznati javno progovorili o bipolarnom poremećaju: Prolazim kroz neverovatno dobre trenutke i jako, jako loše! (FOTO)\nNa novom albumu je reper Kanje Vest otkrio da mu je u 39. godini dijagnostifikovan bipolarni poremećaj, a pre samo dva meseca isto je otkrila i pevačica Maraja Keri pa se time pridružila listi slavnih koji su otvoreno progovorili o tome.\nPriča o Džeki: Žena bez koje bi Kenedi bio samo još jedan predsednik! (FOTO)\nNa 101. godišnjicu rođenja američkog predsednika Džona Ficdžeralda Kenedija prisećamo se žene "iz senke" bez koje JFK ne bi ušao u legendu\nNepoznati detalji iz života Grejs Keli: Odrekla se slave zarad krune, jednu stvar nikad nije prežalila! (FOTO)\nU samo godinu i po dana snimila je devet filmova i osvojila Oskara, ali i postala princeza od Monaka, pa je prestala da glumi\nPoznata šminkerka slavnih, Liza Aldridž imala je čast da na svom YouTube kanalu ugosti prelepu glumicu Kejt Bosvord..\nPoznata šminkerka pokazala nekoliko trikova za dnevnu šminku: Rouzi Hantington-Vajtli izgleda kao boginja! (VIDEO)\nPoznata šminkerka slavnih, Liza Aldridž imala je čast da na svom "youtube" kanalu ugosti supermodel Rouzi Hantington-Vajtli...\nSaznajte sa kojim jakim i inspirativnim ženama delite horoskopski znak: One su hrabre, strasne i uspešne! (FOTO)\nBilo da ste ekscentrična Vodolija ili Strelac sklon neobičnim poduhvatima, svaki horoskopski znak ima kul osobine koje ga čine posebnim. Saznajte sa kojim izuzetnim ženama, što su se istakle u hrabrosti, inovativnosti i kreativnosti, delite zodijačke odrednice\nŠminkerka slavnih pokazala sve u detalje: Izgledajte kao Odri Hepbern u samo 6 koraka! (VIDEO)\nPoznata šminkerka slavnih, Liza Eldridž je počela da otkriva trikove u šminkanju koje su koristile najveće dive 50-tih i 60-tih godina prošlog veka. Danas nam otkriva one koje je koristila neprevaziđena Odri Hepbern\nNajtužnije holivudske ljubavne priče svih vremena: Pravili skandale da bi bili zajedno, umirali od tuge! (FOTO)\nJoko Ono i Džon Lenon, Elizabet Tejlor i Ričard Barton, Šeron Tejt i Roman Polanski, Džoan Vudvord i Pol Njumen, Mišel Vilijams i Hit Ledžer\n10 godina od tragične smrti: Najviše na svetu voleo svoju ćerku, jedna žena ga nikada nije prebolela! (FOTO)\nDeset godina je prošlo je otkako je holivudski glumac Hit Ledžer preminuo, ali njegov život i dalje intrigira javnost. Uprkos brojnim emotivnim lomovima, ostao je upamćen kao neverovatan talenat koga je rola genijalnog, ali i izopačenog Džokera koštala života\nZbog traume iz detinjstva izgubila veru u ljubav: Imala je mnogo ljubavnika, ali njega nikad nije prebolela! (FOTO)\nKejt Mos često je bila vinovnik skandala i afera, rizikovala da sve izgubi, a onda uplovila u malo mirnije porodične vode i primila se. Ovo je njena priča...\nNakon 4 braka stavila tačku: Kako je najseksepilnija žena sveta ostala sama! (FOTO)\nMoj prvi muž nije znao da kuva, moj drugi muž je verovatno trebalo da kuva jer bi mu to bio jedini talenat, dok je treći znao samo da kuva i ama baš ništa drugo\nSeverina kao filmska zvezda: Haljina dostojna svakog crvenog tepiha! (FOTO)\nVećina gmuzičara novogodišnje praznike provodi radno, pa je tako i Severina održala dva koncerta u Crnoj Gori\nŽivotna priča Idi Sedžvik: Bogata naslednica kojoj je sudbina zadala najteže udarce! (FOTO)\nOna je p omerala granice!\nNajstrašnija noć godine: A najbolji kostim za Noć veštica ide...\nVikend u znaku žurki...\nTragična sudbina obožavane starlete: Umrla je sama i bolesna u siromaštvu! (FOTO)\nRođena kao Norma En Sajk, Sabrina je bila model, glumica i pevačica...\nMelanija Tramp prigrlila špansku kulturu: Flamenko suknja i uzani top! (FOTO)\nMelanija Tramp (47) pridružila se svom suprugu, predsedniku Amerike, Donaldu Trampu na događaju koji je održan u Beloj kući u čast Španskoj kulturi i zaostavštini koja se u americi slavi celi naredni mesec\nTragičan život kontroverzne plavuše: Više od svega je želela da bude zvezda! (FOTO)\nZbog Plejboyj je postala senzacija, borila se s drogom i neuspehom pa se udala za milijardera starijeg 63 godine...\nNajlepše haljine na filmu:Zanosne glumice u kostimima koji oduzimaju dah (FOTO)\nNajlepše haljine s velikog platna\nPrethodna 1 / 14\tSledeća\nUvek budi dobra osoba: Zlo na zlo, uvek je zlo. Dobro na zlo, nečemu se nadati!\nOBROK SALATA OD KUPUSA I SARDINE: brzo i zdravo jelo za lak ručak ili večeru (RECEPT)\nPrelomi kod dece: Najvažnija pitanja o stavljanju gipsa i rehabilitaciji\nMonika Beluči blistala na gala večeri u Parizu: Kada se pojavila u elegantnom izdanju, niko nije skidao pogled! (FOTO)\nDžesika Simpson otkrila jezive detalje: Bila sam žrtva seksualnog zlostavljanja sa samo šest godina!\nOtac Megan Markl 90 minuta iznosio porodične detalje na televiziji: Svet je zgranut!\nPonovo na sudu: Fotograf traži milionsku odštetu od Kim Kardašijan!


Ostalo još samo 500 ulaznica za FFC spektakl u Osijeku¨!\nPredsjednik Final Fighta Orsat Zovko u srijedu 02. travnja je na službenoj press konferenciji uoči FFC-a 11 najavio: "Osijek ce biti prvi naš event za koji ćemo na dan održavanja priredbe moći reći - RASPRODAN!"\n03.04.2014 @ 12:14\nI zaista, dva dana prije osiječkog borilačkog spektakla u slobodnoj prodaji u sustavu Eventim još je ostalo tek nešto manje od 500 ulaznica. S obzirom da se najviše ulaznica tradicionalno prodaje nakon službenog vaganja koje je na rasporedu danas u 14 sati u Hotelu Lav u Vukovaru, čini se da će Zovko imati pravo i da će ulaznica za FFC 11 do kraja današnjeg dana nestati.\nFight Site saznaje da su organizatori sačuvali dodatnih 500 ulaznica koje će biti moguće kupiti na sam dan eventa na blagajnama u sklopu prekrasne nove dvorane Gradski Vrt koja će ugostiti borilačke zvijezde.\nRazlog za dobru prodaju su reference s posljednjeg FFC-a u Osijeku koji se održao 2013. i koji je oduševio sve Slavonce. Također, cijene ulaznica su prilagođene hrvatskom tržištu i kreću se već od 60 kuna za sjedala na tribini.\nFFC 11 predvode Igor Jurković i Jovan Kaluđerović u kick boksing dijelu te Stipe Bekavac i Eddie Sanchez u MMA konkurenciji. Priredba starta u petak, 4. travnja u 20 sati.


ZVUCI JUGOSLAVIJE - SOUNDS OF YUGOSLAVIA: LABORATORIJA ZVUKA Telo 1979\nLABORATORIJA ZVUKA Telo 1979\nStvarno dobar album ove grupe, konceptualan u svakom pogledu. Interesantno ga je čuti posle toliko vremena, skoro 30 TRIDESET godina nas deli od nastanka ovog albuma. Pa ipak muzika je više nego dobra, koncept i dalje stoji - Gospoda iz ove multimedijalne grupe se nebi postidela ovog albuma ni da ga sad prvi put objave. GENIJALNO!\n-2. Lepo telo\n-4. Bajna mašina\n-6. Alkohol žene i...\n-7. Ja ne mogu\n-8. Dnevni red\nUživajte u Braći VRANEŠEVIĆ do svake koske na Telu.\nPostavio Aktivista Neumorni u 06:31


Potpisan Sporazum o formiranju Balkanskog saveza vojno neutralnih zemalja – Balkanekspresrb.rs\nPotpisan Sporazum o formiranju Balkanskog saveza vojno neutralnih zemalja\n25/03/2016 Off By\nSANDRA RAŠKOVIĆ IVIĆ JE PRECIZIRALA DA BI BALKANSKI SAVEZ ČINILE SRBIJA, CRNA GORA I REPUBLIKA SRPSKA. OVU INICIJATIVU JE POKRENULA DEMOKRATSKA STRANKA SRBIJE I OČEKUJEMO DA ĆE SE JEDINSTVENA RUSIJA SA OVIM PREDLOGOM OBRATITI VLADAJUĆIM STRUKTURAMA U SRBIJI, ISTAKLA JE RAŠKOVIĆ IVIĆ\nInfo: Radio Novosti\nDEMOKRATSKA stranka Srbije potpisala je juče sporazum sa Putinovom Jedinstvenom Rusijom o formiranju Balkanskog saveza vojno neutralnih zemalja koji bi garantovala Rusija, izjavila je danas za Radio Novosti predsednica DSS Sanda Rašković Ivić po povratku iz Rusije.\nOna je precizirala da bi Balkanski savez činile Srbija, Crna Gora i Republika Srpska. Ovu inicijativu je pokrenula Demokratska stranka Srbije i očekujemo da će se Jedinstvena Rusija sa ovim predlogom obratiti vladajućim strukturama u Srbiji, istakla je Rašković Ivić.\nOna je ocenila da ovaj Sporazum predstavlja „potvrđivanje vojne neutralnosti Srbije i sprečavanje daljeg pogubnog i ponižavajućeg širenja NATO pakta.“\nNama je važno da smo taj sporazum potpisali baš 24. marta kada je godišnjica NATO bombardovanja, istakla je Rašković Ivić za Radio Novosti♦\nTagsDSS Jedinstvena Rusija Radio Novosti Sandra Rašković Ivić\nBačka Palnaka: švercovao psihoaktivne supstance\nSaopštenje Vlade: Nedozvoljeno je da se zbog zločina pojedinaca krivica svaljuje na pojedine narode\nSrbija prva u Evropi započinje proizvodnju vakcine Sputnjik V


Berane - Uznemirujući snimak vode koja odnosi asfalt (VIDEO)\nDelovi severa Crne Gore su pod vodom. Iz Direktorata za vanredne situacije navode da su obilne padavine u prethodna dva dana ugrozile područja opština Berane, Petnjica i Rožaje.\nSituacija je najkritičnija na teritoriji opštine Berane gde se izlila reka Bistrica, ugrozivši oko 80 domaćinstava. Povećani vodostaj reke Lim ugrozio je izbegličko naselje Riverside, gde je bila potrebna evakuacija stanovništva. Zbog situacije na terenu, opština Berane se obratila za pomoć Direktoratu za vanredne situacije MUP-a, tražeći pumpe za ispumpavanje vode i šatore.\n- Situacija u ostalim opštinama do sada nije zahtevala angažovanje ljudskih i materijalnih resursa drugih opština, kao ni resursa na državnom nivou. Tačnije, na teritoriji opštine Rožaje, u ranim jutarnjim satima, izlile su se sve pritoke i povećale vodostaj reke Ibar. Shodno informacijama kojima Direktorat raspolaže, situacija u ovoj opštini je trenutno stabilna - kazali su u Direktoratu.\nNa teritoriji opštine Petnjica, gde je došlo do izlivanja reke Popče, bilo je ugroženo 15 kuća. I na teritoriji ove opštine situacija je, prema raspoloživim informacijama, trenutno stabilna. Poplavile su kuće u Rožajama, Beranama i u Petnjici, gde je proglašeno vanredno stanje i odakle je evakusiano 20 porodica. Direktorat za vanredne situacije zajedno sa predstavnicima lokalnih samouprava kontinuirano prati situaciju na terenu.\n- Opštinske službe angažovale su sve raspoložive materijalne i ljudske resurse na lokalnom nivou, u cilju smanjenja posledica po građane i materijalna dobra – ističu u Direktoratu.\nU komunikaciji sa Elektroprivredom Crne Gore, kontuirano se prati nivo vodostaja HE Piva i Perućica.\n+2 # komsija 09-11-2016 23:53\neto kakve puteve pravimo 2 cm asfalta\nRenoviran vidikovac na Zlataru\nŠest miliona Nijemaca glasalo za nacističku stranku AFD\nKrvavi BMW šokirao prolaznike u Berlinu: Policija je morala pustiti vozača\nPočelo glasanje na kurdskom referendumu u Iraku\nI zmija može biti kućni ljubimac\nSjenica / Pašina tabija, mjesto gdje su Osmanlije prvi put upotrijebile drvene topove\nSep 24, 2017 14


Trivić: Unaprijediti kvalitet nastavnog programa u bogosloviji u Foči\n23/11/2021 | 15:59 ⇒ 16:06 | Autor: RTRS\nMinistarka prosvjete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić rekla je da će resorno ministarstvo u saradnji sa Republičkim sekretarijatom za vjere nastaviti da pruža podršku Srpskoj pravoslavnoj bogosloviji "Sveti Petar Dabrobosanski" u Foči radi unapređenja kvaliteta nastavnog programa.\nMitropolit Hrizostom i Natalija Trivić (Foto:vladars.net)\nTrivićeva je tim povodom razgovarala sa Njegovim visokopreosveštenstvom mitropolitom dabrobosanskim Hrizostomom i direktorom Republičkog sekretarijata za vjere Draganom Davidovićem o značaju Bogoslovije i planu Srpske pravoslavne crkve da kontinuirano unapređuje uslove za učenje bogoslova u ovoj srednjoškolskoj ustanovi.\nMitropolit Hrizostom rekao da je za SPC značajno što je ova bogoslovija dio mreže srednjih škola u Srpskoj, saopšteno da iz resornog ministarstva.\nOn je predstavio plan razvoja ove srednjoškolske ustanove, planirane arhitektonske izmjene i dogradnju objekta Bogoslovije radi poboljšanja estetskog izgleda, te aktivnosti koje se provode sa ciljem da učenici imaju veće mogućnosti za bavljenje sportskim aktivnostima u toku srednjoškolskog vaspitanja i obrazovanja.\nNa sastanku je razgovarano i o značaju upotrebe informacionih tehnologija, a Trivićeva je upoznala mitropolita Hrizostoma sa aktivnostima koje se provode u skladu sa akcionim planom za reformu obrazovanja u Srpskoj.


“Čović nema profesionalno ni ljudsko dostojanstvo” | N1 Srbija\n“Čović nema profesionalno ni ljudsko dostojanstvo”\n15.04.2019. |18.24 |\nNakon dve utakmice finalne serije plej-ofa, jedne pres konferencije i drugog saopštenja od strane predsednika Crvene zvezde Nebojše Čovića, oglasio se i košarkaški klub Budućnost, čije saopštenje je potpisao predsednik podgoričkog kluba Dragan Bokan prenosimo u celini:\n"Ovo je linč! Za psihijatriju! Kako ih dočekati u PG?"\nO razlozima provokacija koje mi upućuje Nebojša Čović on i ja ćemo razgovarati prilikom zasedanja Skupštine ABA lige.”\nDa ironija bude veca,pre par godina,Bokan je bio jedan od vaznijih sponzora danasnjeg rivala.\nGospodine Bokan, na obe strane ne postoji minimum uslova za normalan život, a kamo li za bavljenje sportom. Vaši puleni u Cg, kao i oni koji su Čovića postavili tu gde jeste, su glavni odgovorni za bolest koja je zahvatila oba društva - netrpeljivost, netoleranntost, nekultura i prostakluk, kič i šund. Prosto, narod ne ume da živi jer nema sa čim, a najgore iz oba naroda se (nažalost) nalazi na tribinama sportskih događaja, jer im to vlast omogućava, u onda dobijemo to što dobijemo. Društva na Balkanu su bolesna, potrebna je dugai mukotrpna terapija do izlečenja, ali problem je što sa time neće niko da se bavi - mnogo je lakše ovo što rade Vučić I Milo - zavadi, podeli, uceni, preti pa vladaj. Osobe poput Čovića postoje svuda, ali jedino kod nas takvi likovi vode sportske klubove i učestvuju u nekom javnom poslu/životu.. Kao navijač Partizana, stara škola, sećam se dobro divljanja vaših Đetića i PG, kada smo gubili od generacije u kojoj je igrao Pajović, bilo je kao da vam život zavisi od pobede nad Partizanom. Ali moram priznati, ipak nije bilo gnusnih likova poput Čovića. Ta osoba ima strašan lični problem, to je očigledno, ali još veći problem imaju oni koji ga u tome podržavaju.. To je onda problem države i društva. Zato smo svi tu gde jesmo, na dnu lestvice životnog standarda Evropi. Pozdrav iz rakopanog Beograda\n“Čović nema profesionalno ni ljudsko dostojanstvo” Vi ste to tek sad shvatili gospodine Bokan?!


Nedavni sadržaj od nemanja_m | Forum Krstarice\nNedavni sadržaj od nemanja_m\nMa dve casice Green Fairy original i vec juris zmajeve a nisi pijan :p\nMrzi me da citam prethodne strane pa cu samo malo prokomentarisati to sto vidim ovde... Sve zavisi od devojke... Ako znas sta treba da kazes i da joj udjes pod kozu, nije tesko. Naravno, treba birati reci i sto je jos bitnije a na sta mali broj ljudi obraca paznju-pokrete... A sto mene...\nWow... Stvarno ekstra... Kakav je to sat? Dzepni?\nDulle, nisam bas, ali nema veze, pokusacu da provalim sam...\nNaravno, koristim neki mini stalak... Bas mi se ne svidja taj ugao :( Ostalo i nije tako lose...\nEvo jedna slika uradjena od par komada, medjutim dole desno dobijam bas ruzne delove. Ovo je direktno iz Photomatix-a bez obrade u PS i bez crop-a... Sta mogu da uradim da bih to izbegao? Inace, kompozicija nije nesto posebno- pogled s mog prozora...\nDjole, radio sam ovo u Photomatix-u i to sam isprobavao svasta, vecina od toga ni ne znam sta znaci... Ima li neki tutorial za Photomatix...? Valjda cu tad da pohvatam neke cake... :)\nEvo jos dve od danas... Misljenje?\nhttp://i25.tinypic.com/5d4e1k.jpg Malopre slikano... Misljenje?\nEpa ovo je samo od 3 komada... Zanima me sta mislite o kvalitetu? Inace ovo je u Nisu, blizu Caira...\nEvo nesto i od mene. Prvi HDR sa novim A720 IS ali i u mom zivotu... Molim vas, dajte komentare...\nGalerija foto-aparata korisnika pdf. Fotografija\nEvo ga i moj: Canon A720 IS Dobio sam ga pre 2 dana :)\nLjudi, kupio sam A720 IS, sada mogu da vam se pridruzim sa slikama :)\nLjudi, planiram da uzmem Canon A720IS sa karticom, punjacem, i torbicom za 215E... Koliko sam cackao po internetu, za sad je on najbolja kupovina... Da li vi mozda znate nesto drugo sto bih za te pare mogao da pazarim? Inace planiram da ga koristim za putovanja a i da povremeno nesto...


Austrija: Muslimani protiv izmjena Zakona o islamu | Muslimani u Evropi Vijesti | Al Jazeera\nAustrijski Zakon o islamu donesen je davne 1912. godine, nakon što je tadašnja Austro-Ugarska monarhija anektirala Bosnu i Hercegovinu.\nIslam je njime priznat kao službena religija, a Vlada Austrije sada ga želi izmijeniti, što je već duže vrijeme jedna od najaktuelnijih tema u toj državi.\nZakon će na glasanje vjerovatno u januaru, a brojni muslimani u Austriji se nadaju da do izmjena neće doći.\nUkoliko Vlada usvoji izmjene Zakona o islamu, brojnim muslimanskim udruženjima prijeti zatvaranje.\n”Pa, svakako da su svi muslimani Austrije, u većini slučajeva, zabrinuti tim zakonom”, rekao je Šemsudin iz jednog od brojnih udruženja bosanskih muslimana.\nU Parlamentu se već sedmicama raspravlja o Zakonu.\n”Prijedlog zakona zahtijeva da sva muslimanska udruženja – u roku šest mjeseci od donošenja zakona postanu dio jedne od dvije krovne islamske organizacije u zemlji: sunijske i alevijske. Zatim, zabranuje se rad stranim imamima, kao i vanjsko finansiranje muslimanskih organizacija. Na kraju, zahtijeva se standardizovan prevod Kur'ana i islamskih tekstova na njemački jezik”, izvijestio je iz Beča reporter Al Jazeere Harun Karčić.\nIzmjene Zakona o islamu dolaze u trenutku kada se sve više muslimana iz Austrije priključuju radikalnim grupama u Siriji i Iraku.\nUpravo zbog toga, kaže austrijski ministar vanjskih poslova u nedavnoj izjavi, i potreba za novim zakonom.\n”Želimo austrijsku formu islama. Svaki musliman u Austriji trebao bi biti u mogućnosti da praktikuje svoju religiju, ali ne želimo utjecaj i kontrolu izvana”, kazao je Sebastian Kurz.\nZakoni koji regulišu slobodu vjeroispovijesti u Austriji omogućavaju postojanje više organizacija za istu vjeru, kao i primanje novčanih sredstava iz inostranstva.\nTako se, naprimjer, finansiraju Ruska pravoslavna crkva i jevrejske zajednice.\nZato profesor pravnog fakultetu u Beču Stefan Hammer smatra da se Prijedlog zakona o islamu kosi sa ljudskim pravima zagarantovanim u Ustavu.\n”Vladin Prijedlog zakona definitivno bi uskratio ne samo vjerske slobode muslimana, već bi kršio i princip jednakosti među vjerskim zajednicama. Pogrešan je pristup izmijeniti zakon koji reguliše vjeru, u sredstvo za očuvanje sigurnosti”, rekao je Hammer.\nCarla Amina Baghajati predstavlja Islamski savjet Austrije, a smatra da je jedini razlog za mijenjanje dosadašnjeg Zakona -islamofobija.\n”Ovaj Zakon dolazi u vrijeme koje će biti zapamćeno u budućnosti kao nešto gore od atmosfere odmah nakon 11. septembra. Mnogi muslimani to kažu. Nije više strah općenito od islama. Sada se stvorio strah od muslimana kao susjeda čija su djeca ekstremistički indoktrinirana i koja u džepu imaju avionsku kartu za Siriju”, zaključila je Baghajati.\nAustrija je dom za blizu 600.000 muslimana, a najveći broj dolazi iz Turske i Bosne i Hercegovine.\nZakonom starim više od jednog stoljeća dobili su brojna prava – kao što je mogućnost pohađanja islamske vjeronauke u javnim školama.\nSada strahuju da bi novim zakonom neka od njih mogli izgubiti zbog nekolicine ekstremnih grupa.


Utorak, 2.10.2018., 23:24 | Srpskacafe\nLiga šampiona: Šamar “kralju”\nDM Utorak, 2.10.2018., 23:24\nUtorak, 2.10.2018., 23:24\nNastavak kampanje u Ligi šampiona donio nam je nekoliko iznenađenja, prije svih ono u Moskvi, gdje je “kralj” doživio novi šamar: CSKA – Real 1:0.\nliga šampionareal madrid"kralj"cskaiznenađenješamardruga runda\nSD Utorak, 2.10.2018., 21:00 Ponedjeljak, 11.02.2019., 09:39\nGrupa Led Zeppelin se suočava sa novim suđenjima zbog tvrdnji da su “kopirali” njihov klasik “Stairway To Heaven”. Podsjetimo, porota federalnog suda iz Los Anđelesa\nDM Utorak, 2.10.2018., 15:03\nPolicija u Las Vegasu pokrenula je istragu protiv fudbalera Juventusa i portugalske reprezentacije Kristijana Ronalda zbog sumnje da je silovao Katrin Majorgu. Informaciju koja je\nVuk Bačanović: U čemu je kralj Aleksandar bio u pravu?\nOT Utorak, 2.10.2018., 12:52\nUtorak, 2.10.2018., 12:52\nKralj Aleksandar I Karađorđević je ne samo jedna od najkontroverznijih, već definitivno, nepravedno najzapostavljenijih ličnosti srpske i opštejugoslovenske istorije. Besplatnu Android aplikaciju portala SrpskaCafe preuzmite\nŠulić za SrpskaCafe: Iza SNSD-a stoje rezultati\nOT Utorak, 2.10.2018., 12:51\nUtorak, 2.10.2018., 12:51\nOčekujem ono što očekuje i većina građana Republike Srpske, a to je još jedna veličanstvena pobjeda SNSD-a te da ostatak kampanje i sam izborni dan\nsnsdSrpskaCafe IntervjuDenis ŠulićMladi socijaldemokrati\nOT Utorak, 2.10.2018., 12:50\nŠirom Republike Srpske na skupovima Srpske demokratske stranke osjeća se pozitivna energija među ljudima koji žele istinske i korjenite promjene. To je ona energija koja\nIzborni slogani: Sviće pod zastavom Srpske\nOT Utorak, 2.10.2018., 12:48\nUtorak, 2.10.2018., 12:48\nJoš pet puta spavamo, pa – izbori! Stranke su rekle šta su imale, kandidati su poručili šta su htjeli, portparoli su šerovali koliko su stizali.\nsnsdsdsBorislav Vukojevićizbori u bihSavez za pobjeduStevan SalatićIzborni sloganiSlogani\nDM Utorak, 2.10.2018., 12:47\nKošarkaši Crvene zvezde počinju avanturu u Evrokupu, drugom po kvalitetu evropskom klupskom nadmetanju. Poslije pet evroligaških kampanja, “crveno-bijeli” su se gubitkom jadranske krune spustili stepenicu\nPogledajte prvi trejler filma o Eltonu Johnu (VIDEO)\nSD Utorak, 2.10.2018., 12:45 Ponedjeljak, 11.02.2019., 09:39\nUtorak, 2.10.2018., 12:45 Ponedjeljak, 11.02.2019., 09:39\nParamount Pictures je objavio prvi trejler za film “Rocketman”, u kojem nakratko možemo vidjeti Tarona Egertona u ulozi Eltona Džona. Biografsko ostvarenje, koje prati muzičku\nDM Utorak, 2.10.2018., 11:45\nPrvog dana drugog kola grupne faze Lige šampiona u centru pažnje biće utakmica G grupe između Mančester junajteda i Valensije na “Old Trafordu”. Posebnam akcenat


Pristaše ruskog opozicionara na udaru ruske policije\nAleksej Navalnji u svom uredu\nPristaše ruskog oporbenog političara Alekseja Navalnjog izjavili su da su ih pripadnici policije zlostavljali tokom pretraživanja njihovih ureda, te su im oduzimali letke na kojima pozivaju na bojkot predstojećih ruskih predsjednićkih izbora.\nVideo koji je postavljen na Twitteru samog Navalnjog prikazuje kako policajci prisiljavaju ljude da izjavljuju da su dobili informacije o ilegalnim aktivnostima, ili da su nelegalni dokumenti bili unutar ureda.\nNavalnji je pozvao je na bojkot izbora 18. marta nakon što mu je izborna komisija zabranila kandidaturu za predsjednika Rusije.\nNjegovi pristaše planiraju organizirati masovne proteste širom Rusije 28. januara kako bi prosvjedovali protiv odluke.\nPutin, koji je predsjednik ili premijer od 1999. godine, traži četvrti šestogodišnji mandat na predstojećim izborima.\nKritičari Kremlja upozoravaju da će Putin sigurno pobijediti u čvrsto kontroliranom političkom okruženju Rusije.


Alfa Romeo 4C Launch Edition - B92.net\nDve godine nakon koncepta, na auto-salonu u Ženevi predstavljena je serijska verzija modela Alfa Romeo 4C. Sportski dvosed kreæe u prodaju u septembru 2013, po poèetnoj ceni od 60.000 evra.\nsreda, 6.03.2013. | 09:05 -> 14:30\nNajavljivana, pa odlagana, Alfa 4C najzad je spremna za serijsku proizvodnju. Tranzicija od konceptne verzije prošla je prilièno bezbolno što se tièe dizajna automobila. Izmene su minimalne i uglavnom se odnose na detalje, poput oblika spoljih retrovizora ili grafike svetlosnih grupa.\nVerzija koji je izložena na ženevskom auto-salonu nosi oznaku Alfa Romeo 4C Launch Edition i planirano je da bude izraðena u ogranièenom tiražu od ukupno 1.000 primeraka.\nPogledajte promotivni video ovog Alfinog automobila:\nNovi sportski dvosed italijanskog proizvoðaèa dugaèak je nešto ispod 4 m, širok 200 cm, a visok svega 118 cm, dok je meðuosovinsko rastojanje malo manje od 2,4 m. Karoserija i šasija automobila izraðene su od kombinacije dva laka materijala - aluminijuma i ugljeniènih vlakana, tako da masa Alfe 4C iznosi svega 895 kg.\nKao što je ranije saopšteno, novi sportski dvosed opremljen je 1.75 litarskim turbo-punjenim èetvorocilindriènim motorom iz modela Giulietta Quadrifoglio Verde. Motor ima novi aluminijumski blok, posebno dizajniranu usisnu i izduvnu granu i direktno ubrizgavanje.\nKao što je to bio sluèaj na konceptnoj verziji, snaga æe se kod serijske Alfe 4C prenositi na zadnje toèkove pomoæu šestobrzinskog TCT menjaèa koji æe osim automatskog imati i sekvencijalni režim rada, sa komandama za promenu brzine na upravljaèu. Automobil je u stanju da ubrza od 0 do 100 km/h za 4,5 sekundi i da dostigne brzinu od preko 250 km/h.\nAlfa Romeo 4C ima karakteristiène DNA komande, ali je pored tri postojeæa moda (D – dinamièan, N – normalan i A - za posebne uslove na putu, kao što su kiša ili sneg) dobio i èetvrti, Race, mod, koji æe poboljšati upravljaèke osobine automobila na trkaèkoj stazi.\nFIAT, koji je vlasnik automobilske marke Alfa Romeo, namerava da se uz pomoæ ovog modela ponovo vrati na lukrativno amerièko tržište. Zbog toga æe 500 od 1.000 jedinica prve serije biti namenjeno kupcima u SAD.\nZa tržišta Evrope, Bliskog Istoka i Afrike rezervisano je 400 automobila, dok æe na ostalim svetskim tržištima biti dostupno 100 vozila.\nAlfa Romeo je na Sajmu automobila u Ženevi imao još jednu premijeru. Reè je o konceptu Gloria, koji je kreirao European Design Institute (IED) iz Torina, u saradnji sa Alfa Romeo Style centrom.\nOvaj automobil dugaèak je 4.700 mm, širok 1.920 mm, visok 1.320 mm, dok njegovo meðuosovinsko rastojanje iznosi 2.900 mm. U pitanju je limuzina kod koje se zadnji par vrata otvara unazad, kako bi se putnicima olakšao pristup sedištima.\nIako nisu otkriveni detalji o pogonu, u Alfi kažu da je Gloria dizajnirana tako da je pokreæu najsavremeniji V6 ili V8 bi-turbo motori, odnosno pogonske jedinice koje su predstavljene na najnovijoj generaciji Maseratija Quattroporte.\n"Koncept Gloria zamišljen je kao simbol elegancije i prestiža, sa idejom da omoguæi udobnost i obilje prostora kako na prednjim, tako i na zadnjim sedištima automobila", kažu u italijanskom proizvoðaèu.\nViše fotografija sa ženevskog auto-salona možete pogledati u našoj Galeriji.\nSajmu automobila u Ženevi 2013. možete pratiti u posebnoj rubrici na našem sajtu.\nFord Mondeo nije "mrtav", nova generacija stiže 2021.


PIK: Međunarodna zajednica pomoći će BiH u borbi protiv virusa korona - Glas Srpske\nSrna, Foto: Arhiva 01.04.2020 15:59\nSARAJEVO - Upravni odbor Savjeta za sprovođenje mira /PIK/ istakao je da će međunarodna zajednica nastaviti da sarađuje sa svim relevantnim institucijama u BiH na obezbjeđivanju materijalne i drugih vrsta pomoći BiH u borbi protiv virusa korona, kojom treba upravljati transparentno i odgovorno, te uzimajući u obzir koje su najveće potrebe.\nOvo se navodi u izjavi ambasadora Upravnog odbora PIK-a, kojoj se pridružuju EUFOR, Međunarodni monetarni fond /MMF/, Nato štab u Sarajevu, OEBS, Svjetska banka, Švedska, Švajcarska, UN u BiH i Savjet Evrope, nakon jučerašnjeg izvještaja rezidentnog koordinatora UN, te predstavnika Svjetske zdravstvene organizacije i MMF-a o posljedicama koje će kriza izazvana virusom korona imati po BiH.\n"Upravni odbor PIK-a podržava pozitivne političke izjave političara u BiH kojima se zagovara saradnja i potreba da se zajednički odgovori na krizu, uključujući i nedavnu izjavu i koordinaciju koja se odvija u Predsjedništvu BiH", saopšteno je iz OHR-a.\nU saopštenju se navodi da Upravni odbor u potpunosti podržava proporcionalne i koordinisane mjere koje preduzimaju svi nivoi vlasti u borbi protiv epidemije i očuvanju zdravlja i dobrobiti građana BiH.\nUpravni odbor ističe potrebu za usklađenijim i dalekosežnijim pristupom u nastojanjima da se minimiziraju socio-ekonomske posljedice ove krize.\n"Odgovor na trenutnu zdravstvenu krizu u BiH može biti efikasan ako organi vlasti pokažu jedinstvo i dobro upravljanje, poštujući ustavno-pravni okvir BiH na svim nivoima, vladavinu prava, transparentnost i odgovornost, u interesu svih građana. Organi vlasti trebaju obezbijediti da sve vanredne mjere budu uravnotežene i da odgovaraju stvarnim zahtjevima sa terena sve dok kriza traje", ističu iz Upravnog odbora PIK-a.\nU izjavi se naglašava da se vlasti BiH trebaju obavezati na mjere koje će omogućiti bolji ekonomski oporavak i dugoročniju fiskalnu stabilnost, te dodaje da je istovremeno, važno napraviti rebalans budžeta na svim nivoima vlasti u BiH kako bi se uzeli u obzir trenutni prioriteti.\nUpravni odbor PIK-a apeluje na građane BiH da u potpunosti poštuju privremene mjere koje donose vlasti kako bi se zaustavilo širenje virusa korona, što je ključno za uspjeh u ovoj zajedničkoj borbi.


Ivanić: Rata ne može biti, jer nemamo oružja\nNaslovnica Krajina Banja Luka Ivanić: Rata ne može biti, jer nemamo oružja\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić poručio je da u toj državi ne može biti rata jer, kako je rekao, na sreću nema oružja, ali istovremeno nije isključio mogućnost pojedinačnih incidenata i sukoba.\n“Rata ne može biti iz nekoliko razloga. Nema oružja. Nemamo mi tenkove, nemamo mi topove, nemamo mi transportere, nemamo haubice. I sreća je da ih nemamo. Sa ovakvim političkim ambijentom ne dao Bog da imamo, svašta bi bilo moguće”, rekao je Ivanić u intervjuu za agenciju Anadolija.\nNe bi, kazao je, isključio mogućnost pojedinačnih incidenata, nekih pojedinačnih sukoba.\n“Jednostavno takav je ambijent, stalno se tenzije dižu. Udara se sa svih strana na elementarni dignitet naroda u BiH. To nije dobro. Nikada to ne može stvoriti dobar rezultat. Sreća da sukoba neće biti, između ostalog, zato što mislim da ljudi jesu zabrinuti, ali da ne vide baš u ovim sadašnjim liderima nekoga iza koga bi pošli, a, pogotovo iza koga bi pošli u rat”, kazao je Ivanić u intervjuu za Anadoliju.\nNema, istakao je, takvih lidera danas na političkoj sceni i to je dobro.\n“I treće, mislim da većina ljudi zna da se nekim novim sukobom ništa ne bi dobilo. Šta bi se dobilo? Ako neko misli da bi novim sukobom mogla nastati nezavisna RS, jako griješi, ako neko drugi misli da će novim sukobom uništiti RS, jednako tako griješi. Svako rešenje bi se opet svelo na nešto ovo između što mi danas imamo. Ja drugačije rešenje ne vidim”, kaže Ivanić.\nRevizija tužbe BiH\nGovoreći o najavama moguće revizije tužbe BiH pred Međunarodnim sudom u Hagu protiv Srbije za genocid, Ivanić je rekao da u Predsjedništvu BiH nema saglasnosti o tome.\n“Ja i član Predsjedništva BiH Dragan Čović smo protiv otvaranja novog slučaja, a član Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović je za to, barem je tako djelovalo”, kazao je.\nS obzirom da, kako je rekao, nema saglasnosti o tome nijedna strana ne može dobiti za svoj prijedlog konsenzus.\n“A mi smo se dogovorili, još se toga držimo, ja se nadam da ćemo se držati do kraja mandata, da nećemo stavljati na dnevni red kako god ko od nas u tome prošao, stvari oko koje nema saglasnosti. I očito da bi se tužba u ime BiH pojavila, samo uz podršku jedne strane. To je već samo loše. Pokušaj da se iskoristi činjenica da je ovaj agent imenovan nekada prije 18 godina, ako se ne varam, da i dalje zastupa taj slučaj mislim da će u startu pasti proceduralno”, rekao je.\nOcijenio je da nova tužba nema niti jednog argumenta.\n“Argument mora biti ne stariji od šest mjeseci. Šta se posljednjih šest mjeseci desilo što bi trebalo da promijeni stvari?! Ništa. I to i oni koji hoće da se tužba ponovno pokrene jako dobro znaju. I ta tužba će samo na sve ovo što smo imali dodati novu ulje na vatru”, smatra Ivanić.\nNavodi i da bi to stvorilo loše odnose unutar BiH, Srbi i Bošnjaci, a posebno bi povodom te tužbe, nastupili loši odnosi sa Srbijom, kaže Ivanić.\nTu se, podsjetio je, radi i o otkazivanju ranije zakazane posjete predsjednika Srbije Tomislava Nikolića, nakon što je Naser Orić uhapšen u Švicarskom, a tu je i napad u Srebrenici na premijera Aleksandra Vučića za koji do danas nije odgovarao ni disciplinski.\nIvanić je rekao da mu se čini da stanje u BiH nije dobro i da je puno teže nego što se na prvi pogled stiče utisak, te da je to razlog što ga ambijent, kako je rekao, podsjeća na one događaje koji su bili potpuno neopravdani, koji su bili katastrofalni po sve građane u BiH.\nUmjesto o budućnosti, kazao je Ivanić, u BiH govorimo o temama za koje unaprijed, kada ih otvorimo znamo da ćemo ih različito vidjeti.\n“I stanje uopšte nije dobro. Ni blizu nije dobro i zaista treba nešto učiniti da se te okolnosti promjene. Treba reći o tome šta sada dominira. Praktično posljednjih šest mjeseci smo imali raspravu o Danu RS kao dominantnu u kojoj su i jedni i drugi i treći, odnosno posebno dvije strane bošnjačka i srpska očekivale da budu pobjednici, a da je druga strana poražena”, rekao je.\nNe može se, kaže, u BiH tako živjeti da neko pobijedi, a neko izgubi, nego se uvijek moraju tražiti rešenja koja su negdje između, smatra predsjedavajući Predsjedništva BiH.\nMesan Avdurahmanovic 2. veljače 2017. At 23:24\nImali su cetnhici i tenkove transportere, topove,haubice a mi lovacke puske 1992 pa nam nista nisu mogli a kad smo uspostavili ravnotezu snaga 1995 onda su bjezali kao zecevi i BL bi bili ostavili da ih nisu spasili sugavi amerikanci


Mislite da je pletenje aktivnost samo za bake? Neurolozi vam daju razloge zašto je super vježba za vaš mozak! – STUDOMAT.ba\nMislite da je pletenje aktivnost samo za bake? Neurolozi vam daju razloge zašto je super vježba za vaš mozak!\nPletenje – misaona praksa meditacije i koncentracije, hobi koji zaokuplja milijune žena (i muškaraca) širom svijeta. Neurologija je priznala pletenje novom jogom, toliko je snažan utjecaj ovog posla na zaljubljenike u njega. Joga za mozak … Zvuči vrlo impresivno, prenosi uspesnazena.com.\nJeste li znali, ako pletete barem 3 puta sedmično , vaša razina anksioznosti i stresa se značajno smanjuje? To nevjerojatno djeluje na emocionalnu sferu, smiruje je, i doprinosi dugoočekivanom osjećaju ravnoteže. Također, osjetit ćete pozitivne promjene u različitim područjima života:\nU teškim vremenima ovaj hobi će postati spas od raznih uznemirenja.


Lokacije i radno vrijeme ureda\nObzirom da za učionice i urede još uvijek nemamo suglasnost, ured za studente, ured odsjeka, pročelnika, ISVU koordinatora i sistem inženjera su privremeno smješteni na Matematičkom odsjeku, Bijenička cesta 30. U ovom prijelaznom razdoblju radno (uredovno) vrijeme ureda za studente i ostalih ureda će biti prema prethodnom dogovoru putem elektroničke pošte ili telefona. Molimo studente koji trebaju potvrde, da ih zatraže putem elektroničke pošte, a po potrebi preuzmu sljedeći radni dan u dogovoreno vrijeme na navedenoj lokaciji.\nSredišnja geografska knjižnica je radi preseljenja trenutno nedostupna korisnicima.\nMolimo da se za sve informacije obratite na adrese elektroničke pošte kolegica Bajs (lbajs@geog.pmf.hr) i Damičević (bdamicev@geog.pmf.hr).\nFiksna telefonija na Geograskom odsjeku privremeno je izvan funkcije radi preseljenja na novu lokaciju te smo trenutno dostupni putem elektroničke pošte (e-mail).\nUređeno: 8. 4. 2022. u 11:15


Prvi korak - identifikacija - Marketar.rs\nCilj prvog koraka je da pomogne u identifikaciji ciljeve emaila kao kanala digitalne komunikacije. Tačno je da je email jako pouzdan i efektan kanal, ali samo kada se radi kako treba. Pogrešiš li samo u jednoj od osnovnih postavki, čeka te rešavanje rebusa i gledanje u plećku down the line.\nStručnjaci za SEO će me jako dobro razumeti kada kažem da su ključni elementi znanja vezanog za ovaj kanal obavijeni velom tajne i mistike. Razlog tome je činjenica da su glavni algoritmi nedustupni za javnost. Mi u email marketingu ne znamo tačno šta se nalazi u Gmailovom ili Microsoftovom spam algoritmu, kao što ni stručnjaci za SEO ne znaju tačno kako Guglov algoritam radi. Tako da se dosta toga zasniva na iskustvu, što se lako prevodi u „Ma, mora da je ovako!“ Međutim, ono što email razlikuje od SEO je činjenica da je mnogo duže prisutan i da potiče još od vremena kada je Internet bio zaista slobodan. Email je jedan od prvih protokola ranog Interneta i od tad se nije previse promenio. Dok digitalni giganti današnjice stvaraju kanale koje potpuno kontrolišu i od kojih zavise stotine hiljada malih, srednjih i velikih kompanija, email je jedan od najdecentralizovanijih i istinski privatnih „mesta“ na Internetu. Email je (u najvećem broju slučajeva) besplatan, što znači da je konkurencija, a samim tim i inovacija, svedena na minimum. Ovo je često i izvor poteškoća marketara i dizajnera, koji su navikli na nove standarde i nikako ne mogu da shvate da je email u stvari onaj matori konzervativac kome ne pada na pamet da se menja kako vetar dune. Moglo bi se reći Srbenda 😀\nŠalu na stranu, ali u srži emaila su dva koncepta: privatnost i bezbednost. Sve ostalo, novi fensi interfejsi i napredne funkcionalnosti, mogu da dođu u obzir samo ukoliko slepo poštuju ova dva koncepta. Email mailbox je najintimnije mesto na Internetu. Za svaki servis, društvenu mrežu ili app ti treba email. Ukoliko zaboraviš svoju PayPal šifru, možeš je resetovati pomoću mejla. Ako želiš da povratiš pristup drugoj email adresi, može ako si uneo/la prethodnu.1\nPošto je email ovako dragocen i intiman, korisničko iskustvo se tokom proteklih par decenija oblikovalo tako da se svaki napad na ova dva principa lako rešava jednim klikom na dugme Spam. Svako ko ozbiljno koristi svoj email mailbox neće trpeti ubacivanje letaka i oglašavanje bez dozvole. To jasno pokazuje razvoj besplatnih email providera (Gmail, Hotmail, Yahoo, AOL itd.) u smeru što efikasnije borbe protiv Spama i malicioznih mejlova.\nMeđutim, iako restriktivan, email ostaje jedan od najefektnijih kanala iz razloga što se ispravan email marketing zasniva na dozvoli (opt in) i relevantnosti. Pomislićeš „Da, ali svaki marketing mora biti relevantan! Ukoliko postavim Facebook ad i ne targetiram pravilno, neću imati nikakvih rezultata!“ Da, ali ti nemaš nikakvu opipljivu kaznu za spamovanje ljudi reklamama na Facebooku i Googlu. Štaviše, njih boli uvo, dokle god ti trošiš novac na njihovim platformama i ne reklamiraš zabranjene stvari. Izuzetak je opet optimizacija za organsku pretragu gde vas Google može penalizovati ako ne igrate po njegovim pravilima, ali shvataš poentu.\nDok su privatnost i bezbednost koncepti koji vladaju tehničkom stranom email tehnologija, postoje dva koncepta koji su im komplementarni i služe marketarima i korisnicima. To su: relevantnost i poštovanje. Poštovanje se odnosi na slanje poruka samo korisnicima koji su ih eksplicitno tražili i uvažavanje kada oni prestanu da ih žele. Ono je komplementarno bezbednosti. Relevantnost je komplementarna privatnosti u smislu da niko ne želi da troši vreme na stvari koje ga ne zanimaju.\nDakle, email marketing mora biti: bezbedan za krajnjeg korisnika (primaoca) i njegovu privatnost, treba da poštuje njegove odluke a ne implicira ih, i treba da komunicira samo relevantan sadržaj koji će primaoci da vole i zadovoljno klikću (mišem, ne od sreće).\nHajde sada da identifikujemo glavna pitanja koje moramo sebi postaviti.\nPrvo pitanje koje traži odgovor je:\nŠta očekujemo od email marketinga?\nNavedi ciljeve, zbog čega i sa kojom idejom biste2 ušli u ceo ovaj poduhvat. Ukoliko vodite online prodavnicu, to će verovatno biti više prodaja, ali ukoliko imate SaaS ili igricu, ciljevi mogu biti upoznavanje sa funkcionalnostima ili poboljšanje angažovanosti unutar vaše aplikacije. Podeli ciljeve na primarne, sekundarne i tercijarne. Ukoliko imate i kvartarne, well, good for you.3\nOvaj korak možda izgleda lako i mahom teorijski, ali je neophodan. Često se srećem sa kompanijama koje traže optimizaciju open ratea, CTR ili bolji inbox placement, ali nemaju odgovor na ovo pitanje. Stvar je u tome što većina kompanija radi po principu kopiranja drugih („everybody does it!“) šaljući suštinski irelevantne stvari. A, kao što smo pomenuli iznad, to se kosi sa osnovnim principima po kojima email marketing treba da funkcioniše.\nKoji su benefiti za korisnika koji je na vašoj listi?\nAko komunicirate na svim kanalima jedno te isto4, korisnici će ubrzo to da shvate i izgubićete glavni benefit email marketinga: privatnost. Kako email tehnologija nije preterano razvijena i od nje ne možete očekivati bog zna šta, benefit vašeg email marketing programa verovatno neće biti olakšani pristup i bolje funkcionalnosti. Kako je sadržaj koji se u mejlu može prikazati prilično ogranicen, moraš da razmisliš dobro zbog čega bi neko želeo da bude na vašoj email listi. To mogu biti ekskluzivne objave ili posebne ponude, ali takođe može biti prisniji i direktniji odnos, vođeni onboarding ili nešto tome slično. Zapamti, email marketing nije medijum za oglašavanje, već za obostranu komunikaciju.\nKoliko je email marketing bitan vašem poslovanju?\nUkoliko još uvek niste počeli, verovatno nećete znati odgovor. U tom slučaju preformulišite pitanje u „Koliko ste spremni da se posvetite emailu?“ Postoji puno kanala digitalne komunikacije i ne mora svaki biznis i svaki sajt imati i newsletter, i Twitter, i Facebook, i Instagram. Ukoliko birate email, bolje bi bilo da ste spremni da uložite vreme i resurse u njega.\nIspravan email marketing program traži specifično znanje, ljudske resurse, tehničko rešenje, i vreme. Ukoliko niste spremni da se posvetite kako treba (a ako dođeš do kraja ovog kursa, pretpostavićemo da jeste), onda dovršite ovaj tekst i batalite priču. Takođe, ako kupujete/prodajete5) liste email adresa i učestvujete u spamovanju, neće se isplatiti, bolje nemojte. Spam je sve više i više neisplativ, jer je tehnologija bolja a i korisnici su sve edukovaniji.6\nTermin koji sam skovao pre nekoliko godina, „mailchimping your way through email marketing“7 objašnjava negativnu stranu rapidnog rasta jednog od provajdera email marketing platformi. MailChimp je toliko brzo narastao u jednom trenutku, da je mnogima postao sinonim za email marketing, slično kao što je danas mnogima Facebook sinonim za Internet. Koliko god ja voleo i poštovao MailChimp (a volim ih i poštujem prilično, imam 3 njihove majice, lol), ovo je realnost sa kojoj se često susrećemo. Ljudi, iako drugačiji, veoma često misle isto: „Zašto da ne, šta je najgore što može da se desi?“\nTačno je, ne može ništa posebno da se desi, ako ne navalite da spamujete. Međutim, posledica masovnog prihvatanja obično rezultuje plitkim pristupom velikog broja ljudi (to jest, marketara), i onda imamo milion i jedan welcome, promo i news email. Krajnji korisnici postaju rezignirani, i engagement u okviru mailboxa opada. To primećuju inbox provajderi i menjaju taktiku. Oni ipak žele što veću angažovanost korisnika u okviru svojih proizvoda. A ko im u tome smeta? Pa vi, to jest marketari koji šalju bezvredan sadržaj jer: „Zašto da ne, šta je najgore što može da se desi?“ Klasičan primera ovoga je veliki comeback Outlook.com koji u jednom trenutku uvodi SRD (Sender Reputation Data) glasove8, i time radikalno smanjuje procenat neželjenih poruka u inboksima svojih korisnika, na veliku štetu spamera, ali i velikog broja legitimnih marketara. Kao što vidiš, opšta homogenizacija pristupa i sadržaja je veoma škakljiva u slučaju emaila kao kanala digitalne komunikacije. Ako ste dosadni na Facebooku, najgore što će da se desi je pad engagementa. Facebook će polako da menja algoritam kako bi povećao vreme angažovanja na drugim stranama, a vi ćete morati da plaćate. Slično je i sa Google pretragom i ostalim biznis gigantima. Ali, mailbox provider ne radi cenzuru sadržaja, to rade korisnici9. A kada te neko svesno odstrani iz svog života (digitalno ili ne), to je već mnogo teža situacija nego kada mu se jednostavno izgubiš iz vidokruga.\nEmail je izuzetno efektan kanal digitalnog marketinga, ali se mora praktikovati pridržavajući se osnovnih principa: bezbednosti i privatnosti sa jedne strane, i poštovanja i relevantnosti sa druge. Bezbednost se odnosi na pravilnu upotrebu tehnologija koje čine email okruženje dok se privatnost odnosi na čuvanje ličnih podataka vaših subscribera. Vaše poruke treba da budu relevantne za individualnog primaoca, i morate poštovati njegovu odluku da se sa vaše liste otpiše, isto kao što se i potpisao.\nPostavi jasne ciljeve emaila kao kanala za vas, kao i benefite koje vaši subscriberi mogu da očekuju od nalaženja na vašoj listi. Na kraju, spremite se na dugoročna ulaganja u smislu znanja, tehnologije i vremena, kako bi vaš email marketing program bio održiv i donosio vam benefite.\nDrugi korak: tok\nUkoliko izgubiš kod od svog crypto wallet-a… e, pa onda si nadrljao. Tu čak ni mejl ne pomaže.[↩]\nTi i tvoja kompanija.[↩]\nVelike kompanije obično imaju puno ciljeva. Ja sam se susretao čak sa po petnaestak, ali su uvek jedan ili dva glavni. [↩]\nIli, ne daj bože, isto te jedno[↩]\nNo pun intended :[↩]\nPritom, možeš na naletite na nekog genijalca kao što je ovaj.[↩]\nPostoji verzija ovog kursa na engleskom. Nije identično, srpsku verziju sam napisao kasnije i odlikuje je malo drugačiji duh. Savetujem da pročitaš i englesku.[↩]\nPraktično, pozove korisnike da glasaju da li je vaš mejl koristan ili ne. Ukoliko nije, well you’ve guessed it, bon voyage au Spam! I to ne samo za tog korisnika, koji je tako glasao, već za mnoge. To znači da ukoliko dobijete par negativnih SRD glasova (tj. korisnici izglasaju vaš mejl za Junk), imaš problem sa Microsoft email domenima. [↩]\n„Ha, a spam filteri?!“ Da, ali začudilo bi te koliko je sam sadržaj malo važan u odnosu na tehnička podešavanja servera sa kojeg šaljete, reputaciju IP adresa i domena, kao i opšte angažovanosti korisnika na vaše poruke u okviru tog ISPa, to jest relevantnosti vaših poruka.[↩]\n2 thoughts on “Prvi korak – identifikacija”\nPingback: Zdravo. Dobrodošao/la na kurs email marketinga - Marketar.rs


"Planulo" 38.886 vaučera | Turizam | Novosti.rs\nJ. Subin | 27. februar 2019. 19:41 | Komentara: 0\nDržava planira da izdvoji još novca za vrednosne papire kojima podstiče domaći turizam. Interesovanje tri i po puta veće nego lane. Reč je o dotaciji od 5.000 dinara. Upotreba u 1.109 ugostiteljskih objekata\nDRŽAVA bi uskoro mogla da odobri dodatna sredstva za program vaučera, kojima se podstiče razvoj domaćeg turizma. Naime, kako je najavio ministar turizma Rasim Ljajić, biće podnet zahtev za nova sredstva iz budžeta, jer je za manje od dva meseca podeljeno 38.886 vaučera za dotirani odmor, što je 3,5 puta više nego prethodne godine.\nPrema rečima Ljajića, ukoliko bi se ovaj trend prijava građana nastavio, ostalo bi se bez dodatnih sredstava i akcija podela vaučera bila bi prekinuta već u maju.\nPROČITAJTE JOŠ: "Planula" već trećina vaučera\n- Akcija podele vaučera ima višestruki značaj za razvoj domaćeg turizma, ne samo zbog rasta turističkog prometa, već i zbog produžetka sezone i oživljavanja manjih turističkih destinacija širom Srbije - istakao je Ljajić. - Građanima je trenutno na raspolaganju 1.109 ugostiteljskih objekata, što je za 49 odsto više nego u istom periodu prošle godine.\nInače, jedna od glavnih mera koje država sprovodi kako bi razvila domaće destinacije, jesu upravo vaučeri, u vrednosti od 5.000 dinara. Vaučere mogu da dobiju građani Srbije, tačnije određene kategorije, i odmor moraju da provedu u Srbiji. Ove godine iz budžeta je izdvojeno sredstava za 80.000 vaučera. U 2018. u prvi mah je podeljeno 80.000, a kasnije je dodato još 20.000 vaučera. Moguće je da će ovakav scenario biti i ove godine.\nKao i prethodnih godina, najtraženije destinacije su Sokobanja, Vrnjačka Banja, Prolom banja. Lukovska banja, Zlatibor, Ribarska banja, Sijarinska banja, Divčibare... Među glavnim promoterima domaćih destinacija, kako stranim tako i domaćim turistima, svakako je Turistička organizacija Srbije.\n- Na nedavno održanom Sajmu turizma bilo je veliko interesovanje za multimedijalnu sobu koju smo postavili, ali su se informisali o destinacijama i novoj elektronskoj brošuri, koja je prvenstveno namenjena promociji istorijskog nasleđa u Srbiji - ispričala nam je Marija Labović, direktor TOS. - Naša zemlja je sve više prepoznata od stranih i domaćih gostiju, pa se taj broj prošle godine skoro izjednačio. Inostrani turisti na prvom mestu biraju Beograd i on jeste u tom smislu najatraktivnija destinacija. Ali je sve više onih koji se odlučuju za aktivan odmor i boravak u prirodi. U fokusu će biti i Novi Sad, kao evropska prestonica mladih u 2019. godini. Domaći turisti najviše se odlučuju za neke od naših banja ili planinskih centara.\nKako nam je ispričao Obrad Pavlović, iz Turističke organizacije Bajine Bašte, hoteli "Omorika" i "Beli bor" primaju vaučere, ali ima i dosta kategorisanog privatnog smeštaja gde se dotacije države mogu iskoristiti.\nPROČITAJTE JOŠ: AVIO KARTE: Najjeftinije je vikendom\nPEŠTERSKA visoravan, obilazak katuna u selima Tuzinje, Rasina, Kamešnica, Peštersko jezero, kanjon reke Uvac, Đavolja varoš, krstarenje Drinom, obilazak Stare planine, vodopadi Sopotnice nadomak Prijepolja - samo su neki od predela i atrakcija koje treba obavezno posetiti i doživeti.