Najuspješniji Mekić, Mrdić i Cerić - Klix.ba\n28.3.2010. u 18:06\nJudo kub Bosna iz Sarajeva na Državnom seniorskom prvenstvu po 15. put zaredom najuspješniji je bosanskohercegovački klub u obje konkurencije. Članovi i članice Bosne odbranili su titulu prvaka najboljeg bh. kluba u pojedinačnoj i ekipnoj konkurenciji.\nNa takmičenju, održanom u Sportskoj dvorani "Miloš Mrdić" u Trebinju, učestvovalo je 30 judo klubova iz cijele BiH.\nZa najuspješnije takmičare proglašeni su Mitar Mrdić, Amel Mekić i Larisa Cerić.\nSelektor reprezentacije BiH i trener JK Bosna Branislav Crnogorac zadovoljan je formom naših najboljih takmičara. Posebno je pratio nastupe Amela Mekića, Mitra Mrdića, Larise Cerić, Braće Lukač, Dražena Subotića, Franje Zadre i Sabine Haračić koji će predstojećeg vikenda nastupiti na Evropskom kupu "Sarajevo open 2010" u Zetri. Pored ovih takmičara selektor će u reprezentaciju pozvati i sve ostale osvjajače medalja sa Državnog prvenstva da nastupe na ovom međunarodnom takmičenju.\n- 60kg: 1. Radomir Stojanović (Panter), 2. Ognjen Govedarica (Famos), 3. Zahirović Aladin ( Lukavac), Slobodan Košcica (Krajina);\n- 66kg: 1. Franjo Zadro (Borsa), 2. Strahinja Krunić (Sokolac), 3. Delić Jasenko (Zvijezda), Dragan Orašanin (Sokolac);\n- 73kg: 1. Mitar Mrdić (Leotar), 2. Stefan Šiljegović (Famos), 3. Mladen Bjelica (Leotar), Benjamin Šut (Bosna);\n- 81kg: 1. Aldin Lukač (Bosna), Marko Drašković (Famos), 3. Damir Čičeklić (Bosna), Nikola Rističević ("Rajko Kušić");\n- 90kg: 1. Eldin Lukač (Bosna), 2. Mladen Vuković ("Rade Ličina"), 3. Mirza Hasanbegovič (Bosna), Slaven Dubovina (Famos);\n- 100kg: 1. Amel Mekić (Bosna), 2. Rajko Mirković (Srpski soko), 3. Suad Čatović (Željezničar), Jadranko Jahić (Bosna);\n+ 100kg: 1. Dražen Subotić (Romanija), 2. Marko Šehovac (Romanija), 3. Amir Topuz (Bosna), Mirko Tintor (Panter);\nOpen 1: Amel Mekić (Bosna), 2. Rajko Mirković (Srpski soko), 3. Eldin Lukač (Bosna), Ranko Bojanić (Romanija);\n- 48kg: 1. Dejana Komljenović (Famos), 2. Marina Usorac (Krajina);\n- 52kg: 1. Biljana Mrđa (Slavija), Slavica Košpić (Prijedor), 3. Anja Ramić (Leotar), 3. Selma Sejdinović (Lukavac);\n- 57kg. 1. Sara Vuković (Famos), 2. Maja Kržić (Leotar), 3. Tanja Košarac (Slavija), Zvjezdana Mađarić (Mladost);\n- 63kg: 1. Dragan Šiljegović (Famos), 2. Dea Miletić (Bosna), 3. Nikolina Bojanić (Slavija), Sandra Grebenar (Vitez);\n- 70kg: 1. Sabina Haračić (Bosna), 2. Nevena Todorović (Famos), 3. Selma Smajlović (Lukavac), Ivana Halić (Policajac);\n- 78kg: 1. Nermina Ćosićkić (Lukavac), 2. Borjana Ivić (Krajina), 3. Jelena Šiljegović (Famos), Milica Savić (Laktaši);\n+ 78kg. 1. Larisa Cerić (Bosna), 2. Arijana Čamo (Željezničar), 3. Jelena Arnautović (Panter);\nOpen 1: Larisa Cerić (Bosna), 2. Dea Miletić (Bosna), 3. Sabina Haračić (Bosna).\nPobjede Borca i Slobode, remi na Koševu\n28.03.2010. u 18:17\n28.03.2010. u 18:03


Užas u Kruševcu: Metalnom šipkom po glavi fudbalera Napretka! | MozzartSport\n| Monday 11 February 2019 11:47\nJoš jedan biser u kolekciji gluposti srpskog sporta. Napretkovi fudbaler, Ibrahima Endijaje i Samjuel Baha Regis, napadnuti su u nedelju veče u Kruševcu!\nKako prenosi Radiotelevizija Srbije, napad se desio u Pionirskom parku tako što je nekoliko mladića najpre verbalno, zatim fizički nasrnulo na internacionalace iz Senegala i Kameruna. Srećom, teže posledice su izbegnute, ali u dobu kad bilo kakvom nasilju nema mesta, ovakav događaj zaslužuje osudu celog društva.\nNaravno, odmah se oglasio Napretak i stao u zaštitu tamonoputih fudbalera.\n„Njih dvojica su išli kroz park i Endijaje je pričao telefonom na svom jeziku. Pratila su ih dvojica, koji su imitirali njegov govor. Endijaje se okrenuo i rekao im da nema potrebe to da rade. Napadači su ih potom psovali, a kada su Endijaje i Baha nastavili da koračaju, Endijaje je dobio udarac u potiljak, pretpostavlja se „bokserom“, rekla je portparolka kluba Valentina Vasić za MONDO.\nEndijaje (od 2013. u Kruševcu) zadobio je rasekotinu pošto je udaren metalnom šipkom, dok Baha Regis (stigao letos) prošao bez povreda.\n„Endijaje ima udarac po glavi, rasekotinu, ali je fizički dobro, ne baš i psihički, jer bi ovo moglo da ostavi posledice po njega. Rekao mi je i da smatra da se više neće osećati bezbedno. Uznemiren je“, dodala je Vasićeva.\nNaravno, kao i uvek u sličnim slučajevia, policija traga za napadačima, za koje ima indicija da su bili pod uticajem opijata. Fudbaleri će ostati na raspolaganju šefu stručnog štaba Miloradu Kosanoviću, bez obzitra što ima onih koji će pomisliti da bi posle ovoga mogli da napuste i Napredak i Srbiju.\n„Ne, ne, oni ostaju fudbaleri Napretka i igraće. Lekarski tim daće procenu zdravstvenog stanja Ndiaje i proceniti kada će moći da se priključi ekipi. Objasnili smo mu da to što se njemu i saigraču Bahi dogodilo može da se desi svakom od nas i da svuda ima nerazumnih i nasilnih ljudi“, dopunila je Valentina Vasić.\n#Napredak #Ibrahima Ndiaje


Džentrifikacija ispod fasade razvoja grada - Mašina\nDžentrifikacija ispod fasade razvoja grada\nIva Marković , Predrag Momčilović 12.08.2019. 13.01.2017.\nfoto: Tonja Lapina / flickr\nIako značenje i razvoj džentrifikacija i dalje ostaju primarno unutar teorijskih okvira, postoji i rastući broj stanovnika gradova koji sve jasnije uviđaju njene materijalne posledice. Tekst koji prenosimo pojašnjava neke osnovne uzroke i posledice džentrifikacije i predlaže mogućnosti otpora takvim procesima iz perspektive zelene politike.\nTekst prenosimo sa glasnika Okvir.\nSve nagle promene u urbanim sredinama u svim političkim sistemima oduvek su pratile kontraverze, bilo da je reč o izgradnji trgova i puteva iniciranim s vrha, spontanim slamovima, blokovskim projektima masovnog stanovanja ili pretencioznim „simbolima grada“, promene nikada nisu odgovarale svačijem ukusu. Međutim, jedna relativno novija pojava, često neopipljiva i kamuflirana, počinje suptilno, razvija se polako ali izvesno i ostavlja dugoročne negativne posledice u našim gradovima. Prema definiciji, džentrifikacija je zamena stanovništva nižih ekonomskih klasa stanovništvom viših klasa na određenom prostoru, uz aprecijaciju ekonomske vrednosti nekretnina i sveobuhvatnom promenom izgleda i karaktera susedstva.\nDžentrifikacija je postala apstraktna reč koju gradski zvaničnici pokušavaju da izbegnu u što širem luku, a ako je uopšte pomenu, širom Evrope možete čuti negiranje – kako se džentrifikacija možda dešava negde ali ne i u njihovom gradu. U Beogradu će vam reći da je to zapadni koncept i da toga možda ima u Beču, stokholmski gradski menadžeri će upirati prstom u delove Berlina, Pariz ne želi da prizna da je njegove arondismane zahvatila takva Američka pošast. Ako je neko ipak pomene, relativizovaće negativne posledice i svoje argumente u korist džentrifikacije usidriti u površnoj estetici i navodnom pospešivanju gradske ekonomije. Mnogo češće čućemo planove i poduhvate za renoviranje, revitalizaciju i transformaciju „predugo zaboravljenih“ gradskih područja – kakva plemenita ideja. Pa šta je onda problem sa džentrifikacijom za nas Zelene i ostale aktiviste za pravo na grad?\nDa bi došli do prvog pominjanja pojam džentrifikacije moramo se vratiti u London 1964. godine gde stare i zapuštene viktorijanske kuće bivaju podvrgnute aprecijaciji. Jednom započet, ovaj proces se ne zaustavlja sve dok svi ili barem velika većina stanovnika iz radničke klase ne bude proterana i dok se celokupni socijalni karakter četvrti ne promeni (Glass, 1964). Ali kako danas takav ishod nije uvek očigledan, treba posebno naglasiti da je istiskivanje stanovništva suština džentrifikacije, njen prevashodni cilj, a ne samo jedan od neželjenih nus efekata.\nČetiri faze spore smrti zajednice\nGotovo je nemoguće pronaći dva istovetna procesa džentrifikacije. U zavisnosti od lokalnih uslova moguć je različiti razvoj procesa, tako se dešava u nekim slučajevima da se pojedine faze preskoče ili da se proces ne privede u potpunosti kraju. U naučnoj literaturi moguće je pronaći različite hipoteze o idealno-tipskom toku i fazama procesa džentrifikacije. Obično se izdvajaju četri faze: od prve faze džentrifikacije koja predstavlja dolazak novih korisnika prostora, zatim laganog istiskivanja lokalnog stanovništva, do faze dolaska „pravih džentrifikatora“ iz više srednje klase, sve do sveobuhvatne promene stanovništva, izgleda i karaktera dela grada koje će konačno, generisati profit krupnog kapitala.\nPionirska faza džentrifikacije obično počinje pojavljivanjem umetnika, studenata i pripadnika „alternativne“ kulturne scene. Ubrzo se u kvartu otvaraju novi samoorganizovani barovi, kulturni centri i druga mesta okupljanja, uz bujanje raznolikih pravaca umetnosti, čime se četvrt etablira kao alternativna i subkulturna. Ovim se praktično bez ikakvih ulaganja u modernizaciju polako menja predhodni imidž kvarta u uslovima kulturne aproprijacije. Za razliku od tradicionalo industrijskih objekata i radničkih i/ili migrantskih domova, novi lokali i druga infrastruktura alternativne kulturne scene privlače srednju klasu. Ovde se već postavlja pitanje – koliko su ovakva društvena mesta, produkovana od strane klasno nesvesnih kreativih snaga, zapravo društvena, inkluzivna i u funkciji zajednice?\nU procesu transformacije alternativni kvartovi postaju sve interesantniji kako za investitore tako i za pojedince iz viših klasa. U ovoj fazi dolazi do akumulacija simboličkog kapitala i građevinske aprecijacije, što treba da prokrči put većem interesovanju za investicije i početku rasta cena komunalnih usluga i nekretnina zahvaljujući mehanizmu tržišta. Ovakve cene prinudiće prvobitne vlasnike ili korisnike da odustanu od plaćanja renti ili raspordaju svoju imovinu jer ne mogu da priušte nova ulaganja i održavanje.\nU narednoj fazi simbolički kapital je realizovan kroz povećanu vrednost nekretnina. Investori se trude da cenu isplaćenu tokom kupovine što pre amortizuju pa tako dolazi do povećanja cena stanarine i dalje preprodaje stanova. Ovo je uobičajno praćeno renoviranjem ili čak često i ponovnom izgradnjom modernih objekata na istoj lokaciji, na taj način raste probitno investirani iznos, što se kasnije odražava i na cenu stanova i stanarina u tom delu grada.\nU zavisnosti od brzine, obima ali i lokalnih uslova u kojima se proces džentrifikacije odvija u nekom trenutku za veći deo prvobitnog stanovništva četvrti troškovi života postaju preveliki i oni bivaju primorani da se odsele iz dotadašnjeg komšiluka. Tokom ovog procesa ne dolazi samo do proste zamene stanovništva, već se zbog većih prosečnih primanja i drugačije strukture novih domaćinstava menju se potrebe za uslugama i potrošačke navike lokalne zajednice. Možda su najpoznatiji primeri Berlinskih kvartova koji su se za samo deceniju ili dve transformisali od najsiromašnijih u elitna, bogata i prestižna mesta.\nSa „modernizacijom“ i renoviranjem objekata uglavnom dolazi do nestanka samoorganizovanih kafea i društvenih centara. Porast najamnine osnažuje procese komercijalizacije pa se lokalne prodavnice sve češće pretvaraju u filijale muntinacionalnih brendova, dok se kultura komercijalizuje i povinuje ostvarivanju profita. Ovo je obično i trenutak kada su „pioniri džentrifikacije“ primorani da i sami napuste oblast zbog nemogućnosti da se finansijski održe u novim tržišnim uslovima i na kraju se pridružuju grupi „gubitnika džentrifikacije“.\nPrateći cene nekretnina, druge delatnosti koji su činile zajednicu takođe postaju sve nedostupnije originalnom stanovništvu. Sitni preduzetnici ugostiteljskih, zanatskih ili trgovinskih radnji moraju biti sve konkurentniji, te se podižu cene robe i usluga a smanjuju nadnice za radnike. Ovaj proces nezaobilazan je i za samoorganizovane „alternativne“ kolektive koliko god svojom kreativnošću i fleksibilnošću manje ili više uspešno odlagali promene.\nNa koncu, svi koji se ne uklope u novim tržišnim uslovima, izgubivši i stare stalne mušterije koje odlaze za nižim cenama stanovanja, prinuđeni su da se ugase. Ovo se posebno odnosi na proizvodne delatnosti koje su globalnom kapitalizmu odavno autsorsovane ne samo sa jednog susedstva na drugo već i na nivou kontinenata. Tako se džentrifikovana područja izrazito odlikuju uslužnim delatnostima sa lošim radnim uslovima i eksploatacijom kreativnog rada, što je potpuno suprotno navodnom pospešivanju bdp-a područja pod kakvim parolama je proces plasiran u javnosti.\nTemelji, stubovi i dekonstrukcija džentrifikacije\nMožda nije skroz moguće opisati idealno-tipski proces džentrifikacije, ipak lako se dolazi do šireg konsenzusa da faze postoje i da se odlikuju gore pomenutim uslovljenostima i osobinama. Ali kada se dodje do ekonomske analize uzroka i uslova džentrifikacije postoje poprilična mimoilaženja. Dugo je dominantan bio pristup da je proces džentrifikacije baziran na principu ponude i potražnje, uz objašnjenja da je on stigao „prirodno“ – zbog promene životnih stilova srednje klase, kao i usled prelaska na ekonomiju gradova baziranu na uslugama, što je kreiralo potražnju koja je omogućila džentrifikaciju. Sa druge strane, sve se češće čuju glasovi progresivnijih ekonomista, zajedno sa aktivistima i urbanistima koji su na liniji analize Dejvida Harvija koja govori da je džentrifikacija izazavna veštačkim stvaranjem i podizanjem ponude. Imajući potrebu za realizacijom viška vrednosti, investitori usled pada profitnih stopa u proizvodnoj industriji i finansijskom sektoru odlučuju da ulažu u izgradnju i modernizaciju stambenih objekata. U ovakvoj postavci procesi aprecijacije nisu se javili kao efekti promenjene potražnje, već kao direktne posledice izmenjene ponude.\nIako na prvi pogled rasprava o uzrocima džentrifikacije izgleda kao jedan akademski sukob mišljenja odvojen od aktuelnih konkretnih borbi, ovo je upravo ključno pitanje za strategije antidžentrifikacijskog pokreta i putokaz je za dešavanje na ulicama. Ukoliko se prihvati prva teorija sa naglaskom na „nepotrebnu“ potražnju, onda bi se strategija trebala bazirati na okretanju protiv navika srednje klase uz fokus na predstavljanje sopstvene četvrti u što neprivlačnijem svetlu za investitore. Legitimni metodi borbe onda bi uključivali, na primer, uništavanje statusnih simbola u vidu luksuznih automobila, fensi restorana i prodavnica velikih brendova. Međutim ukoliko centralni uzrok uzmemo iz druge hipoteze – malverzacijsko pumpanje kapitala u zalihe i ponudu, onda bi se strategija otpora morala bazirati na sprečavanju profita velikih (uglavnom privatnih) invesitora. Protesti protiv pojedinačnih građevinski projekata, razotkrivanje i diskreditovanje onih koji stoje iza takvih projekata, ali i zagovaranje i zahtevanje stambenih politika koje bi odgovarale društvenim potrebama, predstavljaju osnovne smernice borbe protiv džentrifikacije.\nIako se džentrifikacija smatra za proces koji je baziran na principima slobodonog tržišta i koji je u potpunosti motivisan neoliberlanom ekonomskom logikom, aprecijacija pojedinih gradskih četvrti može predstavljati i proces kojim ne upravlja isključivo tržište. Čest je slučaj kada se džentrifikacija omogućuje, ako ne i finansira, javnim sredstvima i resursima, pod idejom da se poboljša imidž nekog dela grada. Ono što je apsurdno je da se poboljšanje stambenih i životnih uslova uzima kao jedan od argumenata za legitimizaciju ovih investicija, pošto obično na kraju samog procesa prvobitno stanovništvo više i nije tu da bi posvedočila kraju procesa džentrifikacije i poboljšanju uslova. Gotovo je nemoguće javno, transparentno, demokratski kontrolisati proces džentrifikacije. Nalik jahanju divljeg bika – moža ćete uspeti da poverujete da ga kontrolišete par sekundi, ali to je samo da bi vas lakše zbacio iz sedla i na kraju ćete se u svakako naći u blatu, bez svesti.\nKapital se dokazao u eksploataciji kao veoma fleksibilan prema poreklu nekretnina, bilo da su one javne, privatne ili čak nerešeng statusa, ali neki tipovi pokazali su se kao najjednostavniji za džentrifikaciju – iscepkana područja malih privatnih nepokretnosti, u kojima svaki vlasnik/korisnik lako poveruje da će prosperirati u kompeticiji sa susedima, da bi shvatio razočarenje tek prekasno. Još neke prepreke na koje bi investitori, kao krajnji dobitnici džentrifikacije, mogli naići nalaze se u pravnom okviru zadatom bilo kroz državu, opštinu, mesnu zajednicu ili bilo kakav organ gradske uprave. Sa kompletnom ekonomskom liberalizacijom došlo je do promena i urbanističkih politika, pa je lako uočiti neoliberalnu agendu na nivou grada predstavljenu sa: privatizacijom javnih prostora, prenošenjem velikog dela planerskih ovalašćenja na investitore i pretvaranjem celokupnih gradskih četvrti u šoping zone, biznis centre ili ekskluzivno stanovanje, uz izmeštajnje najugroženijih slojeva stanovništva.\nZašto je Zelenima mesto u prvim redovima protiv džentrifikacije?\nZelena politika, visoko vrednujući lokalnu održivu zajednicu i posebno senzitivisana za ekologiju čoveka, trebalo bi da lako prepoznaje problem džentrifikacije i adresira svoje zahteve ka pravim uzrocima. Međutim u hegemoniji liberalne ekonomije i neoliberalne ideologije, nije nimalo lako postaviti za cilj onemogućavanje sticanja profita, pogotovo ne takvog kao što su nekretnine čiji je obrtni potencijal ogroman. Ipak postoje uslovi koji olakšavaju džentrifikaciju i kojima možemo stati na put i pre nego što proces preuzme kormilo razvoja.\nNoseći odgovornost za početne korake džentrifikacije, kreativna industrija, kulturni prekarijat i studenti morali bi biti klasno svesni, te osetljivi prema lokalnoj zajednici koju zatiču i inkluzivni i otvoreni za saradnju i razmenu sa njom. Kada su već tu, ti kulturni centri, habovi, barovi, organski bazari, sale za meditaciju, alternativni teatri ili vinski podrumi trebaju biti u u funkciji kohezije zajednice i njenog kultrnog razvitka. Na ovaj način gradi se poverenje i započinje diskusija koji bi treblo da proizvede javni interes koji bi tako ustanovljen solidarno i jedinstveno zastupali svi korisnici datog područja – tim pre što se u ideološkoj osnovi subkultura koje se uglavnom okupljaju i proizvode ova mesta dovoljno često nalazi želja za unapređenjem zapuštenog, a ne atomizacijom i otuđenjem datog lokaliteta. Uprkos tome prečesto vrednosti koje proizvode sa „dobrim namerema“ bivaju komodifikovane i završavaju u rukama krupnog kapitala.\nJako je važno uključivanje kulturnih delatnika u širi mobilizacijski pokret protiv džentrifikacije. Takođe je potrebno da pripadnici kreativne klase raskinu sa elitističko-subkulturnim praksama i izađu iz balona samodovoljnosti i pomognu lokalnom stanovništu u borbi, ili će i sami završiti kao gubitnici u procesu džentrifikacije. Kreativci i akademski sloj mogu doneti širem pokretu dragocene veštine samoorgnizovanja, javnog predstavljanja, kao i iskustva u pogledu kolektivnih aktivnosti. Postoje brojne mogućnosti za zajednički rad od izrade materijala za proteste do organizacije razmene znanja, predavanja, javnih rasprava i promišljanja novih protestno organizacionih formi.\nDostupnost prava na stanovanje je pri vrhu prioriteta praktične zelene politike. Kada džentrifikacija stupi u drugu polovinu procesa, deložacije, „dobrovoljna“ iseljenja usled višeslojnih pritisaka ili samo poskupljenje stanarina direktno onemogućavaju dostupnost ovog prava. Da stvar bude gora, primarni stanovnici u zapuštenim pa džentrifikovanim susedstvima mahom su u težem socijalnom položaju, sa (iz ugla kapitala) problematičnim vlasničkim pravima i njihovo iseljenje pod pritiskom tržišta gotovo nikada ne znači poboljšanje uslova za život. To je jednostavno sklanjanje neprivilegovanih od pogleda i tome se kao Zeleni moramo suprotstaviti bez zadrške.\nSegregacija je ono što je krajnja posledica džentrifikacije. Ovo je neprihvatljiva i pogubna pojava ne samo zbog njenih očiglednih mana već i zbog potencijalne katastrofalne ideologije kojoj ovakvo uređenje otvara vrata. U integrisanom inkluzivnom društvu koje sarađuje teško je kreirati one „druge“ i „neprijatelje“, dok je u izolovanim eksluzivnim blokovima lako reprodukovati stereotipe o npr. drugačijoj rasi, klasi, veri ili jednostavno stilu života. Mit o inkluziji unutar džentrifikacije baziran je na diverzitetu koji se stvara kada mladi/bogati/kreativni/obrazovani pojedinci uplivaju u migrantska/radnička/porodična naselja. Međutim, samo prisustvo različitih aktera, kao i njihova kompeticija za prostor i druge resurse, neće doneti saradnju i koheziju, kamoli sinergiju grupa. U praksi džentrifikacije, ove grupe završavaju čak i ne susrećući se, jer one kupuju, druže se, obrazuju, itd. na različitim mestima – tako blizu, a tako daleko jedni od drugih.\nVeć smo pomenuli da se džentirifikacija oslanja na potrebu za kreiranjem veštačke potražnje u kapitalizmu. Zeleni su oduvek odlučno ustajali protiv konzumerizma i protiv kreiranja potreba koje nisu u javnom intersu i koje nisu posledica društvenog dogovora. Konzumerizam u slučaju džentrifikacije nije samo vezan za luksuzne nekretnine, već se on prenosi i na na primer, potrošnju goriva za saobraćaj neodržive zajednice, autsorsovanje eksploatacije zemljišta i vode, ekskluzivnu robu i usluge koje se lokalno plasiraju.\nVideli smo da različiti modeli vlasništva mogu uticati negativno na proces džentrifikacije pa se iz toga može izvući i neka korisna smernica. Mnoštvo rasparčanih privatnih poseda ili nekorišćeni javni prostori na strateškim lokacijama najbolji su inkubatori džentrifikacije. Teže je džentrifikovati aktivne, funkcionalne, integrisane zajednice, što susedstva sa javnim stanovnjem svakako jesu. Ukoliko su date nekretnine u javnom vlasništvu i služe javnom interesu – obezbeđivanju krova nad glavom, one se ne mogu otuđiti, preprodati ili iznajmljivati. Dokle god negde živi kritična masa politički svesnih i aktivnih u zajednici, teško će otpočeti i pionirska, a kamoli dublja džentrifikacija sa raseljavanjem i privatizacijom javnog prostora. Solidarnost lokalne zajednice u borbama protiv privatnih i korporacijskih interesa uvek je bila podržana od strane Zelenih, pa nema razoga da ona izostane i u slučaju džentrifikaije, iako ju je ponekad teško uočiti a početku.\nDa bi se proces džentrifikacije trajno sprečio potrebne su nam odlučne politike koje će voditi ka prioretizaciji javnog i socijalnog stanovanja. Samo u sistemu gde se gradi zarad zadvoljenja potreba celokupnog društva, a ne zarad profita pojedinaca proces džentrifikacije se može izbeći. Dokle god živimo u neoliberalnim gradovima čije su ekonomije bazirane na „slobodnom“ toku kapitala, svaki deo grada bez obzira koliko bio star ili značajan, industrijski ili porodičan, lep ili neprivlačan – pre ili kasnije može biti džentrifikovan zarad profita.\nSkučena svest dualnog obrazovanja\nPedeset nijansi eksploatacije\nStručnjaci i aktivisti zahtevaju da se građanima objasni šta donosi novi GUP Beograda Mašina 17.06.2022.\nPredstavnici institucija odbili da učestvuju u Participativnom forumu Ministarstva prostora Mašina 12.11.2021.


Heroji Nevesinjske puške i pred trebinjskom publikom | Herceg Televizija Trebinje\nHeroji Nevesinjske puške i pred trebinjskom publikom\nIzvor: Radio Trebinje | Foto: Radio Trebinje | Datum:24.07.2015.\nPovodom 140. godišnjice Hercegovačkog ustanka poznatog kao Nevesinjska puška, u Muzeju Hercegovine večeras je otvorena izložba portreta ustanika po nazivom „Heroji Hercegovine“, autora Biljane Ristić.\nUmjetnica iz Novog Sada, rodom iz Nevesinja, likove poznatih istorijskih junaka Nevesinjske puške ovjekovječila seko-tehnikom na kamenoj podlozi, autentičnom motivu iz zavičajnog krša.\n„Kamen je ovdje bio i za pod glavu, i za pokrov, i za molitvu, kamen je na Vučjem dolu bio i oružje u jednom momentu. To je dragulj Hercegovine i jedina autentična podloga na kojoj bi mogli da budu predstavljeni dragulji naše istorije“, kaže umjetnica dodajući da je izložba u Trebinju već šesta koju je priredila po krajevima gdje živi srpski narod.\n„Misija je izložbe da obiđe sve srpske krajeve jer su junaci Hercegovine i Nevesinjske puške imali u svojoj dubokoj zamisli želju da ujedine sve srpske zemlje. Na simboličan način ovu svoju izložbu spajam sa njihovom idejom“, ističe Ristićeva.\nIzložbu je otvorio zamjenik gradonačelnika Trebinja Neđo Ćebedžija zahvalivši umjetnici što je u čast velikog jubileja „Trećeg srpskog ustanka“, potretirajući hercegovačke glavare, u pamćenju budućih generacija ovjekovječila likove naših velikih predaka i uspomenu na njihov podvig.\n„Pred nama su ljudi koji nose snažan stav, odlučnost, ali i mir u pogledu. Sve su to hercegovački prvaci, dostojanstveni i ozbiljni, pronicljivi i do krajnjih granica koncentrisani na svoju misiju. To su snažne individualnosti, ljudi koji se nisu jedni drugima ulagivali, koji su obrazom i životom stajali ispred svake svoje riječi i svoga djela“, rekao je Ćebedžija.\nGovoreći o istorijskoj važnosti ustanka u Hercegovini, kustos-istoričar u Muzeju Hercegovine Zoran Mijanović rekao je da je buna od 1875. do 1878. godine, zbog iniciranja konačnog rješenja Istočnog pitanja, „najznačajniji događaj na istorijskoj pozornici 19. vijeka u Evropi“, iako ciljevi ustanika „da raskinu sa nepodnošljivim feudalnim uslovima života“ na kraju nisu ostvareni, a krvavo stečena sloboda ponovo izgubljena za diplomatskim stolom Berlinskog kongresa.\nSrpska Jovanka Orleanka: Kćerka holandskog vicekralja među hercegovačkim ustanicima – dokazala se i u borbi i kao medicinska sestra\n„Varnica slobode upaljena u Krekovima kod Nevesinja nije bila signal za dizanje na oružje samo hercegovačkih Srba, već je bio i impuls za oslobodilačku borbu svih porobljenih balkanskih naroda, a ujedno i apel na civilizovani svijet da spriječi turska iživljavanja. Ustanak se brzo proširio na cijelu Krajinu, istočnu Bosnu, istočnu Srbiju, Bugarsku i dijelove Makedonije i Kosova“, podsjetio je Mijanović dodajući da su „solidarnost i simpatije za ustanike vrlo brzo osvojile cijelu Evropu“, a sa njima su i brojni dobrovoljci pristizali u pomoć hercegovačkim slobodarima.\nZa izložbe posvećene velikom jubileju, Ristićeva je naslikala portrete 21 ustaničkog glavara, među kojima se našla „i jedna dama iz srca Evrope“ – grofica Johana Merkus, dobrovoljac iz Holandije na strani hercegovačkih slobodara.\nIzložba „Heroji Hercegovine“ u Trebinju će biti otvorena do 15. avgusta.


CINS: Ministar Siniša Mali se žalio na odluku FON-a o doktoratu | Autonomija\nCINS: Ministar Siniša Mali se žalio na odluku FON-a o doktoratu\nOdbor za profesionalnu etiku Univerziteta bi trebalo do 22. novembra da donese odluku o spornom doktoratu ministra Malog\nMinistar finansija Siniša Mali podneo je žalbu na odluku Fakulteta organizacionih nauka (FON) kojom mu je izrečena javna osuda zbog neakademskog ponašanja prilikom pisanja doktorata, izjavila je Centru za istraživačko novinarstvo (CINS) rektorka Univerziteta u Beogradu Ivanka Popović.\nKako se navodi, ona je za CINS potvrdila da je Rektoratu podneto pet žalbi iz akademske zajednice.\nŽalbu su podneli profesor Dušan Teodorović, koji ju je podneo u ime grupe od preko 200 nastavnika i profesora, kao i Predrag Simonović, profesor sa Biološkog fakulteta.\nPodnete su i žalbe profesorki sa Geografskog fakulteta, Vesne Miletić Stepanović i Ljubice Rajković, kao i doktora Alekseja Tarasjeva sa Instituta za biološka istraživanja „Siniša Stanković“.\nSve te žalbe su objedinjene u jednu koju je rektorka Popović predala Odboru za profesionalnu etiku Univerziteta u Beogradu 8. novembra, dodaje CINS.\nMeđutim, na odluku Fakulteta organizacionih nauka u Beogradu se žalio i Siniša Mali.\n„Moram da kažem da su naknadno stigle i tri žalbe u ime kandidata. Njegova lična i dve od strane njegovih opunomoćenika“, rekla je ona.\nRektorka Popović nije mogla da kaže više o sadržaju žalbi koje su podnete ali je apelovala na javnost i medije da budu suzdržani dok se ne donese konačna odluka.\n„Verujte mi, svi želimo da se ova stvar završi zato što je ovo jedna situacija koja opterećuje Univerzitet, opterećuje javnost i važno je da to prevaziđemo i idemo dalje“, rekla je ona.\nOdbor za profesionalnu etiku Univerziteta bi trebalo do 22. novembra da donese odluku o spornom doktoratu ministra Malog.\nNastavno-naučno veće FON-a donelo je krajem oktobra odluku da usvoji izveštaj Etičke komisije tog fakulteta i predloži meru javne osude Siniše Malog zbog delova neakademskog ponašanja.\nVeće nije glasalo o plagijatu iako je nekoliko članova to tražilo.


Odigrano 2. kolo 41. Novogodišnjeg turnira u malom fudbalu | (Vesti - 16. 12. 2013) Subotica.com\n16.12.2013. u 08:43h > 17:47\nU Hali sportova juče je nastavljen 41. Novogodišnji turnir u malom fudbalu, a u 2. kolu favoriti su većinom dobili svoje mečeve. Rezultate jučerašnjeg dana možete da pročitate u nastavku. Turnir se nastavlja narednog vikenda.\nNa ovogodišnjem turniru, 41. po redu, učestvuje 32 ekipe podeljene u 8 takmičarskih grupa i koje sadrže po 4 ekipe. Turnir se održava od 8. decembra 2013. do 11. januara 2014. godine. Nagradni fond iznosi 650.000 dinara.\nVojput je imao čast da otvori celodnevni program i tom prilikom ubedljivo je nadigrao ekipu United-a sa visokih 3:9 i opravdao ulogu favorita u svojoj grupi.\nPrologis je posle velike borbe savladao Filozofe, dok je Ladno pivo deklasiralo Kuhinje Bane sa čak petnaest golova razlike i bez primljenog gola.\n2 Kralja na štrafti su bili ubedljivi, isto kao i Šeki Enterijeri. FK "Krivaja" je konačno pobedila, a Mišićevo je bilo slobodno u ovom kolu.\nEkipa Lampone iz Novog Sada bila slobodna u prvom kolu, a juče su ostvarili dve ubedljive pobede.\nRezultati 2. kola 41. Novogodišnjeg turnira u malom fudbalu:\nUnited – Vojput 3:9 (2:3)\nSSD – Beli 5:1 (3:0)\nLampone - B&H company team 9:2 (6:1)\nFK bratstvo - Lampone 1:3 (0:2)\nMatex - Kuća zdravlja 1:3 (1:0)\nFilozofi – Prologis 1:2 (1:0)\nLadno pivo - Kuhinje Bane 15:0 (6:0)\nŠeki enterijeri - SK "Korner" 3:0 (0:0)\nKafe bar "Teens" - Jabulani 1:1 (0:1)\nPlaybecks - Kuća robotike 3:1 (0:1)\nFK "Solid" - 2 Kralja na štrafti 1:4 (1:0)\nAmigosi - SRC "Prozivka" 1:3 (0:1)\nBonus 024 & hamburgerija "Delfin" - FK "Krivaja" 2:3 (1:1)\nSuperinfo Jasimpex - 2 Kralja na štrafti 0:3 (0:2)\nTurnir se nastavlja narednog vikenda utakmicama 3. kola, a parovi će biti poznati ovih dana, o čemu ćete biti blagovremeno obavešteni.\nSatnica 2. kola 41. Novogodišnjeg turnira u malom fudbalu


Na današnji dan - 06. Maj - | Regionalne\nVest: Na današnji dan - 06. Maj -\nNa današnji dan - 06. Maj -\n1237. godine – U manastiru Mileševa sahranjene mošti oca srpske državotvornosti - Svetog Save, skoro godinu i po dana posle njegove smrti u bugarskoj prestonici Trnovo, gde je umro na povratku iz Jerusalima u Srbiju. Bugarski car Ivan Asen Drugi jedva je pristao na zahtev Savinog sinovca kralja Vladislava da mošti prenese u otadžbinu - i Asen i Trnovljani su smatrali počivanje Savinog tela kod njih za veliku milost Božiju.\n1758. godine – Rođen jedan od vođa Francuske revolucije - Maksimilijan Fransoa Izidor de Robespjer, predvodnik partije jakobinaca i začetnik revolucionarnog terora. Zbog političkog poštenja narod Pariza ga je nazvao "Nepodmitljivi". Odigrao je ključnu ulogu odlučivanja o pogubljenju kralja Luja Šesnestog 21. januara 1793, obaranju s vlasti žirondinaca krajem maja 1793. i uspostavljanju jakobinske diktature od juna 1793. do kraja jula 1794. Kao član "Odbora javnog spasa" bio je stvarni šef revolucionarne vlade i uticao je na Konvent da donese dekrete o ukidanju svih feudalnih obaveza, vraćanju opštinske zemlje seljacima, konfiskaciji imovine emigranata, ukidanju ropstva u francuskim kolonijama. Ustanovio je revolucionarni kalendar s novim praznicima i nazivima meseca (termidor, brimer, friktidor...). "Ukinuo" je hrišćanstvo, zaveo novu veru u "Vrhovno biće" i postao njen prvosveštenik. Boreći se protiv spoljne intervencije, bio je inicijator stvaranja revolucionarne armije. Poslao je na giljotinu sve prvake revolucije i saborce koji su zastupali drugačije ideje ili se protivili teroru. Kad je krupna buržoazija izvela termidorski prevrat 27. jula 1794, sutradan su na giljotini okončali život on i ostale jakobinske vođe.\n1804. godine - U Ostružnici kod Beograda počela ustanička skupština radi uspostavljanja sudskih i upravnih vlasti na oslobođenoj teritoriji, koju je sazvao vođa Prvog srpskog ustanka Karađorđe. Tokom skupštine, okončane 15. maja, propao je pokušaj nekih starešina da je usmere protiv Karađorđa i ponovo postave pitanje vođstva ustanka.\n1856. godine – Rođen austrijski lekar jevrejskog porekla Sigismund Frojd, poznat kao Sigmund Frojd, osnivač psihoanalize, lekar za nervne bolesti i profesor nervne patologije na Univerzitetu u Beču. Pred nacistima je 1938. emigrirao u London, gde je 1939. umro. Posebno je isticao značaj nesvesne psihe i seksualnog nagona na psihički život ljudi. Njegove psihoanalitičke studije su znatno uticale i na literaturu i na filozofiju. Objavio je veliki broj dela i psihoanalitičkih studija od opšte medicinske, posebno psihoterapijske vrednosti. Bio je kompleksna ličnost u svakom pogledu, a nacionalno se nije nikad do kraja osećao Jevrejinom (zbog čega je imao nesporazuma sa sunarodnicima), niti pripadnikom austrijske ili nemačke kulture, ali se 1914. - nakratko, do prvih poraza austrugarske vojske u Prvom svetskom ratu od srpske armije - oduševio pohodom Austro-Ugarske protiv, kako je govorio, "drskih Srba". Dela: "Psihopatologija svakodnevnog života", "Tumačenje snova", "Tri rasprave o seksualnoj teroriji", "Dosetka i njen odnos prema nesvesnom", "Prilog istoriji psihoanalitičkog pokreta", "Uvod u psihoanalizu","Totem i tabu", "O snu", "Psihologija masa i analiza ega", "Ja i ono", "Mikelanđelov Mojsije", "Dostojevski i oceubistvo", "Nelagodnost u kulturi", "Nova predavanja za uvođenje u psihoanalizu", "Studije o histeriji" (s Jozefom Brojerom), "Autobiografija".\n1868. godine – Rođen srpski matematičar Mihajlo Petrović, osnivač Beogradske matematičke škole, profesor Univerziteta u Beogradu, član Srpske kraljevske akademije i mnogih inostranih akademija nauka. Kao dečak je naučio ribarski zanat, potom položio majstorski ispit ribarskog esnafa i tako dobio nadimak "Mika Alas". Napisao je više od 400 radova iz teorijske i primenjene matematike, matematičke fizike i hemije, mehanike, geometrije i opšte fenomenologije. Tvorac je matematičke fenomenologije, teorije matematičkih spektara koja je praktično primijenjena u astronomskim, statističkim i drugim izračunavanjima i veoma je doprineo matematičkoj analizi, posebno teoriji diferencijalnih jednačina i teoriji funkcija. Dela: "Kvalitativna integracija diferencijalnih jednačina", "Elementi matematičke fenomenologije", "Fenomenološko preslikavanje", "Predavanja o matematičkim spektrima", putopis "Kroz polarnu oblast", popularno napisan roman "Jegulje".\n1895. godine – Rođen američki glumac italijanskog porijekla Rudolf Valentino, najpopularnija filmska zvezda početkom 20. veka. Premda skromnih glumačkih sposobnosti, proslavio se u nemim filmovima ulogama zavodnika, stekavši milione obožavateljki. Filmovi: "Četiri jahača apokalipse", "Dama s kamelijama", "Šeik", "Šeikov sin", "Krv i pesak", "Mladi radža", "Gospodin Boker", "Crni orao".\n1915. godine – Rođen američki filmski glumac i režiser Orson Vels, čiji je prvi film "Građanin Kejn" - delo virtuozne izražajne snage i originalnosti, tehničkih novina i novog načina montaže - jedan od najboljih u istoriji kinematografije. Svako njegovo delo nosi pečat snažne i originalne ličnosti. Dobio je 1971. nagradu "Oskar" za životno delo. Ostali filmovi: režija i gluma - "Veličanstveni Ambersonovi", "Dama iz Šangaja", "Magbet", "Otelo", "Zrno zla", "Gospodin Arkaden", "Proces", "Ponoćna zvona", "Istine i laži", gluma - "Sirotica iz Lokvuda", "Treći čovek", "Hotel `Internacional".\n1937. godine - Poginulo 36 putnika najvećeg nemačkog dirižabla "hindenburg", koji se zapalio posle preletanja Atlantika, u trenutku kad je sletao u Lejkharst u američkoj državi Nju Džersi.\n1941. godine - U Gracu u Drugom svetskom ratu nacističke nemačke vođe odlučile da etnički očiste delove Jugoslavije. Deportacijama su podvrgnuti Srbi iz ustaške NDH i Slovenci koji su iz Slovenije preseljavani u Srbiju radi oslobađanja prostora za naseljavanje Nemaca, a Jevreji i Romi su deportovani i ubijani u koncentracionim logorima.\n1992. godine - Umro Radisav Radovanović, jedan od 1.300 srpskih kaplara slavnog Đačkog bataljona, predsednik Društva za čuvanje spomenika i negovanje tradicija oslobodilačkih ratova do 1918. Učestvovao je u Kolubarskoj bitci, prešao Albaniju sa srpskom vojskom s kojom je posle proboja Solunskog fronta nastavio marš za oslobođenje otadžbine. Posle Prvog svetskog rata je diplomirao agronomiju i bavio se istraživanjima u toj oblasti. Bio je direktor Poljoprivrednog kombinata "Bele", a potom je radio u Poljoprivrednom kombinatu "Beograd".\n1992. godine – Umrla američka filmska glumica nemačkog porekla Marlen Ditrih, koja je snimila više od 50 filmova i važila za najtipičniji primer vamp-glumice. Sahranjena je u rodnom Berlinu, iako je najveći deo života provela u SAD, gde je pobegla od režima Adolfa Hitlera, odbivši 1937. nacističkog diktatora koji joj je ponudio sjajnu umetničku karijeru u Nemačkoj. Filmovi: "Plavi anđeo", "Žudnja", "Maroko", "Šangaj-ekspres", "Kismet", "Obeščašćena", "Svedok optužbe", "Suđenje u Nirnbergu".\n2007. godine - Umro jedan od najvećih srpskih pesnika akademik Stevan Raičković.\n2019. godine - Nekoliko stotina svetskih stručnjaka i poznatih ličnosti uputilo je Apel za prirodu reagujući na alarmantni izveštaj UN o ekološkoj situaciji na Zemlji. U otvorenom pismu Svetskog fonda za prirodu, od svetskih lidera se traži da odustanu od krčenja šuma, obustave ugrožavanje zemljišta i finansiranja svega što uništava prirodu.


Pomagala – ručna za stolariju\nJednom kada počnete da pravite pomagala, shvatićete da je rad na njima mnogo interesantniji nego rad na nameštaju, pa ćete doći u situaciju da projekat kasni jer niste uspeli da završite pomagalo. Kao jedna od najgorih stvari za stolara, želim da vam ukažem na opasnosti izrađivanja pomagala. (više…)\nSkoro sam dobio e mail od jednog od naših posetilaca koji me je u pismu pitao čime bi bilo najbolje da se bavi? Da li izradom prozora, ili vrata, ili omrznutim "masivom", ili možda iveralom? Teško je odgovoriti na ovo pitanje, pa ga ovde neću više ni spominjati. Spomenuću nešto što mi je abrihtnulo na…\nNe volim “masiv” a ni januar\nSve što ćete pročitati u sledećih nekoliko redova je moje mišljenje i ko se ne slaže sa njim, njegovo je pravo da se ne složi. Mogu da nazivam motku sa sto različitih imena, i ona će za mene biti uvek - motka. Mogu da je nazovem recimo... botka. Kad me sin pita kako se zove…\nKako je prosta iverica - četvrtka obložena vazduhom sa strana na kojima je nema, dolazimo u situaciju da moramo gledati malene kako padaju direktno na glavu i seku istu o te ivice. Kako skraćivanje života i vožnja do lekara, pa do pedijatra a zatim kod hirurga ne spada u normalni i željno očekivani deo nečijeg…\nFestool protiv svih\nNabavljate alat za svoju radionicu i pred velikom ste dilemom: Festool ili „ostali“? Uopšte ne govorim o tome da li ste amater ili profesionalac, nego o koncepciji alata. Podrazumeva se da kupujete kvalitetan električni alat, čim ste u ovom rebusu. Snagu svakom električnom alatu daju pribor, dodaci i pomagala. Koncepcija Festool-a je u tome da…\nDobar nam ovaj časopis\nKao što reče kolega Čedomir u jednom komentaru: "Dobar vam je časopis, a ja se bavim pravljenjem košnica!". Nema razloga da se ne složimo sa njim. Sajtu smo proslavili i drugi rođendan. Iskreno sam se nadao da ćemo ga proslaviti u društvu od 1000 registrovanih članova, ali to mi je zadovoljstvo umalo izmaklo. (Do cifre…\nElektrični alat u maloj radionici\nSigurno se svako od nas nekada susreo sa problemom smeštanja gomile stacionarnog električnog alata u mali prostor. Neko je taj problem rešio i sada se baškari u 50 i više kvadrata, a neko (među kojima sam i ja) se dovija na razne načine pa mu i 10-ak kvadrata predstavlja neostvareni san. U ovom tekstu ću…\nStolarska ruka i jeftini alati\nKada sam ja kupovao prvi set alata - naravno, privučen "sitnom" cenom, verovao sam da imam dobar dil. Za sitne pare imam alat koji mi je potreban. Pravo razočarenje dolazi tek kasnije kada sa jeftinim alatom pokušavam da izvučem prav rez. Prav rez za mene dugo ostaje samo misao i moj stolarski rad tandrče kao…\nNikako da se setim i da podelim ovo sa vama. No, evo ga sad. Pre godinu, dve, na jednom buvljaku, naiđoh na prodavce koji valjaju stolice i stolove. No, da sve bude interesantnije, nije reč o običnim stolicama i stolovima. Reč je o panjčićima i panju mesto stola. Naime, ogromni, stoletni panj, isečen na dva…\nDa li ste se ikada zapitali u čemu je razlika između apsolutnog i relativnog? Ja se ovde neću baviti vlagom u vazduhu, a ni ukusom paprikaša koji je nekome ljut, a nekome blag. Tema mog razmišljanja je stolarija i način na koji se uzimaju mere prilikom krojenja elemenata. Da li ste primetili da se u…


Za vašu lepotu potražite nove Olea proizvode | Roda\nZa vašu lepotu potražite nove Olea proizvode\nZa sve vas koji brinete o lepoti i nezi kože, stiže lepa vest. U našim maloprodajnim objektima, od sada možete da kupite nove artikle robne marke Olea. U pitanju je Olea mleko za telo, Shea butter, i Olea krema za ruke, sa kamilicom.\nOlea mleko za telo, sa Shea butter-om, poboljšava proizvodnju kolagena u koži i vraća joj prirodnu elastičnost i omekšava kožu. Koncentracija vitamina i masnih kiselina u Shea butteru ga čine neverovatno hranljivim i hidrirajućim za kožu. Obično se koristi kao lek za suvu kožu i pomaže koži da zadrži svoja prirodna ulja.\nOlea krema za ruke sa kamilicom I glicerinom pomaže kod suvih i ispucalih ruku. Sadrži sastojke koji hrane i regenerišu kožu, čine je mekom na dodir. Krema za ruke sadrži kamilicu koja blagotvorno deluje na kožu ruku, hidrira je i čini mekom i veoma glatkom.\nZa vasu lepotu potrazite nove Olea proizvode /


Tepih u dnevnoj sobi - Časopis Podovi\nTepisi Tepih u dnevnoj sobi\nTepih u dnevnom boravku može naglasiti ostatak nameštaja i savršeno se uklopiti u prostor vaše dnevne sobe.\nTepih je jedan od najuticajnijih delova u vašoj dnevnoj sobi. U Zavisnosti od veličine, stila i oblika koji odaberete dobićete atmosferu koju ste tražili u prostoriji u kojoj provodimo najviše vremena.\nTepih u dnevnoj sobi ima i svoju funkcionalnu stranu jer smanjuje buku i daje ugodnu površinu za hodanje. Iako tepih zahteva nešto više pažnje prilikom čišćenja efekt koji će dodati vašem dnevnom boravku pokazat će se kao pravo osveženje.\nŽelite li da tepih bude glavni element koji naglašava dnevnu sobu ili želite da se samo dobro uklopi u ostatak nameštaja? Orijentalni tepisi i ostali tepisi sa dramatičnim dizajnima privući će mnogo pažnje pa su oni pravi izbor ukoliko su vam zidoviu prirodnim bojama, a nameštaj jednostavan ili klasičan. Krzneni tepisi su isto vrlo atraktivni, a uz to su topli i lepi.\nUkoliko želite naglasiti veće predmete poput lustera, kauča ili slika u Vašoj dnevnoj sobi možda bi se trebali odlučiti za jednostavnije diskretnije uzorke na tepihu.\nOdaberite boju koja pruža ugodan kontrast sa vašim ukrasima i ostalim nameštajem koji želite istaknuti.\nBeli, bež ili smeđi tepih izgledaće odlično osvetljen lepim lusterom ili prirodnim svetlom koje dopire kroz visoki francuski prozor u vašoj dnevnoj sobi.\nPosvetite pažnju boji i uzorku na tepihu. Jednostavno pravilo koje je pri tome dobro slediti jeste da se barem jedna boja na tepihu slaže sa bojama na ostatku nameštaja u dnevnoj sobi.\nPokušajte tepih odabrati tako da je u lepom kontrastu sa bojom parketa ili druge podne obloge koju imate u dnevnom boravku. Mi vam poklanjamo nekoliko predivnih fotografija i možda inspiraciju za vaš novi tepih.\nPrethodni tekstPopločavanje prirodnim kamenom\nSledeći tekstKvalitetni podovi za sportske terene\nTrikovi koji će otkloniti neprijatan miris tepiha\nKako da održavate i čistite tepih?\nZašto ne proširiti svoje vidike vizuelnim zadovoljstvom kao što je deking...


Izabrani najbolji mladi zavarivači koji će predstavljati Srbiju na takmičenju u Kini | Biznis i Finansije\n/ Politika i društvo / Izabrani najbolji mladi zavarivači koji će predstavljati Srbiju na takmičenju u Kini\nRedakcija BIF on 24/05/2018 - 14:14 in Politika i društvo\nRepubličko tаkmičenje učenikа srednjih školа i zаvаrivаča do 22 godine iz privrede ,,MLADI ZAVARIVAČ 2018”, održano juče u Beogradu, potvrdilo je da zainteresovanost mladih za ovo zanimanje raste.\nNa njemu je učestvovalo ukupno 50 takmičara iz 20 srednjih mаšinskih školа i mlаdih zаvаrivаča, kao i troje takmičara iz inostranstva. Pobednici iz Srbije su se automatski kvalifikovali za učešće na Svetskom prvenstvu zavarivača.\n„Mladi radnici koji su se školovali u profilu bravar-zavarivač veoma su traženi u privredi kod nas i u svetu. Odmah nakon školovanja pronalaze posao za koji su, za srpske uslove, dobro plaćeni, a za to im je potrebno praktično iskustvo. Zahvaljujući uvođenju učenja kroz rad u program ovog obrazovnog profila broj zainteresovanih za upis u poslednjih nekoliko godina sasvim sigurno se duplirao“, kaže Siniša Kojić, predsednik Zajednice mašinskih škola i direktor Politehničke škole u Kragujevcu.\nNadmetanje mladih zavarivača organizovano je u dve kаtegorije. Učenici srednjih mаšinskih školа tаkmičili su se u teorijskom znanju i prаktičnim veštinama, dok su mlаdi zаvаrivаči do 22 godine, pokazali svoje umeće u praktičnom delu. Obe kаtegorije imale su isti prаktični zаdаtаk, koji je podrazumevao četiri postupkа zаvаrivаnjа.\nTakmičenje ,,MLADI ZAVARIVAČ 2018” organizovali su Ministаrstvo prosvete, nаuke i tehnološkog rаzvojа Republike Srbije, Zаjednicа mаšinskih školа Republike Srbije (ZMŠ RS), Društvo zа unаpređivаnje zаvаrivаnjа u Srbiji (DUZS) i Beogrаdski sаjam, uz podršku Privredne komore Srbije i Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju GIZ, u okviru programa Nemačko-srpske razvojne saradnje.\nZahvaljujući projektu „Reforma srednjeg stručnog obrazovanja u Srbiji“, koji sprovode Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i GIZ, šansu da tokom školovanja steknu primenljivo praktično znanje, nekoliko godina unazad imaju učenici tehničkih i mašinskih škola u Srbiji koje su uključene u projekat. Iz prve generacije bravara-zavarivača koja je upisana školske 2014/15.godine, od njih 79, koliko je položilo završni ispit, više od 60 odsto zaposlilo se odmah ili par meseci nakon zavšnog ispita.\n„Iz prve generacije naše škole upisane školske 2014/15 godine, koju smo izveli prošle godine, svi su se zaposlili. Za pronalaženje zaposlenja veoma je važno praktično znanje, a zahvaljujući ovom programu oni su dobili šansu da ga steknu,” kaže Kojić i dodaje da je princip saradnje privrede i obrazovanja veoma važan za ekonomski razvoj i razvoj investicija, jer privreda ne može da funkcioniše bez dobro obučenog kadra.\nGIZ takmičenje zavarivač


Bit By Bit - Etika - 6.5 Dva etičkih okvira\nVećina rasprave o istraživačkoj etici smanjiti na neslaganja između konsekvencijalizmu i deontologije.\nOva četiri etička načela poštovanja osoba, koristi, pravičnosti i poštovanja zakona i javnog interesa su u velikoj mjeri izvedena iz dva apstraktnija etička okvira: posljedičnost i deontologija . Razumijevanje ovih okvira je korisno jer će vam omogućiti da identifikujete, a zatim razmotrite jednu od najosnovnijih tenzija u istraživačkoj etici: koristeći potencijalno neetička sredstva za postizanje etičkih ciljeva.\nConsequentialism, koji ima korene u radu Jeremija Bentama i John Stuarta Milla, usredsređen je na preduzimanje akcija koje vode u bolje države na svetu (Sinnott-Armstrong 2014) . Princip Beneficencije, koji se fokusira na balansiranje rizika i koristi, duboko je ukorenjen u kontekstualističko razmišljanje. Sa druge strane, deontologija, koja ima korene u radu Immanuela Kanta, fokusira se na etičke dužnosti, nezavisno od njihovih posljedica (Alexander and Moore 2015) . Načelo poštovanja prema osobama, koje se fokusira na autonomiju učesnika, duboko je ukorenjeno u deontološkom razmišljanju. Brz i sirovi način da se razlikuju dva okvira je da se deontolozi fokusiraju na sredstva i da se posledičnici fokusiraju na krajnje .\nDa biste videli kako funkcionišu ova dva okvira, razmotrite informiranu saglasnost. Oba okvira mogu se koristiti za podršku saglasnosti sa saglasnošću, ali iz različitih razloga. Konsekventni argument za informisanu saglasnost je da pomaže u sprečavanju štete učesnicima zabranjivanjem istraživanja koja ne uravnoteže rizik i očekivanu korist. Drugim rečima, kontekstualističko razmišljanje će podržati informiranu saglasnost jer pomaže u sprečavanju loših ishoda učesnika. Međutim, deontološki argument za informiranu saglasnost fokusira se na dužnost istraživača da poštuje autonomiju svojih učesnika. S obzirom na ove pristupe, čisti posljedičnik bi mogao biti voljan da se odrekne zahtjeva za informiranu saglasnost u okruženju u kojem nije bilo rizika, dok čisti deontolog možda nije.\nOba posledicizma i deontologije nude važan etički uvid, ali se svako može odvesti do apsurdnih ekstrema. Za posledičnost, jedan od ovih ekstremnih slučajeva može se nazvati Transplant . Zamislite doktora koji ima pet pacijenata koji umiru od otkaza organa i jednog zdravog pacijenta čiji organi mogu spasiti svih pet. Pod određenim uslovima, doktrinar koji je postojao poslednji put, biće dozvoljeno - pa čak i potrebno - da ubije zdravog pacijenta kako bi dobio svoje organe. Ovaj potpuni fokus na krajeve, bez obzira na sredstva, je pogrešan.\nIsto tako, deontologija se takođe može odvesti u neugodne ekstremne situacije, kao što je slučaj koji se može nazvati Vreme bomba . Zamislite policajca koji je zarobio terorista koji poznaje lokaciju vremenske bombe koja će tiktom ubiti milione ljudi. Deontološki policijski službenik ne bi lagao da bi prevario terorist da otkrije lokaciju bombe. Takav potpuni fokus na sredstva, bez obzira na kraj, takođe je pogrešan.\nU praksi, većina socijalnih istraživača implicitno prihvata mešavinu ova dva etička okvira. Primjećujući ovo mešanje etičkih škola pomaže u razjašnjavanju zašto mnoge etičke debate - koje imaju tendenciju da budu među onima koji su više konvencionalističari i oni koji su više deontološki - ne ostvaruju veliki napredak. Konvencionalisti generalno nude argumente o krajnjim argumentima koji nisu ubedljivi deontologima, koji su zabrinuti za sredstva. Isto tako, deontolozi imaju tendenciju da ponude argumente o sredstvima, koja ne ubedjuju posledica, koji se fokusiraju na krajnje. Argumenti između konvencionalista i deontologa su kao dva broda koja prolaze noću.\nJedno rešenje ovih debata bilo bi socijalnim istraživačima da razviju konzistentnu, moralno solidnu i lako primenjenu mešavinu posledičnosti i deontologije. Nažalost, to je malo verovatno da će se dogoditi; Filozofi se već dugo suočavaju sa ovim problemima. Međutim, istraživači mogu koristiti ova dva etička okvira - i četiri principa za koja podrazumijevaju - da razumeju etičke izazove, razjasne kompromise i predlažu poboljšanja dizajna istraživanja.


Dobre vijesti iz Kantona Sarajevo: Do kraja oktobra će biti više od 51 odsto vakcinisanih - Srpskainfo\nDobre vijesti iz Kantona Sarajevo: Do kraja oktobra će biti više od 51 odsto vakcinisanih\nPrema Biltenu vakcinacije Zavoda za javno zdravstvo Kantona Sarajevo, do sada je u potpunosti vakcinisano ukupno 144.353 stanovnika kantona protiv COVID-19, što predstavlja 43,5 odsto stanovnika starijih od 18 godina.\nOvo su podaci prikupljeni kroz Informacioni sistem Zavoda zdravstvenog osiguranja KS, na osnovu kojeg je sačinjen i presjek stanja vakcinacije, prenosi Avaz.\nKako je navedeno, od ukupnog broja potpuno vakcinisanih stanovnika, 108.862 su vakcinisana u zdravstvenim ustanovama KS, dok su se ostali imunizovali izvan zdravstvenih ustanova KS.\nOd ukupnog broja potpuno vakcinisanih, najmanji broj čine osobe starosne dobi 19-25 godina, svega njih 8.054 ili 5,58 odsto stanovništva. Najveći broj vakcinisanih i dalje pripada dobnoj skupini od 36-45 godina, i to njih 27.400 ili 18,98 odsto.\nPrema posljednjim podacima iz Zavoda za javno zdravstvo KS, na bolničkom liječenju se nalazi 201 pacijent. Od tog broja pacijenata, njih 23 su u potpunosti vakcinisani, što predstavlja 11,44 hospitalizovanih pacijenata, dok je 88,56 odsto hospitalizovanih nevakcinisano.\nGradovi Korona virusvakcinazaraza\nBorba protiv korona virusa: Evropska unija izvezla više od milijardu vakcina


banski dvor - 1\n13. 10. 2021 16:00\nBANJALUKA - Izložba "Umjetnost van okvira" akademske slikarke Željke Paić otvorena je u utorak veče u Velikom izložbenom salonu Banskog dvora.\nIzložba "Umjetnost van okvira" Željke Paić u Banskom dvoru\n10. 10. 2021 15:30\nIzložba "Umjetnost van okvira" akademske slikarke Željke Paić biće otvorena u utorak 12. oktobra u 19 časova u Velikom izložbenom salonu Banskog dvora.\nPredstavljen ansambl "Trio tempora" iz Austrije\n07. 10. 2021 21:31\nU Koncertnoj dvorani Kulturnog centra Banski dvor u Banjaluci, u okviru Četvrtog internacionalnog festivala umjetničke muzike "Јesenja sonata" publici se predstavio ansambl "Trio tempora" iz Austrije.\n06. 10. 2021 21:16\n"Jesenja sonata": Pet dana najljepših klasičnih nota\n05. 10. 2021 19:00\nBANJALUKA - Poznati gitarista i kompozitor iz Srbije Nemanja Bogunović i njegov "Strings attached" kvintet otvoriće sutra veče u 20 časova 4. Internacionalni muzički festival "Jesenja sonata" u Koncertnoj dvorani Banskog dvora. Poseban gost na koncertu biće operska diva, sopran Snežana Savičić Sekulić.\nNemanja Bogunović za "Nezavisne": Slaba izdvajanja za kulturu rađaju nekulturne ljude\nNemanja Bogunović, gitarista svjetskog glasa, u pratnji kvinteta "Strings Attached" otvorićete ovogodišnje četvrto izdanje Internacionalnog muzičkog festivala "Jesenja sonata" 6. oktobra u Kulturnom centru Banski dvor.\nNataša Mitrović i Nenad Kačar u Banskom dvoru\nBANJALUKA - Koncert klavirskog dua Nataše Mitrović iz Beograda i Nenada Kačara iz Zagreba biće održan 27. septembra sa početkom u 20 časova u Koncertnoj dvorani Banskog dvora.


Nova predsednica Evropske komisije pisala Haradinaju: On se odmah pohvalio | Telegraf - Najnovije vesti\n13. avgust 2019 | 15:55 » 08:57\nNova predsednica Evropske komisije pisala Haradinaju: On se odmah pohvalio\nU svom postu na Fejsbuku Haradinaj je ponovio stav da bi dijalog između Beograda i Prištine trebalo bezuslovno da se nastavi dok se u "postojećim granicama ne postigne dogovor o međusobnom priznavanju"\nOdlazeći premijer privremenih prištinskih institucija Ramuš Haradinaj napisao je danas da se oseća počastvovanim nakon što je dobio pismo zahvalnicu od nove predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen za čestitku koju je uputio zbog njenog izbora.\nU svom postu na Fejsbuku Haradinaj je ponovio stav da bi dijalog između Beograda i Prištine trebalo bezuslovno da se nastavi dok se u "postojećim granicama ne postigne dogovor o međusobnom priznavanju".\n- Čast mi je što sam primio pismo predsednice Evropske unije Ursula fon der Lajen povodom moje čestitke za njen izbor na mesto predsednice EK. Kroz ovo pismo izabrani predsednik Evropske komisije potvrđuje da će Zapadni Balkan biti u fokus predsednika i da zajedno gradimo budućnost - napisao je Haradinaj.\n- Kao što sam rekao u svojoj čestitki, imam potpuno poverenje da će Evropska unija pod njenim vođstvom vratiti Kosovo u pravilnu dinamiku evropskih integracija. Pozdravljamo stav gospođe fon der Lajen, da imamo zajedničku istoriju i budućnost i da smo spremni zajedno da prevaziđemo izazove - rekao je Haradinaj.\nHaradinaj je rekao da dijalog treba bezuslovno da se nastavi sve dok se ne postigne dogovor o međusobnom priznavanju u okviru postojećih granica.\n- Naš stav je već jasan: dijalog između Kosova i Srbije trebalo bi da se bezuslovno nastavi sve dok se ne postigne dogovor o međusobnom priznavanju postojećih granica i verujem da će se Evropska unija razmotriti uzroke blokade dijaloga i intenzivirati napore, izbegavajući teme, poput razmene teritorija koje vode do destabilizacije našeg regiona - napisao je Haradinaj.\nBoki 13 13.08.2019 19:41\nPisala mu da joj pošalje koji kofer para\nMihailović 13.08.2019 18:03\nOni podržavaju najveće zločince i narode koji su bili saveznici hitlera, i što nisu ostvarili sa hitlerom ostvaruju sa merkelovom u 21.veku...\nMsm 13.08.2019 17:05\nUrsula, fon Merkel!!! Isto ****e u drugom pakovanju.


Zašto koža stari i kako se podmlađuje - Domino magazin\nNaslovna » Život » Zdravi život » Zašto koža stari i kako se podmlađuje\nPosebnom negom i zaštitom kože starenje kože možemo usporiti a znake starenja možemo puno umanjiti. Tokom redovnog pregleda dermatologa u našem centru možete dobiti savet o pravilnoj nezi Vaše kože i optimalnom tretmanu znakova starenja. Osim toga, u ordinaciji Dermatim na raspolaganju su vam najsavremeniji medicinski tretmani i procedure za rejuvenaciju nehirurškim metodama.\nspec. dr Svetlana Djurišić, dermatolog\nPročitajte još o podmlađivanju kože na stranici dermatološke ordinacije Dermatim.\nGojaznost povezana sa rakom\nDomino Magazin 16.11.2018\nZašto ljudi gledaju ogavne video snimke


Košarkaši Crvene zvezde mts krenuli iz Valensije preko Istanbula ka Podgorici i Baru, gde ih u nedelju očekuje meč 12.kola ABA lige sa Mornarom. O predstojećem meču govore trener Dušan Alimpijević i prvotimac Milko Bjelica.\nKošarkaši Crvene zvezde mts u petak uveče zabeležili su još jedan veliki trijumf u Evroligi, a već u subotu promeniće dva aviona kako bi stigli do Bara gde ih već u nedelju uveče očekuje važna utakmica 12.kola ABA lige.\nI nakon bodova u Valensiji na početku izuzetno teške nedelje u kojoj slede i mečevi sa Fenerbahčeom i Panatinaikosom, trener Dušan Alimpijević podseća na svoju izjavu pre podviga u Valensiji:\n„ I početka ove mini turneje od tri gostovanja i pre pobede nad Valensijom, utakmicu sa Mornarom obeležio sam kao izuzetno važnu. Svesni smo značaja duela i to na gostovanju u borbi za poziciju i prednost domaćeg terena. Zato utakmici sa Mornarom, dobrim timom pristupamo sa najvećim oprezom. To je ekipa u kojoj se ističe nekoliko igrača: Nidam, Mićović, Luković, Vranješ... svakoga mogu da poremete ukoliko nespreman dočeka tu utakmicu. Ova liga pokazuje da morate da dajete maksimum u svakoj utakmici jer, to je i dosadašnji tok takmičenja pokazao, svako svakoga može da pobedi. Mi u ovaj važan meč ulazimo nakon teškog puta i praktično bez treninga, ali nadam se da ćemo biti na visini zadatka i pobediti" rekao je trener crveno-belih.\nSa druge strane i iskusni Milko Bjelica je sličnog razmišljanja o vrlinama Mornara i važnosti utakmice u Baru:\n„Ekipa Mornara u kojoj se po mom mišljenju ističu Nidam i Vranješ, je izuzetno neugodna, posebno na svom terenu. Ovo je jako važna utakmica sa nas. I pored toga što smo igrali evroligašku utakmicu u Valensiji, ispratili smo i rezultat utakmice u Zadru gde je domaći tim pobedio Budućnost i tu vidimo našu šansu da se na tabeli približimo ekipi iz Podgorice. Sigurno da postoji umor kod nas nakon posle ovog teškog putovanja, ali očekujem da potpuno spremni dočekamo meč u Baru" rekao je Milko Bjelica.\nEkipa Crvene zvezde mts u subotu u jutarnjim časovima krenula je iz Valensije preko Istanbula, u Podgoricu odakle će autobusom produžiti za Bar. Meč na crnogorskom primorju igra se u nedelju od 19 sati.


Detalj sa dodele sertifikate (Foto RTV Puls)\n„Drago mi je što sam danas sa vama da bih uručila sertifikate, ali sam srećna i zato što mogu da najavim još jednu dobru vest, a to je otvaranje Omladinskog centra u Velikom Ropotovu, koji pokrećemo u saradnji sa opštinom Ranilug, a koji će služiti upravo vama, za vaš razvoj i edukaciju“, izjavila je ministarka Demaći.\nIako je vreme pandemije koronavirusa, najveći problemi mladih na Kosovu nisu se menjali. I dalje je to velika nezaposlenost zbog čega sve više mladih želi da napusti Kosovo, rekla je Demaći.\nJedan od učesnika seminara Stefan Stojanović iz Parteša kaže da je ovaj oblik edukacije bio veoma koristan jer je reč o znanjima koje ne mogu da steknu tokom redovnog školovanja.\n„Mnogo će mi to značiti za pokretanje sopstvenog biznisa i očekujem da ću u narednom periodu za moje poslovne ideje dobiti i finansijsku podršku Ministarstva omladine i sporta“, kazao je Stojanović.\nDirektor nevladine organizacije Centar za depolitizaciju kosovskog društva Nebojša Simić, koji je i organizator seminara i predavač, napominje da su svi učesnici koji su dobili sertifikate zapravo stekli i licencu koju mogu da iskoriste prilikom aplikacije za „start ap“ projekte.\n„Biće mi izuzetno drago ako od ovih naših 60 polaznika, barem šestoro – sedmoro pokrene sopstveni biznis i tako obezbedi sigurnu egzistenciju za sebe i svoju porodicu, a samim tim i opstanak na ovim prostorima“, rekao je Simić.\nPored ministarke Vljore Demaći, ceremoniji uručivanja certifikata u Velikom Ropotovu prisustovali su i: direktor u Ministarstvu Dževad Bajrami i predstavnik lokalne samouprave opštine Ranilug Miloš Tomić.\n01.10.2020 Saslušanjem svedoka nastavlja se suđenje Arsiću (472)


Prve zatvorske kazne u Srbiji za nepoštovanje samoizolacije\nObjekat Uprave za izvršenje krivičnih sankcija Ministarstva pravde u Pirotu u kojem je pritvoren deo građana koji su kršili samoizolaciju\nTri osobe u Srbiji osuđene su na kazne od dve do tri godine zatvora zbog kršenja naložene mere samoizolacije usled korona virusa, potvrđeno je za Radio Slobodna Evropa (RSE) iz izvora u srpskom pravosuđu.\nKako je rečeno RSE, u petak 27. marta, kada su počela onlajn suđenja onima koji su prekršili propisanu meru samoizolacije, Osnovni sud u Dimitrovgradu jednoj osobi izrekao je kaznu od tri godine zatvora, dok je Osnovni sud u Požarevcu dva lica osudio na po dve i dve i po godine zatvora.\nU Srbiji suđenja za kršenje samoizolacije preko Skajpa\nDragana Jevremović Todorović, sudija i portparol Osnovnog suda u Požarevcu rekla je za RSE da su osuđene dve osobe iz Dubravice i Žabara u požarevačkoj opštini, kojima je bio određen pritvor zbog sumnje da su počinili krivično delo nepostupanje po zdravstvenim propisima za vreme epidemije, za šta je najveća zaprećena kazna tri godine zatvora.\n“Oni su prekršili meru samoizolacije kada su došli iz inostranstva. Jedan je u Srbiju došao 14. marta, drugi 17. marta, obojica sa graničnog prelaza Horgoš. Tada im je usmeno saopšteno da im je određena mera samoizolacije i zabrana kretanja, što oni nisu poštovali. Mera je trebalo da traje 14 dana, a oni su je prekršili pre isteka tog roka”, navela je sudija Jevremović Todorović za RSE.\nOna je rekla da im se na teret stavlja krivično delo u kom je kažnjivo nepostupanje po zdravstvenim propisima.\n“Time što su prekršili samoizolaciju oni su prouzrokovali opasnost po zdravlje ljudi jer na taj način može doći do širenja zarazne bolesti”, rekla je Dragana Jevremović Todorović.\nNjima, kako se navodi iz pravosuđa, nakon izricanja presude nije ukinut pritvor u kom su se nalazili uoči suđenja.\nObjekti Uprave za izvršenje krivičnih sankcija Ministarstva pravde za pritvor osoba koje krše meru samoizolacije nalaze se u Pirotu, Vršcu i Požarevcu i u njima je trenutno 111 lica.\nU pravosuđu napominju da se radi o prvostepenim presudama koje nisu pravosnažne.


Podizanje festivalske zavese\nXIX Jugoslovenski pozorišni festival Užice sa podnaslovom “Festival bez prevoda” otvara se večeras. Tradicionalna izložba fotografija sa prethodnog festivala Radovana Baje Vujovića koja je postavljena u holu Narodnog pozorišta, biće otvorena u 19h rečima prof. dr Tatjane Dinulović.\nSvečano otvaranje Festivala počinje u 19,30 na velikoj sceni NP Užice. Publiku će pozdraviti Tihomir Petković, predsednik Saveta JPF i gradonačelnik Užica, a XIX Jugoslovenski pozorišni festival proglasiće otvorenim prof. dr Ivan Medenica, teatrolog.\nFestivalsku zavesu podiže predstava “Doktor Nušić”, prema komadu “Dr” Branislava Nušića u režiji Kokana Mladenovića, koprodukcija NP Sombor i Kruševačko pozorište.\nXIX JPF u etru\nZa XIX Jugoslovenski pozorišni festival akreditovalo se preko 20 medijskih kuća što će sedam pozorišnih večeri koje počinju sutra, 5. novembra i traju do 11. novembra, učiniti dostupnim najširoj javnosti.\nMedijski pokrovitelji XIX Festivala su Danas, RTS, Večernje novosti i Blic. Zvanično glasilo festivala je Bilten čiji sadržaj će publika moći da prati svaki dan na ovom mestu.\nNajave pozorišnog okupljanja u Užicu već su zauzele talase i novinske redove svih užičkih medija, dopisničkih mreža u Srbiji i Crnoj Gori, internet portala i blogova. Ovo su samo neki od tekstova koji najavljuju Festival:\nVečernje novosti: http://bit.ly/1t7T8eM\nRadio Luna: http://bit.ly/1t7TvG7\nZlatibor press: http://bit.ly/10hfLX3\nBelgrade Edit Culture: http://bit.ly/1yTQrmg\nProdaja pojedinačnih karata\nOd ponedeljka 3. novembra počinje prodaja pojedinačnih ulaznica za 19. JPF po ceni od 1.000 dinara.\nUpravo se završavaju prvi radovi na fasadi zgrade NP Užice od kada je svečano otvorena 1967. godine.\nKonsultacije sa Udruženjem arhitekata pod čijom je zgrada zaštitom i Zavodom za zaštitu spomenika na sanaciji i rekonstrukciji fasade NP Uzice rezultirale su izradom glavnog projekta 2011. godine, koji je uradio tim arhitekata na čelu sa prof. Borislavom Petrovićem.\nNa realizaciju projekta čekala se odluka grada koji je 2013. godine prema godišnjem planu NP Užice izdvojio sredstva za obnovu fasade.\nPrva faza je uradjena prošle godine, a u susret XIX JPF završavaju se radovi planirani u drugoj fazi. Prema glavnom planu za narednu godinu ostala je sanacija atrijuma pozorišta, krova i velike sale.\nBlagajna pozorišta radi u subotu 1. novembra\nU subotu 1. novembra 2014. godine možete kupiti karte za 19. JPF koji traje od 5. do 11. novembra.\nBlagajna Narodnog pozorišta Užice radi u terminu od 14,00 do 20,00h.\nOd petka 31. oktobra počinje prodaja pojedinačnih karata na balkonu za sledeće predstave:\n5. novembar - "Doktor Nušić" - Narodno pozorište Sombor i Kruševačko pozorište\n6. novembar - " Trpele" - Beogradsko dramsko pozorište\n7. novembar - " Gospođa ministarka" - Pozorište Boško Buha\n11. novembar - "Unosno mesto" - Jugoslovensko dramsko pozorište\nProgramska knjižica 19. JPF\nPreuzmite programsku knjižicu 19. JPF\nKompleti karata za 19. JPF\nKompleti karata za 19. JPF mogu se preuzeti na blagajni pozorišta svakog radnog dana od 14,00 do 20,00h.\nPrateći program 19. Jugoslovenskog pozorišnog festivala "Bez prevoda"\nPrateći program 19. Jugoslovenskog pozorišnog festivala "Bez prevoda" možete preuzeti u prilogu pdf dokumenti.


Radnici fabrike u Beloj Crkvi umiru od korone, gazde ne daju bolovanje | Društvo i ekonomija | Direktno\n28. 07. 2020. 14:24 25\nRadnici fabrike u Beloj Crkvi umiru od korone, gazde ne daju bolovanje\nTri osobe su preminule u fabrici cipela "Brigde Srb" u Beloj Crkvi od posledica korone. Svi oni su bili primorani da rade kako pogon ne bi stao, bez obzira na virus i na to što se ljudi ne osećaju dobro. Fabrika i dan-danas radi bez prekida, radnicima ne daju bolovanje, nego im prete otkazom. Firmu drži Italijan, radnicima plaća minimalac i ne ponaša se kao vlasnik, već kao robovlasnik - istakla je za Direktno.rs građanka Bele Crkve Sonja Stajković, koja ne želi više da ćuti na sve ono što se dešava u tom mestu u Južnobanatskom okrugu.\nKap koja je prelila čašu jeste žrtvovanje ljudskih života zarad rada u fabrici.\n- Poznavala sam sve te osobe koje su preminule. I njihovi najbliži takođe imaju simptome. Žena koja je umrla prošle nedelje imala je 43 godine. Bila je primorana da radi pod temperaturom. Kada se već bližio kraj, otišla je sa posla, a onda je ubrzo i preminula. Nije smela da rizikuje otkaz zbog ćerke koja studira, bio joj je potreban novac. Direktor fabrike jasno kaže da ako neko od radnika ne dođe na posao, automatski dobija otkaz. Nekoliko njih je zaista dobilo otkaze putem SMS-a jer nisu hteli da ugrožavaju svoje zdravlje i zdravlje porodica. U toj fabrici radi više od 300 radnika. To nije mala fabrika, a ovo nije veliki grad. To sve može vrlo brzo da se raširi, što i jeste. Smrt treće žene koja je danas preminula predstavlja nešto o čemu jednostavno ne može da se ćuti - rekla je naša sagovornica.\nPrva žena, radnica ove fabrike koja je preminula, imala je oko 60 godina, s tim što je prema rečima gospođe Stajković, umrla neposredno pre nego što je izbila priča o pandemiji, ali je imala sve simptome korone.\n- Doktor iz fabrike joj je rekao da ide kući da se odmori. Uopšte nije spominjao da treba da ode na pregled. Tek posle nekoliko dana konstatovali su da joj je jako loše i prevezli su je u bolnicu, ali je već bilo kasno. Tada korona zvanično još nije uzela maha pa nije bila testirana, ali kada se porode svi parametri i simptomi, postoji mogućnost da je imala kovid. Doktori koji rade i u Domu zdravlja, takođe su zaposleni i u ovoj fabrici, ali se to krilo izvesno vreme. To su doktor Borko Minić, načelnik Doma zdravlja i njegova supruga Emina Minić. Poslednjih nekoliko meseci ne dolaze na posao, kako bi se to zataškalo - kazala je Stajković.\nIz fabrike su dali naređenje da se radi i dalje kao da se ništa nije desilo.\n- Imam puno prijatelja koji tamo rade, ali nemaju izbora. Kažu: "Pa šta ćemo, ostaćemo bez hleba". Ostali građani Bele Crkve jako su besni zbog svega ovoga. Novinar sa lokalnog portala preneo je informaciju da se sprema pobuna radnika fabrike, ali su odmah stigle ucene. Kad Italijan nešto drži i plaća minimalac, onda se ne ponaaša kao vlasnik fabrike, već kao robovlasnik. Bukvalno meri ljudima vreme odlaska u toalet, jako je teško pričati o svemu tome i mi kao građani Bele Crkve izuzetno smo besni. Svega nam je preko glave. Nas neko kontroliše i zaustavlja da proveri da li imamo maske u kolima, a ovakve stvari se dešavaju i zataškavaju - zaključila je naša sagovornica iz Bele Crkve.\nBela Crkva Fabrika Koronavirus\nREKORD Skoro 20.000 zaraženih, umrle 34 osobe\nEU: Preporuke za putovanja od 1. februara\nOmikron i tri milijarde\nPreko 15.000 zaraženih, umrlo 35 pacijenata\n24. 01. 2022. 9\n15:47 Kako se u "zlatnom dobu" asfaltira put (VIDEO)


S briljantnog albuma “Hot Thoughts” stiže najnoviji hit američke grupe Spoon, pesma “I Ain’t The One”, savršeni primer emocionalnog vatrometa...\nMichelle Gurevich: Memories of Three\nChinawoman je projekat iza kojeg stoji Michelle, ćerka balerine iz Kirova i inženjera iz Lenjingrada, koja je odrasla u ruskoj četvrti u Torontu. Postigla je ogroman uspeh svojim prvim albumom „Party Girl“ (2007).\nLean Year: Come and See\nMelanholični indie zvuk novog američkog benda Lean Year za kuću Western Vinyl uvod je u novo zvučno iskustvo...\nBaby Woodrose: 21st Century Slave\nNajpoznatiji danski psihodelični rock bend trijumfalno se vraća sa svojim novim studijskim albumom „Freedom“ i singlom „21st Century Slave“\nDead Vibrations: Reflections\nŠvedski psihodelični rock bend predstavlja se u sjajnom noise svetlu sa njihovog EP izdanja.


12.10.2017 | 11:30 | Politika | Zeri, Koha, N1 | komentara: | pregleda: 396\n"Potvrđujem da nema promene mog stava. Rukovodstvo Kosova, uključujući mene, je napravilo najbolji izbor u datoj situaciji i međunarodnom kontekstu", rekao je on i dodao da su postojale "dve teške i loše opcije koje je međunarodna zajednica nametnula".\nIpak nije bilo obećanja\nPrištinski Zeri, sa druge strane, piše da su međunarodni zvaničnici na Kosovu negirali Tačijeve tvrdnje o obećanjima u zamenu za formiranje Specijalnog suda.\nAmbasade Velike Britanije je izdala saopštenje u kome kaže da nikakva obećanja nisu data u vezi sa formiranjem Specijalnog suda, jer članstvo u međunarodnim organizacijama zavisi od određenih kriterijuma.\nAmbasada SAD u svom saopštenju kaže da će saradnja Prištine u procesu formiranja Specijalnog suda ojačati međunarodnu poziciju Kosova.


Svečano predstavljanje novog selektora reprezentacije BiH danas u Zenici - Klix.ba\nNogomet Svečano predstavljanje novog selektora reprezentacije BiH danas u Zenici\nSvečano predstavljanje novog selektora reprezentacije BiH danas u Zenici\n27.12.2014. u 08:00\nZmajevi Mehmed Baždarević trening centar NSBiH\nU Trening centru Nogometnog saveza Bosne i Hercegovine danas će nakon sjednice Izvršnog odbora biti održano i službeno predstavljanje novoizabranog selektora naše nogometne reprezentacije BiH Mehmeda Baždarevića.\nPredstavnici Saveza do današnjeg zvaničnog potpisivanja ugovora dogovorit će sve detalje ugovora, kao što su trajanje ugovora, iznos plaće te izbor saradnika koji će raditi sa Baždarevićem u narednom periodu.\nU 14:30 sati zakazana je konferencija za novinare na kojoj će biti i zvanično predstavljen novi selektor naše nogometne reprezentacije Mehmed Baždarević.\nNakon zvaničnog predstavljanja bit će održano prednovogodišnje druženje predstavnika Saveza sa novinarima koji su u proteklom periodu pratili rad Nogometnog saveza i reprezentacije Bosne i Hercegovine.\nprije 2h 24\nprije 2h 22m 148\nprije 3h 20m 5


REKORDNA CIFRA NOVOZARAŽENIH U BIH: 476 OSOBA POZITIVNO, 11 PREMINULO | Hayat.ba\nREKORDNA CIFRA NOVOZARAŽENIH U BIH: 476 OSOBA POZITIVNO, 11 PREMINULO\nU protekla 24 sata, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljeno je 1839 uzoraka, od kojih je 335 pozitivno na koronavirus.\nU Republici Srpskoj 141 novozaražena osoba\nU protekla 24 sata u Republici Srpskoj testirana su 642 laboratorijska uzorka, a novi virus korona potvrđen je kod 141 osobe u Republici Srpskoj.\nPrema mjestu prebivališta, 72 osobe su iz Banje Luke, 14 iz Pala, 12 iz Teslića, po sedam iz Bijeljine i Foče, pet iz Prijedora, četiri iz Bosanske Gradiške, po tri iz Doboja i Čajniča, po dva iz Krupe na Uni i Ribnika i po jedna iz Višegrada, Dervente, Istočne Ilidže, Istočnog Novog Sarajeva, Kneževa, Kostajnice, Prnjavora, Srpca, Trebinja i Sokoca.\nU posljednja 24 sata, Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske prijavljena su tri smrtna slučaja kod kojih je potvrđeno prisustvo novog virusa korona. Radi se o dvije žene i muškarcu srednje i starije životne dobi iz Teslića, Banje Luke i Laktaša.\nDo sada je u Republici Srpskoj potvrđen 10.731 slučaja virusa korona, a preminulo je ukupno 328 osobe kod kojih je potvrđen test na novi virus korona.


Samo pet minuta prije Jeleninog nastupa Vranješ objavio ovu sliku: Prokomentarisao da s njom ne bi legao ni da je… | notes.ba\nSamo pet minuta prije Jeleninog nastupa Vranješ objavio ovu sliku: Prokomentarisao da s njom ne bi legao ni da je…\nAfera o kojoj u posljednjih nekoliko sedmica mediji ne prestaju da pišu, između popularne estradne pjevačice Jelene Karleuše i Ognjena Vranješa još ne jenjava.\nNaime, nakon što se nogometaš prije dva dana ponovo oglasio na Instagramu, svojom porukom je uspio da zaintrigira mnoge koji prate njegov profil, ali i one koji prate šta se piše o mladom bosanskohercegovačkom fudbaleru, koji je u posljednje vrijeme u javnosti poznat samo po tome što očigledno uživa u tome da bude u centru raznih skandala.\nOgnjen je objavio novu sliku, a ispod je napisao da kada brod tone, da prvo bježe miševi, dok kapetani koji su iskusni, misle na druge. Ovim opisom je pokrenuo lavinu komentara, a jedan, koji se i nije baš ticao njegovog opisa je privukao posebnu pažnju, uključujući i pažnju fudbalera.\nNaime, autorka komentara, koja je naglasila da ima 53 godine, izjavila je da ne bi legla sa Ognjenom ni za sve njegove novce, kojim se on očigledno tako ponosi. Ognjen je odlučio da odgovori na ovaj komentar, pa je napisao oštro da on s njom ne bi legao ni da je na heroinu. Ovaj odgovor su primjetili skoro svi koji prate njegov profil, a mnogi su se zapitali zašto je počeo da odgovara i na provokacije po društvenim mrežama, sa kojima se sve slavne ličnosti susreću.\nNije teško pretpostaviti da to Ognjen čini samo kako bi opet privukao pažnju na sebe, jer primjećuje da Karleuša i dalje uživa poštovanje svojih fanova, te da njen ugled nije uništio, a on je ostao bez mjesta u klubu i u reprezentaciji.\nPrevious : Uslikali su Bosanca u kazinu u Las Vegasu: Bio je uvjeren da ga niko neće vidjeti, pa se bacio na posao (Foto)\nNext : Lepa Brena se rasplakala pred kamerama zbog Aleksandrine bebe: Ne zna više kako da izdrži ovo


Oprezna izjava ministra Lončara: Pokušaćemo da izgradimo još jednu bolnicu u Nišu | Južna Srbija Info\nPočetna | Društvo | Moguća izgradnja gradske bolnice u Nišu\nOprezna izjava ministra Lončara: Pokušaćemo da izgradimo još jednu bolnicu u Nišu\nIako su mnogi mediji preneli da je "izgradnja još jedne bolnice u Nišu" gotovo izvesna, ministar zdravlja Zlatibor Lončar bio je nešto oprezniji i izjavio je danas tokom posete Nišu da će svi zajedno uložiti napor da se u najvećem gradu na Nišavi izgradi još jedna bolnica, kao u Batajnici, koja bi bila kovid dok traje epidemija, a nakon toga bi postala gradska bolnica.\n"Razgovarali smo o ulaganjima u Niš. Složili smo se svi da pokušamo da izgradimo jednu bolnicu, kao što je ona u Batajnici i ona koja će se graditi u Novom Sadu", rekao je Lončar novinarima, nakon otkrivanja spomen ploče dr Miodragu Laziću.\nMinistar je rekao da već postoji i lokacija za tu bolnicu, na ulazu u Niš, sa svim neophodnim infrastrukturnim preduslovima.\n"Dok traje korona, ta bolnica bi bila kovid, a posle toga bi bila gradska bolnica. Tako bi se rasteretio KC Niš, a grad bi konačni imao gradsku bolnicu, kao prelaz između Doma zdravlja i Kliničkog centra", rekao je Lončar.\nOn je dodao da je Nišu potrebna još jedna poliklinika, za koju će biti urađen idejni projekat.\nTakođe, gradonačelnica Dragana Sotirovski u svojim ranijim zalagala se za izgradnju opšte ili gradske bolnice gradu kao sekundarni vid zdravstva.\nMinistar je ukazao i na problem parkiranja oko Kliničkog centra u Nišu, i dodao da je nalog da se to reši.\n"Nigde na svetu ne postoji da autom dođete do ordinacije, da ostavite auto i da se zadržite koliko god vam treba. Najskuplji sat je ispred bolnica. Možete da se zadržite samo koliko je neophodno da ostavite pacijenta i da izađete", rekao je Lončar.\n# Niš bolnica izgradnja Zlatibor Lončar Ministarstvo zdravlja Miodrag Lazić Univerzitetski klinički centar niš\nMoguće duže važenje kovid propusnica\nSNS poplava Tržnica JP Aleksandar Vučić Skupština grada Niša Južna Srbija Info košarka DS Koronavirus Dragana Sotirovski policija Darko Bulatović fudbal Beograd saobraćaj SPC Goran Cvetanović saobraćajna nezgoda studenti Gradina Leskovac Pirot Niška Banja Radnički FK Klinički centar Zoran Perišić Kuršumlija Aleksinac Medijana gradska opština Niš Vranje Vladičin Han Klinički centar Niš recept Dom zdravlja Vlada Republike Srbije Prokuplje ubistvo investicije Preševo


Zinedin Mustedanagić za MeridianSportBH: “Ne vraćam se u BiH igrati fudbal do daljeg”\nFudbaler Vlaznije, a nekada kapiten svih omladinskih selekcija Bosne i Hercegovine i bivši član Sarajeva Zinedin Mustedanagić u intervju za MeridianSportBH govorio je o svojim fudbalskim počecima i preprekama, reprezentaciji, praškoj Sparti, Sarajevu, te posljednjem transferu u albanski klub.\nPut jednog mladića do profesionalnog fudbalera često je posut raznim preprekama. Koliko je teško stići do prvog ugovora, te koliko je odricanja potrebno za tako nešto, vrlo dobro zna Zinedin Mustedanagić.\nRođen je 1. avgusta 1998. godine u Bosanskoj Otoci, a mladom fudbaleru put do prvog ugovora bio je sve, samo ne lagan. Svoj prvi klub Slogu iz rodnog grada, morao je brzo napustiti zbog nešto boljih uslova u Novom Gradu i Školi fudbala “Bubamara“.\nProšavši sve selekcije u novogradskoj školi fudbala, prije nego što su to godine i dozvoljavale, “Zizu” je zaigrao za kadete Slobode iz Novog Grada. Sva putovanja na treninge, utakmice i napore ulagali su roditelji, koji za put jednog fudbalera prinose jednaku žrtvu, kao i sam igrač.\nNa samom početku, Mustedanagić je bio “iznad” svojih vršnjaka. Utakmice tada “Friends” lige završavao je nerijetko sa dvocifrenim brojem golova, i već tada nagovijestio veliku karijeru.\n“Moji prvi fudbalski koraci su bili teški. Roditelji su davali sebe u to maksimalno, davali su se sto odsto i činili su sve po tom pitanju da odem vani i napravim nešto. Na kraju su to uspjeli, pošto sam otišao u Češku sa 12 godina” – rekao je na početku Mustedanagić.\nMustedanagić je 2011. godine sa samo 12 godina napustio Bosnu i Hercegovinu i otišao u Češku. Tada se priključio omladinskoj školi velikana evropskog fudbala, Sparte iz Praga.\n“Pa iskren da budem trebalo mi je dosta vremena da se pomirim sa tim da sam otišao od svoje kuće i da trebam krenuti novi početak. Bio sam mlad dosta, otišao sam sa ocem u državu gdje nismo imali pojma gdje idemo, šta nas čeka tamo. Nisam znao ni jezik, apsolutno nisam imao predstavu nikakvu sta me čeka tamo… Na početku je bilo baš teško prilagoditi se na sve novo, ali sa vremenom sam krenuo u školu, učio jezik i krenuo trenirati sa novom ekipom, te kako je vrijeme odmicalo, tako je postajalo sve lakše i lakše” – ispričao je 23-godišnji fudbaler i dodao:\n“Kao što sam na početku rekao nisam imao nikakvu predstavu o ničemu kad sam došao. Tek kad je prošlo malo vremena shvatio sam gdje sam došao i kakv je klub Sparta. Imali su sve najbolje uslove za razvoj mladog igrača. Život u Pragu je prekrasan, zaista je prelijepo i želio bih svakom preporučiti da ode u Prag, jer se zaista ima šta vidjeti“.\nOn je prošao potom sve omladinske kategorije Sparte, te 12. oktobra 2016. godine debitovao za prvi tim praškog velikana.\n“Ja sam prošao sve Spartine omladinske selekcije i preko njih stigao do seniorskog tima, što je bila velika čast. Bio je to naravno težak put, pošto mnogo fudbalera preko pozajmica ulazi u prvi tim Sparte. Ja sam se fokusirao samo na sebe, trudio sam se da budem što bolji i bolji iz utakmice u utakmicu. Isto sam radio i na treninzima, trenirao sam i individualno i bio skoncentrisan na to da ću vremenom doći do prvog tima, što se na kraju i desilo” – kazao je “Zizu” u razgovoru za naš portal.\nMustedanagić je za prvi tim Sparte na zvaničnim utakmicama upisao devet nastupa. Osim Sparte, kao pozajmljen igrač prije Sarajeva nastupao je za Češke Budejovice, Duklu i Ružomberok.\nSvlačionicu je u karijeri u dosadašnjem toku dijelio sa nekim velikim imenima poput Tomaša Rosickog, Martina Dubravke i drugih.\n“Imao sam tu čast da vidim na par treninga Tomaša Rosickog dok je još uvijek aktivno igrao. Došao je pred kraj karijere iz Arsenala u Spartu u trenutku kada sam ja prešao u prvi tim. Trenirao sam sa njim nekoliko treninga, izgledalo je to tako sve jednostavno kada on radi. Nisam mogao vjerovati sa kojom lakoćom je igrao. Nažalost, morao je malo ranije završiti karijeru zbog njegovih povreda“ – prisjetio se Zinedin Mustedanagić.\nIstovremeno, Mustedanagić je igrao za omladinske selekcije Bosne i Hercegovine. Nerijetko sa kapitenskom trakom, “Zizu” je za sve selekcije upisao 58 nastupa.\n“Prošao sam sve omladinskih selekcije Bosne i Hercegovine. Bilo mi je čast i zadovoljstvo biti član reprezentacije. Izuzetno mi je drago zbog toga. Ostaje žal i krivo mi je što nismo uspjeli plasirati se na neko veliko takmičenje, a uvijek je malo nedostajalo” – rekao je bivši fudbaler Sarajeva.\nNakon Češke, u januaru 2020. godine Mustedanagić se vratio na velika vrata u bosanskohercegovački fudbal. Kao jedan od najvećih talenata u zemlji, stigao je na pozajmicu u Sarajevo. Te godine “Bordo” tim je osvojio šampionsku titulu, ali se prvenstvo prekinulo zbog virusa korona, pa su krenule pripreme za ljeto i evropske kvalifikacije.\nIako je Sarajevo u prvoj polusezoni djelovalo odlično, kako u Evropi tako i prvenstvu, sve se prosulo u nastavku. Gorak ukus na tu sezonu ostao je navijačima “Bordo” tima, ali i Zinedinu Mustedanagiću koji kaže kako se pokajao što se vratio u bosanskohercegovački fudbal.\n“Sad mogu to reći, ljut sam na sebe što sam to uradio i što sam se vratio u Bosnu i Hercegovinu. Nisam očekivao da će ovako biti. Da sam znao da će biti ovako, ne bih nikada otišao iz Češke. Na kraju, jedno znam sad, a to je da se u Bosnu i Hercegovinu neću vratiti igrati fudbal do daljeg. Velika je greška što sam uopšte i došao, ali kažu da se na greškama uči, tako da sad je drugačije” – jasan je Mustedanagić.\nSarajevo je u sezoni 2020/21 nakon prvog dijela imalo prednost od 13 bodova u odnosu na kasnije šampiona banjalučki Borac. “Bordo” tim prokockao je to, da bi na kraju sezonu spasili trofejom Kupa. Cijenu toga, nekoliko kola prije kraja platio je trener Vinko Marinović otkazom.\n“Igrali smo dobro prvi dio sezone. Nije nam niko mogao ništa na terenu i bili smo dominantni. Drugi dio prvenstva smo vidno pali. Moje mišljenje, najveći je krivac onaj koji je vodio ekipu. Izgubio je kontrolu nad sobom, nije znao šta radi i bilo je tu dosta toga što se nije poklapalo” – priznao je Mustedanagić.\nU prošloj sezoni Mustedanagić je odigrao samo 90 minuta u tri kup utakmice i 396 minuta u 13 premijerligaških mečeva. Za to vrijeme, “Zizu” je postigao dva gola i dodao jednu asistenciju. Iako često tražen od strane navijača u startnih 11, rijetko se tamo nalazio. Šansu od Vinka Marinovića dobijao je na “kašičicu“.\n“Moje mišljenje je da nije ispao pošten prema meni. Ne bih sad jesam li opravdao šanse kada sam ih dobijao ili ne. Vidjelo se sve koliko sam igrao i kakva je moja statistika bila. Na pitanje zašto ne igram je bilo da nisam spreman, da imam viška kilograma i neki drugi izgovori. Od kako sam došao u Sarajevo nisam ni jedan trening propustio, niti sam imao viška kilograma. Vinko i Milkanović su izgleda imali nešto protiv mene. Nisu me vidjeli nikako i samo su mi davali lažnu nadu. Nakon nekog vremena mi je sve postalo jasno” – ispričao je 23-godišnji fudbaler.\nNa kraju sezone Mustedanagić je i napustio Sarajevo. Ugovor koji je bio potpisan na tri godine je raskinut, a kao slobodan igrač “Zizu” je prešao u Vlazniju, dželata Širokog Brijega u kvalifikacijama za Ligu konferencija.\n“Što se tiče Vlaznije, za sad je okej. Sviđa mi se, nisam dugo tu pa ne mogu reći šta i kako, ali sviđa mi se. U klubu je sve super, funkcioniše kako treba profesionalno. Trener je odličan, ekipa je dobra i nadam se da će biti sve u redu, te da ćemo ubrzo krenuti pobjeđivati” – istakao je za kraj Zinedin Mustedanagić.\nNekada jedan od najvećih talenata bosanskohercegovačkog fudbala pravi je primjer trnovitog puta do zvijezda, odricanja i mnogih razočaranja na tom putu. Trenutno u Albaniji, najkvalitetnijem rangu tamošnjeg fudbala kroji povratak na najveću evropsku scenu.\nPrethodni članakLazar Vuković za MeridianSportBH: “Rezultati u odnosu na kvalitet tima nisu na nivou”\nNaredni članakOdigrano prvo kolo Snuker lige BiH – Divizija Tuzla


Zagađenje u Kragujevcu - iz toplane kulja crni dim - NOVA portal\nZagađenje u Kragujevcu – iz toplane kulja crni dim\nDruštvo Autor:Aleksandra Petrović11. Dec. 202000:231 Komentar\nFoto: Facebook/Narodna stranka Kragujevac\nGrađane Kragujevca večeras su uznemirili snimci gustog crnog dima koji se širio kroz naselje Stara Radnička Kolonija. Na snimku se vidi toplana u tom gusto naseljenom delu grada, koja se nalazi u neposrednoj blizini osnovne škole. Prema komentarima na društvenim mrežama, snimci su nastali danas oko 16:30 minuta.\nCrni dim koji je, prema snimcima sa društvenih mreža, danas izlazio iz dimnjaka toplane, prema komentarima stanovnika Stare Radničke Kolonije “štipao je za oči i grlo”.\nGrađani su se žalili da se zagađenje osećalo čak i u centru grada, a svi su bili jednoglasni da Kragujevčani godinama udišu nezdrav i zagađen vazduh, zbog toplane koja za grejanje koristi mazut i ugalj.\nPosted by Jelena Pavlovic on Четвртак, 10. децембар 2020.\nPrema aplikaciji Air Visual, danas je u popodnevnim satima, indeks zagađenja u Kragujevcu bio čak 230, sa oznakom “veoma zagađen”.\nNa društvenim mrežama ređali su se komentari građana koji su emitovanje crnog dima u atmosferu nazvali “zločinom”, pozivajući nadležne da hitno reaguju.\n“Ovo je zločin”, “Nek’ nam je Bog u pomoć”, “Plačem kad ovo vidim”, “Ne treba nam korona, pomrećemo od zagađenja”, samo su neki od komentara, a bilo je i onih korisnika mreža koji su se pitali “da li je Energetika počela da loži gume”.\nSvako, a posebno…\nPosted by Pressek.rs on Четвртак, 10. децембар 2020.\nPovodom ovog ekološkog akcidenta na društvenim mrežama večaras se oglasio Gradski odbor Narodne stranke, najavljujći da će izneti predlog za smanjenje zagađenja.\n“Na žalost, za građane Kragujevca zaštitna maska nije potrebna samo zbog sprečavanja širenja korone, već i zbog konstantnog zagađenja. Zagađenost vazduha obara rekorde. Narodna stranka u Kragujevcu će izneti predlog mera za smanjenje zagađenja u gradu. Fotografija je iz Erdoglije napravljena danas oko 16,30 časova. Budimo odgovorni – nosimo maske”, saopštila je Narodna stranka\ncrni dimKragujevactoplanazagađenje vazduha


Senzori i biosenzori - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 16-07-2020, 05:42 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Prirodne nauke / Hemija / Senzori i biosenzori\nMenadžment u medicini je proces kojim se planiraju, organizuju, usmjeravaju, kontrolišu i koordiniraju resursi i procedure, pomoću kojih se zadovoljavaju potrebe i potražnja za zdravstvenim i medicinskim uslugama. E-zdravstvo je savrijemeni alat za vkeću produktivnost, istovremeno je i sutrašnji instrument za preformiranje sistema zdravstvene zaštite i u isto vrijeme poštujući multi-kulturnu, multi-jezičnu i zdravstvenu zaštitnu tradiciju. Menadžment u medicini odnosno zdravstvu ima za cilj da u procesu pružanja usluga ostvari zadatak, kao jedna cjelina, kako bi se zadovoljile potrebe korisnika zdravstvenog sistema.\nPredmet ovog rada jeste tema kojom se medicina bavi u svojoj teoriji i praksi. Reč je senzorima i biosenzorima. "Senzori prema svom nastanku i širokoj upotrebi pripadaju modernom dombu, kao i računari, internet, mobilna telefonija i sl. Oni su veći dio naše svakodnevnice i našli su skoro neprimjetno svoje mjesto u mnogobrojnim segmentima svakodnevnog života". Osnovni cilj rada jeste da prikaže i objasni pojam i funkcije ovih senzora, princip rada i osnovne vrste. Rad obuhvata sledeće teze:\n- fizički senzori;\n- hemijski senzori;\n- biohemijski senzori; i\n- maseni senzori.\n1 Senzori i biosenzori\t3\n1.1 Biosenzori\t3\n1.2 Imunosenzori\t4\n1.3 Fizički senzori\t6\n1.4 Hemijski senzori\t6\n1.5 Biohemijski senzori\t6\n1.6 Maseni senzori\t6


Stigao iznenađujuć odgovor Moskve: "Razgovor sa psihologom" - BIGportal.ba\n20 Oktobra, 2021 20 Oktobra, 2021 0198\nIzjava o Rusiji kao “ozbiljnoj pretnji” je poput razgovora sa psihologom, ocenila je portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\nIzjava načelnika štaba odbrane Velike Britanije Nikolasa Kartera, koji je rekao da Rusija sa stanovišta Londona predstavlja “ozbiljnu pretnju”, liči na citate iz razgovora sa psihologom, prokomentarisala je portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\n“Izjave o “ozbiljnoj pretnji” i “hroničnom izazovu” više liče na citate iz razgovora sa psihologom, samo javno iznete”, napisala je Zaharova na Telegramu. Prema njenim rečima, čovečanstvo ne ulazi u eru multipolarnog sveta, kako je rekao Karter, nego odavno živi u njemu.\n“Multipolarni svet ne znači konkurenciju njegovog Kraljevstva sa autoritarnim rivalima. Kao prvo, polovi su centri preplitanja interesa zemalja koje ne traže jedna u drugoj suparnike protiv nekoga, nego partnere za nešto konstruktivno. Kao drugo, ideologija NATO-a i svih drugih trojnih odbrambenih saveza, prvobitno usmerenih na razdor u regionalnom okruženju, nisu znak multipolarnosti, nego simptom “geopolitičkog bipolarnog poremećaja” 20. veka koji Zapad pokušava da primeni u ovom veku, 21. I kao treće, istorijski je teško pronaći autoritarnijeg igrača od Velike Britanije”, zaključila je Zaharova.\n“Rusija je najveća pretnja… Velika Britanija će aktivno reagovati i braniti se od čitavog spektra pretnji koje dolaze iz Rusije”, navodi se u odgovarajućem izveštaju.


Trakić drugi na poludistanci - KRAGUJEVAČKI SPORT\nU organizaciji Triatlon kluba 11Tri Belgrade, na Adi Ciglanliji je proteklog vikenda održano prvenstvo Srbije na poludistanci. Bila je to prilika za novi okršaj dva najbolja srpska triatlonca, Ognjena Stojanovića i Strahinje Trakića, a ovoga puta uspešniji je bio Stojanović, koji je trijumfovao sa nešto više od četiri minuta prednosti u odnosu na sjajnog Kragujevčanina.\nStojanović je trku koja se sastojala od 1,9 km plivanja, 90 km vožnje bicikle i 21,1 km trčanja završio u vremenu od 3 sata, 40 minuta i 49 sekundi. Drugoplasirani Trakić je bio nešto sporiji i stazu je prešao za 3 časa, 45 minuta i 2 sekunde, čime je popravio lični rekord u ovoj disciplini.\nTrakić je pre samo mesec dana nastupio na izuzetno zahtevnoj Ironmen trci u Kopenhagenu, gde je zauzeo odlično šesnaesto mesto i postavio novi državni rekord, tako da nije bio u stanju da pruži svoj maksimum na ovom takmičenju.\nSledeće takmičenje na kome će kragujevački triatlonac nastupiti je „Challenge Family“, trka na poludistanci, koja je na programu 10. oktobra u Budvi.\nPrevious Trakić novi državni rekorder na Ironman distanci