Tikveš potvrdio status najtrofejnije vinarije u regionu - Žene i vino\nTikveš potvrdio status najtrofejnije vinarije u regionu\nVrhunska i autentična vina „Tikveš“ osvojila su 25 medalja i priznanja na tri prestižna vinska takmičenja koja su se održala ovog proleća u Londonu i Briselu čime je vinarija Tikveš potvrdila status najnagrađivanije vinarije u Jugoistočnoj Evropi.\nNa ovim takmičenjima Tikveš je osvojio 1 zlatnu, 9 srebrnih i 12 bronzanih medalja, dok su tri vina dobila specijalna priznanja za kvalitet. „Vranec Special Selection“ iz berbe 2015. osvojilo je zlatnu medalju na prestižnom međunarodnom takmičenju – International Wine Challenge (IWC), koji se ove godine održao 34. put u Londonu. Treba naglasiti da je ovo vino dobilo od žirija specijalni epitet – „Trofej među makedonskim crnim vinima“ što „Vranec Special Selection“ svrstava u izuzetno malu grupu od samo 1% svih prijavljenih na ovom takmičenju čime se potvrđuje da ispunjava najviše međunarodne standarde kvaliteta.\nNa istom takmičenju, srebrnu medalju dobilo je i „Barovo,, (crveno) 2015. i „Grenache Blanc Special selection“ iz 2016. godine, dok je bronzanu medalju osvojilo pet drugih vrhunskih vina „Tikveš“.\nNa jednom od najmasovnijih vinskih takmičenja – Decanter 2017. koje je takođe održano u Londonu i na kome je bilo prijavljeno čak 17.200 vina iz najpoznatijih vinskih regiona sveta, tri vina „Tikveš“ su nagrađena srebrnom medaljom. Reč je o vinima „Bela voda“ (belo) iz 2016. “ Cabernet Franc Special Selection“ 2016. i “ Chardonnay Special Selectio Oak Edition“ takođe iz 2016. godine. Na ovom takmičenju vina „Tikveš“ osvojila su sedam bronzanih medalja.\nVredan uspeh postignut je i na prestižnom takmičenju globalne vinske elite vina koja se održava svake godine u Briselu u Belgiji – Concurs Monddial de Bruxelles 2017. Četiri vina „Tikveš“ ovenčana su srebrnim medaljama „Aleksandrija Classic (roze) „, „Temjanika Special Selection“ iz berbe 2016. kao i crvena vina „Vranec Special Selection“ i „Barovo“ iz berbe 2015. godine. Zlato, srebro i bronza za vina „Domaine Lepovo“ Stručni žiri na međunarodnom vinskom takmičenju „Concurs Monddial de Bruxelles 2017.“ dodelio je zlatnu medalju za ekskluzivno vino „Domaine Lepovo Grand Cuvee“ iz berbe 2013. godine i time potvrdio visoki ugled. Istovremeno, na ovogodišnjem takmičenju „Decanter“ u Londonu, belo vino sorte šardone, koje je deo ekskluzivnog brenda „Domaine Lepovo“ berba iz 2016. nagrađeno je srebrnom medaljom. Ovo vino osvojilo je bronzanu medalju na drugom takmičenju održanom u Londonu – International Wine Challenge (IWC). Sa ovako visokim priznanjima brend „Domaine Lepovo“ pozicionira se među vina koja čine svetsku vinsku elitu i za koja se prema pravilu „rezervišu“ najviši trofeji na prestižnim vinskim takmičenjima.\nTags: Concurs Monddial de Bruxelles, Decanter, International Wine Challenge, Nagrade, Tikveš\nNa mestu na kome čarolija nastaje\nIstorijski uspeh plantaža u Londonu\nSlovenija će pomoći vinare i vinogradare sa 3,7 miliona evra\nVINA VINARIJE TIKVEŠ PONOVO OVENČANA MEDALJAMA\nNovosadski deo NAVIP-a na prodaju\nU fokusu Vesti\nGWTO – Zajedno inspirišemo novu budućnost


TOMA HEKLER RANJEN NA KONJARNIKU! Menadžer pevača Adila UPUCAN U SAČEKUŠI! – NAJNOVIJE VESTI\nTOMA HEKLER RANJEN NA KONJARNIKU! Menadžer pevača Adila UPUCAN U SAČEKUŠI!\n10th March 2017 , 10:25 RTS\nTomislav Milovanović, poznat i kao Toma Hekler, saradnik poznatog pevača Adila Maksutovića, upucan je preksinoć oko 21 sat u beogradskom naselju Konjarnik. Napadač ga čekao u podrumu zgrade\n50 krivičnih prijava ima Milovanović za razna krivična dela\nTomislav Milovanović (39), poznatiji kao Toma Hekler, menadžer poznatog pevača Adila Maksutovića, izrešetan je preksinoć oko 21 čas u klasičnoj mafijaškoj sačekuši u ulazu zgrade u kojoj stanuje u beogradskom naselju Konjarnik. On je sa tri hica pogođen u stomak i zdravstveno stanje mu je trenutno stabilno.\nU policiji kažu da je ceo napad na Milovanovića snimljen sigurnosnim kamerama postavljenim u zgradi i da se očekuje da će pregledom snimaka biti otkriven i identitet napadača. Sagovornik Informera blizak istrazi objašnjava da je napadač čekao Milovanovića u podrumu zgrade i da je najverovatnije imao saučesnika koji mu je dojavio da ovaj ulaz\n– Milovanović je u sredu uveče oko 21 sat parkirao svoj “mercedes” ispred zgrade u Ulici Vladimira Tomanovića i uputio se prema stanu na prvom spratu. Čim je ušao u hodnik zgrade, iz podruma se pojavio napadač, pa se pretpostavlja da je imao saučesnika koji mu je javio da Milovanović ulazi u zgradu, jer na drugi način ne bi mogao da zna ko je od stanara ušao i krenuo prema stanu – kaže sagovornik Informera blizak istrazi.\nSaradnja sa estradom\nMilovanović je imao poslovnu saradnju sa pevačem Adilom Maksutovićem i još jednim poznatim bendom. Od poznatog pevača juče nismo mogli da dobijemo komentar na to što je njegov menadžer ranjen jer je Adil isključio sve telefone na koje smo pokušali da stupimo u kontakt sa njim. Inače, Adil je poznat javnosti i po tome što je ošamario svoju suprugu Anu, inače ćerku Džeja Ramadanovskog.\nNapadač je, kako objašnjava naš sagovornik, u tom trenutku napravio grešku jer je tek kada je Milovanović ušao u zgradu repetirao pištolj.\n– Milovanović je čuo upravo to repetiranje oružja. Pokušao je da se okrene i pobegne. Taj okret mu je spasao život, jer je napadač prema njemu ispalio šest metaka, ali kako se on okrenuo bočno, samo su ga tri metka pogodila u stomak – navodi naš izvor.\nOn dodaje da je pogođeni Milovanović pao, a napadač je pored njega istrčao iz zgrade i pobegao prema obližnjem parkingu, gde ga je najverovatnije u automobilu čekao saučesnik koji mu je i dojavio za dolazak žrtve.\nMilovanović, inače, ima debeo dosije. Protiv njega je podneto čak 50 krivičnih prijava za razna krivična dela. Poznat je po nasilničkom ponašanju, imovinskim prekršajima, podvođenju i trgovini ljudima. Inače, Tomislav Milovanović je dobio nadimak Toma Hekler zbog tetovaže “heklera”. Iako su u prvom trenutku pojedini mediji preneli da je Tomislav dobio taj nadimak jer je kao mlađi voleo da nosi ovo oružje, to se ipak ubrzo pokazalo kao dezinformacija.\nHronikaTOMA HEKLER, TOMA HEKLER RANJEN UPUCAN, Tomislav Milovanović, Tomislav Milovanović ranjen upucan\n20th March 2018 , 08:31, 08:31


Nastavlja se Prva HNL kadeta i juniora - Hrvatski Telekom Prva liga\nNastavlja se Prva HNL kadeta i juniora\nVikend koji je pred nama donosi nastavak natjecanja Prve HNL kadeta i juniora utakmicama 16.kola.\nNakon pola odrađenog posla u jesenskom dijelu prvenstva, pred klubovima je isto toliko utakmica u proljetnoj sezoni koja će potrajati sve do 25. svibnja kada su na rasporedu utakmice zadnjeg 30. kola.\nU kadetskoj konkurenciji s vodeće pozicije u nastavak natjecanja kreće momčad Hajduka koja ima čak sedam bodova prednosti ispred drugoplasiranih kadeta Dinama, a još šest bodova manje imaju trećeplasirani kadeti Splita.\nU juniorskoj konkurenciji nisu tako velike bodovne razlike između tri prvoplasirane momčadi: vodeći su juniori Rijeke s 36 bodova, četiri boda manje s kupili su drugoplasirani juniori Dinama, a još dva manje ima momčad Lokomotive.\nOvo je inače zadnje prvenstvo u kojem se igra Prva liga u juniorskoj konkurenciji budući da od nove sezone kreću Prva HNL starijih pionira i kadeta dok će se juniori natjecati ili u ligama svojih vršnjaka na nivou teritorijalne pripadnosti odgovarajućem središtu HNS-a ili će nastupati za mlade momčadi svoji klubova u Trećim ligama.\nZa ostanak u takvim budućim ligama u slijedećem prvenstvu primjenjuje se kriterij tablice ukupnog plasmana momčadi kadeta i juniora (zbroj osvojenih bodova obiju momčadi).\nNa toj tablici nakon 15. odigranih kola najslabije stoji Dugopolje koje se nalazi na posljednjoj poziciji sa samo 15 osvojenih bodova, ali nisu daleko odmakli niti drugi klubovi: Šibenik ima 18 bodova, Imotski 19, a Hrvatski Dragovoljac 24. Čini se da će se među ova četiri kluba tražiti dva najneuspješnija koji će ispasti iz lige u slijedećoj godini budući da su momčadi Zadra i Istre 1961 prikupile čak 12 bodova više od Hrvatskog Dragovoljca.\nKao i do sada, klubovi će moći unaprijed dogovarati i mijenjati termine odigravanja pojedinih utakmica kako bi se maksimalno smanjili eventualno nepotrebni troškovi te omogućilo momčadima odigravanje prvenstva sa što manje opterećenja što uključuje mogućnost odigravanja i po dvije utakmice u okviru jednog putovanja u određeni dio zemlje.\nZa nekoliko igrača pauza će potrajati još neko vrijeme jer nemaju pravo nastupa u 16. kolu zbog neke od dobivenih kazni.\nTako su u juniorskoj konkurenciji pod automatskom kaznom zabrane nastupa zbog trećeg žutog kartona u nizu Luka Capan (Dinamo), Kristian Skelin (Hr. Dragovoljac), Ante Lončar (Imotski) i Roberto Marić (Osijek), a Mate Ževrnja (Dugopolje) nema pravo nastupa zbog kazne po odluci disciplinskog suca zbog isključenja.\nKod kadeta je lista kažnjenih nešto veća: pod automatskom kaznom su Toni Matulić (Dugopolje), Trojan Maloku (Hajduk), Filip Franješ (Hr. Dragovoljac), Marin Alilović (Imotski), Bruno Ljubić (Split) i Valerijo Puškadija (Varaždin), a zbog kazni od strane disciplinskog suca bez prava nastupa su još dva kadeta Imotskog: Josip Gudelj i Alen Šarić-Hodžić.


14/09/2021 | 09:18 ⇒ 09:25 | Autor: RTRS\nEko toplane Banjaluka još jednom podsjećaju korisnike sistema daljinskog grijanja da će uskoro početi punjenje kućnih instalacija i da je potrebno da, najkasnije do 17. septembra 2021. godine, završe sve započete radove na kućnim instalacijama, kako bi se izbjegao nastanak mogućih curenja i materijalne štete.\nEko toplaneFoto: RTRS\nI ovog preduzeća poručuju da se u slučaju curenja vode iz instalacija, možete obratiti na besplatnu info liniju 0800 502 12 ili jedan od brojeva 051/492-868, 051/492-862, 051/492-863, 051/492-864.\nKao i na adresu info@ekotoplanebanjaluka.com. Takođe, možete doći u prostorije Korisničkog centra Eko toplana koji se nalazi na adresi Bulevar vojvode Živojina Mišića 32. Radno vrijeme Korisničkog centra je od 07:30 – 15:30 svakog radnog dana.


U Francuskoj pooštrene mjere zbog naglog širenja koronavirusa: Obavezno nošenje maski od naredne sedmice | Bh-index\nU Francuskoj pooštrene mjere zbog naglog širenja koronavirusa: Obavezno nošenje maski od naredne sedmice\nNovi francuski premijer Jean Castex objavio je u četvrtak da će nošenje maski biti obavezno u zatvorenim javnim prostorima od naredne sedmice, umjesto od 1. augusta kako je prethodno objavio predsjednik Emmanuel Macron.\nPromjena datuma dolazi u vrijeme dok je oblast Mayenne u regiji Loire registrovala nekoliko žarišta epidemije COVID-19, a vlasti su zabilježile slabije povećanje zaraza u regiji Pariza.\nNazivajući situaciju u Mayenneu “problematičnom“, francuski ministar zdravstva Olivier Veran kazao je da je lično zatražio od prefekta Mayennea da objavi obavezno nošenje maski u zatvorenim prostorima bez čekanja objave datuma od strane vlasti, prenosi AP.\nU zemlji u kojoj živi mnoga bh. dijaspora: Norveška ponovo uvodi karantin za sve koji dolaze iz inostranstva\nNjemačka je u utorak proširila upozorenje za putovanja u Španjolsku na glavni grad Madrid i Baskiju zbog širenja epidemije covida-19 u tim područjima, objavilo...\nPomama za ruskom vakcinom protiv koronavirusa: Već rezervisano milijardu doza, više od 20 zemalja poslalo zahtjev\nPrvu rusku vakcinu protiv virusa korona zajednički su razvili istraživački institut Gamaleja i rusko ministarstvo odbrane. Rusija je svoju prvu registrovanu vakcinu protiv virusa korona...\nNaučnik iz BiH primio testnu vakcinu za koronu pa opisao kako se osjećao nakon toga


Pas koji je usmrtio vlasnicu smešten u kragujevačku "Zoohigijenu" | Novosadski informativni portal 021\nViše javno tužilaštvo u Kragujevcu naložilo je obdukciju tela žene (69) koja je juče preminula usled povreda od ujeda psa čiji je vlasnik, a pas je smešten u nadležnu ustanovu.\nViši javni tužilac Dejan Veljković je rekao agenciji Beta da je pas smešten u kragujevačku "Zoohigijenu" gde će biti obavljeni pregledi njegovog zdravstvenog stanja.\nVeljković nije mogao da precizira kakva će biti sudbina psa, ali je rekao da će se tražiti saglasnost nevladinih organizacija za zaštitu životinja, a videće se i kakva je bila praksa postupanja u drugim slučajevima.\nPrema njegovim rečima, budući da se radi o vlasniku psa koji je preminuo, nema osnova za pokretanje postupka protiv bilo koga.\nŠarplaninac izujedao ženu u Kragujevcu, preminula od povreda\nbesan pas\tujed psa\tnapad psa\n17.09.2021\t• 21:44\nU Holandiji (za druge zemlje ne znam) drzanje ove rase tretira se kao neovladceno posedovanje vatrenog oruzja pa samim tim je i krivicno delo. E sad svo kerolisci i mrzitelji "trule Evrope" navalite s pljuvanjem da se malo smejem.\n17.09.2021\t• 09:40\nTužilac traži saglasnost????\nTužilac traži saglasnot NVO!??!?! Saglasnost za šta? Po kom osonovu tužilac uopšte u svom poslu konsultuje NVO i traži od njih saglasnost za nešto?\nDa li je to ustvari saglasnost da se pas usmrti? Otkad to NVO odlučuju o takvim stvarima?\n17.09.2021\t• 09:13\n@Djuri, @Dule, @Čvarkov i ostali mrzitelji vrlo jednostavno, pametan čovek ne udomljava psa kog nije u stanju da iskontroliše.\nSudija za prethodni postupak Višeg suda - Posebnog odeljenja za organizovani kriminal je posle saslušanja osumnjičenih S.R. i D.M. doneo rešenje kojim je osumnjičenima odredio pritvor do 30 dana.\nGlumac Džoni Dep i predstavnici studija "Jervolino" borave u Beogradu povodom promocije animiranog serijala Nemogući pafini (Puffins Impossible), produciranog u Srbiji.\nĐorđe Joksimović, kojem su 2015. godine oduzete tri maloletne ćerke, ponovo je stupio u štrajk glađu.\nViolinista Stefan Milenković i nacionalna platforma Srbija stvara raspisuju konkurs za izbor najtalentovanijih virtuoza gudačkih instrumenata u Srbiji od 18 do 26 godina.\nPodignuta optužnica protiv Gorana Papića\nViše javno tužilaštvo podiglo je optužnicu protiv bivšeg zamenika načelnika SBPOK Gorana Papića, zbog krivičnog dela trgovina uticajem, potvrdila je Ivana Rakočević iz tužilaštva.\nRadiju iz Grocke isključena struja posle objave na fejsbuku o dugovima firme predsednika opštine\nRadio Puls iz Grocke prestao je da emituje program pošto je isključena struja u prostorijama koje koristi, prenosi UNS.\nFOTO: Carinici zaplenili 150 parfema, sumnja se da su kopije\nCarinici su sprečili četiri mladića u pokušaju da prokrijumčare 150 parfema na graničnom prelazu Gradina, sa Bugarskom.\nGrađanima Srbije će od naredne godine za ulazak u neku od zemalja EU biti potrebna dozvola ili "instant viza" koja će koštati sedam evra.\nKovid u Srbiji: Još 7.664 nova slučaja, preminulo 57 osoba\nU poslednja 24 sata preminulo je još 57 osoba od posledica koronavirusa u Srbiji, pa je ukupan broj žrtava 9.214, objavljeno je na sajtu Ministarstva zdravlja covid19.rs.\nSednica Kriznog štaba održaće se sutra u 11 časova.\nMeđu ekstremističkim pokretima koji su se našli na spisku opasnih grupa i pojedinaca su i aktivne organizacije i pojedinci koji imaju zapažene uloge u političkom životu.\nBritanska izvozna kreditna agencija UKEF na Globalnom investicionom samitu u Londonu obezbedila je zajam u iznosu od 356 miliona funti, odnosno 430 miliona evra, za izgradnju 5G autoputa u Srbiji.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je danas da se uvodi novi granični prelaz Ljubovija-Bratunac.\nKrivični postupak zbog "Prokleta đubrad, svakog ću posebno da ubijem bombom", pošiljalac se kaje\nŠvajcarsko tužilaštvo pokrenulo je krivični postupak zbog iznude, pretnje i vređanja protiv lica koje je mejlom pretilo Ambasadi Srbije i visokim državnim funkcionerima Srbije.\nSNS ima nekretnine vredne 224 miliona dinara\nNa Paliću, na oko 200 metara od granice sa Mađarskom, okružen njivama nalazi se salaš sa bazenom u vlasništvu vladajuće stranke.\nFOTO: Meštanin Obrenovca nelegalno prodavao gorivo\nPripadnici Policijske ispostave za bezbednost na rekama podneće krivičnu prijavu protiv pedesetjednogodišnjeg muškarca zbog nedozvoljenog prometa akciznih proizvoda i nedozvoljenog skladištenja robe.\nŠta koči kovid propusnice - da li da budu sa fotografijom, ko sve sme da legitimiše...\nProšlo je više od mesec dana od kada je najavljena mogućnost uvođenja kovid propusnica u Srbiji, ali one do danas nisu zaživele.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić objavio je večeras na Instagramu snimak na kojem se vidi kako na salašu vinarije "Zvonko Bogdan" peva pesmu "Tamo daleko".\nNekoliko turističkih agencija dobilo je zahtev od Poreske uprave da dostave podatke o građanima koji su tokom prethodne tri godine na aranžmane utrošili više od pet hiljada evra.\nVIDEO: Uhapšena još dvojica članova grupe Veljka Belivuka, osumnjičeni za dva ubistva\nPripadnici Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, u saradnji sa Tužilaštvom za organizovani kriminal, uhapsili su danas dve osobe osumnjičene za ubistva Nikole Mitića i Zdravka Radojevića.


Parovima koji se bore sa neplodnošću potrebne informacije i pomoć psihologa - Srbija Vesti - Aktuelno|net\nParovima koji se bore sa neplodnošću potrebne informacije i pomoć psihologa\nSvaki šesti par ima problem da dođe do potomstva, a jedna od prepreka je i neinformisanost. Zato je počeo da radi besplatan nacionalni broj za informacije o vantelesnoj oplodnji, a parovima će biti omogućena i besplatna psihološka pomoć.\nBEOGRAD: U Srbiji svaki šesti par ima problem sa začećem, zbog čega je Udruženje "Šansa za roditeljstvo" zajedno sa Ministarstvom zdravlja i Fondacijom "Nije svejedno", pokrenulo besplatan broj za vantelesnu oplodnju.


Škola do bola - InTeen\nFilip | 13/07/2018\nU nastavku trilogije „J… se, profesore“ pažnja je posvećena maturantima, pitanjima nasilja, migracije i jezičke sposobnosti tinejdžera.\nČuveni nastavnik Zeki Miler odlučio je da koliko god to bilo teško njegovo odeljenje „malih čudovišta“ koje pravi više problema nego ikad, ipak položi maturu.\nNažalost, klinci u njegovom haotičnom razredu, posebno Šantal, Danger i Zejnep, jednostavno ništa ne kapiraju i ne žele da uče. A savetnik u informacionom centru za odabir karijere upravo je srušio njhove snove o budućnosti, pa im frustracija skače do neba i tinejdžeri upadaju u još više nevolja.\nKako će gospodin Miler uspeti da motiviše tinejdžere i ko će položiti mature u situaciji kada ne može da računa ni na pomoć direktora u školi koja ima najgore rezultate u državi? U borbi protiv nasilja pomoći će mu novajlija Bigi Enzberger.\nUloge tumače Elyas M’Barek, Jella Haase, Sandra Hüller, Katja Riemann, Max von der Groeben.\nKljučne rečifilmškola do bola\n← Prethodni članak Mamma Mia! Here We Go Again\nSledeći članak → Escape Plan 2: Hades


Niški Portal | Međunarodni juniorski teniski turnir u Nišu\nIzvor: Niški portal | 12-Jul-2018 | 11:28\n''Za prvi reket turnira boriće se teniseri i teniserke iz velikog broja zemalja kao što su Srbija, Italija, Ukrajina, Makedonija, Bugarska, Austrija, Velika Britanija, Australija, Grčka, Rusija, BIH, Švedska, Rumunija, Mađarska, Finska, Hrvatska, Amerika, Španija i druge i tih dana će Niš biti mesto susreta mladih nada belog sporta'', kažu organizatori.\nNa turniru će uzeti učešće veliki broj takmičara i takmičarki samog TAŽ-a. U kategoriji juniorki igraće i Lola Radivojević i Emilija Zdravković. Igraće se mečevi u pojedinačnoj konkurenciji i dublu.\nFinale je planirano za 21. jul, a ulaz na sve mečeve turnira je slobodan.\nInače, TAŽ je za 10 godina rada stvorio veliki broj takmičara i takmičarki od najmlađeg uzrasta do nivoa seniora i seniorki. Vredno pomena je i to da su Aleksandar Žikić i Nikola Jović nedavno postali vicešampioni Srbije u konkurenciji parova do 12 godina.\nNiška teniserka sjajna na turnirima u Makedoniji


Skopelos LETO 2020 Grčka, Last Minute Putovanja Skopelos\nOstrvo Skopelos se nalazi u zapadnom delu Egejskog mora i pripada grupi severnih Sporada. Ujedno je i najveće ostrvo ovog arhipelaga i zahvaljujući svom obliku nosi nadimak ''saksofon''. Dužina morske obale je oko 67 km, sa velikim brojem predivnih prirodnih plaža i još lepših malih skrivenih uvala, veoma često, zbog planinskog terena i vertikalnih hridi, dostupnim samo sa mora.\nSkopelos, LETO 2020, PUTOVANJA TURISTIČKIH AGENCIJA YUTA ZA Skopelos Grčka


ŠIRINA S RETROVIZORIMA\nNovi 508 može biti opremljen ručnim mjenjačem sa 6 brzina ili novim EAT6 automatskim mjenjačem sa 6 brzina. Novi automatski mjenjač sa 6 brzina, EAT6, uz Quickshift tehnologiju omogućuje još brže izmjene brzina za fluidniju i udobniju vožnju. Pored više dinamike, zahvaljujući smanjenju rotirajućih masa, ovaj mjenjač donosi i još više efikasnosti, uz još bolju uštedu goriva i smanjenje emisije CO2.\nBENZINSKI MOTOR 1.6 THP 165 S&S\nNovi Peugeot 508 donosi nove Euro 6 motore: 1.6l THP 165 S&Si. Zahvaljujući ovom motoru snage165 KS, moguće je postići umanjenu emisiju CO2 od svega 129 g/km (BVM6).\nBlueHDje ime za nove Euro 6 Dizel motore. Ova tehnologija dramatično umanjuje emisiju dušikovog i ugljikovog monoksida, do 90%, umanjuje emisiju CO2 i potrošnju goriva uz gotovo potpunu eliminaciju čestica čađe (99.9 %).\nUz CO2 emisiju od svega 105 g/km za berlinu i SW izvedbu, 2.0l BlueHDi 150 BVM6 predstavlja najbolji izbor u svojoj klasi. Istodobno, novi 2.0l BlueHDi 180 EAT6 uz emisiju CO2 od 111 g/km - nudi jedan od najboljih omjera snage i potrošnje goriva na tržištu.


Izrael gradi još 4 zatvorska kompleksa pored 30 već postojećih - Nove-info\nIzrael gradi još 4 zatvorska kompleksa pored 30 već postojećih\nI pored ogromnog broja zatvora Izraelska cionistička vlada odobrila je gradnju novih zatvora koji bi trebali biti gotovi sa izgradnjom i stavljeni u funkciju do kraja 2040-te godine.\nCilj je izgraditi četiri zatvorska kompleksa koji će sadržavati nekoliko objekata specijaliziranih za političke zatvorenike sto za Izrale predstavljaju građani Palestine i oni koji se protive bespravnom širenju Izraelske teritorije i one koji su osuđeni za kriminal i maloljetne zatvorenike.\nNovi zatvori trebali bi biti izgrađeni u Haifi i na jugu Izraela.\nKrajem prošle godine u Izraleskim zatvorima se nalazilo blizu 4.600 palestinskih sigurnosnih zatočenika, 303 iz pojasa Gaze. Izraelci se ne zaustavljaju i svakodnevno provode tiraniju i bespravna hapšenja duž cijele Zapadne obale i u Jerusalimu privodeći nedužne civile.\nNa osnovu člana 28. Zakona o Vladi Srednjobosanskog kantona (Službene novine Srednjobosanskog kantona, broj: 5/03 – pročišćeni tekst i 14/03) i člana...\nNovotravničanin Zijad Krnjić imenovan za člana UO u Upravi za indirektno oporezivanje BiH\nVlada Federacije BiH za člana Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje BiH nedavno je imenovala Novotravničanina Zijada Krnjića, direktora Zavoda za penzijsko...


Da li je regionalna konferencija o Kosovu šansa za Srbiju? | Radio Kosovska Mitrovica\nDa li je regionalna konferencija o Kosovu šansa za Srbiju?\n30. October, 2019 08:43 |\nPredsednik Odbora Skupštine Srbije za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun komentarisao je navode Vašingtona i nemačke kancelarke Angele Merkel o organizovanja regionalne konferencije o rešavanju kosovskog pitanja, istakavši da ta konferencija ima smisla u koliko na njoj budu prisutne sve sile zainteresovane za situaciju na Balkanu i dodao da Srbija ne može sebi da dozvoli luksuz da ode na konferenciju gde bi joj neko izdiktirao rešenje, već samo ako bi bila sigurna da bi to rešenje išlo i u njenu korist.\n„Naravno da se plašimo takvih konferencija, jer se tu u roku od nekoliko dana ili nedelja mnoge stvari reše, a tu su prisutne razne diplomatske igre, trikovi i podmetanja. Čini mi se da je ideja Vašingtona i nemačke kancelarke da se prvo ispregovara rešenje, da se dogovore svi detalji i onda da se kao završnica to verifikuje ili na nekom skupu, ili na Savetu bezednosti“, navodi Drecun u razgovoru za Sputnjik.\nDa bi do toga došlo, mora maltene sve da se reši, što podrazumeva brojna teška i bolna pitanja, pri čemu, ističe Drecun, treba uvek imati na umu štetu koju SAD mogu da nam nanesu i u tom smislu, ne treba im davati povoda za to.\n„I slučaj Bitići jeste pokušaj duboke države da se napravi novi mehanizam za pritisak na Srbiju, a mi našom politikom moramo da sprečimo takvo ponašanje“, ističe on.\nAmerikanci hoće da Srbija prizna Kosovo\nDrecun ocenjuju da bi Srbija trebalo da u narednom periodu podigne ulog, kako bi SAD navela da otvore prostor za kompromisno rešenje s Prištinom.\n„Podizanje uloga je jačanje našeg strateškog partnerstva i sa Rusijom i sa Kinom i sa drugim prijateljskim zemljama, recimo, s nesvrstanim, ali bismo morali da uvedemo u igru i pitanje dejtonske BiH, odnosno Republike Srpske i definisanje statusa srpskog naroda u Crnoj Gori, pored zaštitnih mehanizama za status srpskog naroda u svim okolnim zemljama. Zašto? Pa upravo da podignemo malo tu lestvicu koja je skroz spuštena dole. Amerikanci hoće da priznamo Kosovo: u narednom periodu ćemo morati da uradimo nešto na tom planu da bismo naterali Amerikance da nam otvore prostor“, obrazlaže Drecun.\nSrbija hoda na žici iznad ponora\nPredsednik Odbora Skupštine Srbije za KiM trenutnu situaciju Srbije i izazovima sa kojima se ona suočava u geopolitičkom smislu poredi s „hodom na žici iznad ponora“, pri čemu, kako kaže, mnogi ljuljaju tu žicu, a mi moramo biti veoma mudri da sa nje ne padnemo.\nNa pitanje imamo li neki „sigurnosni pojas“, Drecun ukazuje da do pre nekoliko godina nije bilo ni žice, nego smo bili u ponoru i nekako izbauljali iz njega.\nAmeričkim obećanjima ne treba verovati “čak i kad darove nose”\nAdvokat i dobar poznavalac spoljnopolitičkih prilika Goran Petronijević veruje da jedno od rešenja može biti raspakivanje granica u regionu, ali i podseća da je među ponudama koja je Srbiji stigla od Ričarda Grenela, specijalnog izaslanika predsednika Donalda Trampa za pregovore Beograda i Prištine, ona ekonomska, odnosno nove američke investicije za kooperativniji stav Srbije.\nOn istovremeno upozorava da ne treba verovati američkim obećanjima, „čak i kad nam darove nose“.\n„Koliko puta su nas naterali da nešto potpišemo, pa onda oni ne izvrše, a mi izvršimo. Ta priča o ekonomskom paketu je za mene potpuno šarena laža“, komentariše Petronijević i dodaje da je apsurdna i ponuda Metjua Palmera, ukidanje prištinskih taksi u zamenu za prestanak lobiranja Srbije za povlačenje priznanja Kosova, što su „nespojive stvari“.\nKako napominje Petronijević, u priču o nekoj konferenciji ne treba ulaziti bez učešća Rusije i Kine, pa ni Turske, jer samo tako može biti garancije da će se dogovoreno i sprovesti.\nOn postavlja pitanje zašto Savet bezbednosti ne bi osnovao komisiju koja će voditi te pregovore, što bi bio korak ka vraćanju tog problema u UN.\nPriština znala “ko kosi, a ko vodu nosi”\nU osvrtu na ulogu EU, posebno s obzirom na poziv u Brisel koji je predsednik Aleksandar Vučić dobio od odlazećeg predsednika Evropske komisije Žan-Klod Junkera i visoke predstavnice Federike Mogerini na oproštajnu večeru, Drecun konstatuje da ne veruje da će se desiti bilo šta značajno i da je mnogo zanimljivije kako će se ponašati nova garnitura Evropske komisije.\n„Ako želi da stekne značajniji kredibilitet, pošto ga je izgubila najviše na primeru briselskih pregovora Beograda i Prištine, EU bi morala da postigne neki rezultat na ovom području i da se postavi kao nezaobilazan činilac u rešavanju problema na Zapadnom Balkanu. To se odnosi na kosovski problem kao temeljni stub velikoalbanskih pretenzija režima u Tirani, na strategije nasilnog prekrajanja granica balkanskih država, ali i na problem funkcionisanja dejtonske BiH sa pokušajima unitarizacije“, ocenjuje Drecun.\nPo mišljenju Petronijevića, Brisel ne samo da je ispustio konce kada je u pitanju dijalog, nego navodi, nikada ih nije ni držao.\n„EU je bila samo transmisija volje Vašingtona i onoga što se događalo. Nažalost, samo smo mi verovali da EU ima stvarnu, a ne formalnu ulogu. Briselska administracija je skupo plaćena administracija koja sprovodi volju Vašingtona, a interes koji zastupa je u sve većoj suprotnosti s interesima evropskih država i taj disparitet će dovesti do ozbiljnih problema u Uniji“, navodi Petronijević, dodajući da je Priština, za razliku od Beograda, od prvog trenutka znala „ko kosi, a ko vodu nosi“, a da je bivši kosovski premijer otvoreno govorio da je gazda preko okeana.\nPetronijević konstatuje da je Vašington nametnuo Srbiji razmišljanje da „mora prihvatiti realnost“ (nezavisnog Kosova), ali da se postavlja pitanje da li su same SAD spremne da prihvate realnost da više nisu jedina sila. „Ako ne prihvate tu realnost, onda smo u problemu i oni, i mi, i Balkan, a i svet“, zaključuje Petronijević.


Laguna - Posle apokalipse - Srećko Horvat - Knjige o kojima se priča\nPrevodilac: Marko Pavlović\nU ovom postapokaliptičnom rolerkosteru filozof Srećko Horvat nas poziva da razmotrimo apokalipsu u okvirima „otkrovenja“ pre nego „kraja sveta“. On pokazuje da su različite pretnje opstanku čovečanstva i čitave planete, kao što su nuklearna pretnja i klimatska kriza, međusobno povezane ne samo tekućom pandemijom kovida 19 već pre svega virusima kapitalizma i fašizma. U pokušaju da sagleda budućnost Černobilja, Mediterana ili Maršalovih Ostrva, ali i mnogih mesta pogođenih virusom kovid 19, Horvat smatra da je na pomolu doslovno izumiranje, kraj bez presedana: alternativa nije više socijalizam ili varvarstvo, već radikalno osmišljavanje novog sveta ili samouništenje.\nPosle apokalipse je urgentan poziv da se izborimo za budućnost dok još možemo.\n„Kapitalisti misle o ratu, zemljotresima i pandemiji kao o prilikama za bogaćenje. Srećko Horvat, moj lični heroj, otkrio je njihovu novu sklonost: pretvaranje apokalipse u robu. Kraj sveta manje im je strašan od kraja kapitalizma.“\nPrikaz knjige „Posle apokalipse“: Od apokalipse do eshatologije\nU ova apokaliptična vremena, koja su prevazišla i ona deridijanska – out of joint (iščašena), desila se i filozofska studija Srećka Horvata „Posle apokalipse“. Sam naslov nove knjige filozofa Horva...\nPrikaz knjige „Posle apokalipse“ Srećka Horvata\nHrvatski filozof Srećko Horvat široj javnosti je postao poznat zahvaljujući saradnji sa filozofskim superstarom Slavojem Žižekom (2013. godine su zajedno napisali knjigu „Šta Evropa želi?“) i svom pol...\nSrećko Horvat: I nakon apokalipse valja živeti, stvarati i voleti\nU vreme kada je deo postapokaliptične fantastike uveliko premešten u aktuelne događaje Srećko Horvat, geografski udaljen ali aktivistički u „oku oluje“, u novoj knjizi „Posle apokalipse“ sagledava mog...\nSrećko Horvat: Nije pitanje da li će se pojaviti novi Hitler ili Musolini, nego šta oni rade u ovom trenutku\nNijedna paralela nije adekvatna da nam objasni sadašnji trenutak. Ali period nakon Prvog svetskog rata u kojem je španska groznica poharala svet, zajedno sa hiperinflacijom i nezaposlenošću, gubitkom ...\nŠta Evropa želi? Srećko HorvatSlavoj Žižek\n50 velikih ideja koje bi stvarno trebalo da znate Ben Dupre\nIntelektualci Pol Džonson\nO ljubavi Alen de Boton\nKao lopov usred bela dana Slavoj Žižek\nFilozofija Edvard Krejg\nAntička filozofija Džulija Enas\nĐavo i njegovi anđeli Kurt Flaš\nPromeni svet! Žan Cigler\nProtiv dvostruke ucene Slavoj Žižek\nLogika u svakodnevnom životu Kristof Dreser\nMala škola filozofskog mišljenja Karl Jaspers\nKapija filozofa Robert Cimer\nOvladaj svojim emocijama Tibo Meris\nMajstor svitanja: Peter Handke - biografija Malte Hervig\nPriručnik o slikanju i pisanju Žoze Saramago\nPola veka sa Borhesom Mario Vargas Ljosa\nStraža! Straža! Teri Pračet


Smederevo Član od: 14.07.2011 Ocenite\nApple silicon case za iphone X i Iphone Xs\niPhone 6s iPhone 7 7+ iPhone 8 8+ iPhone X iPhone XS XS MAX\nBrz i lak dogovor. Clan za preporuku!\nBosch GOP 10.8V LI aku multimaster\nOdlicna saradnja, maksimalna ocena za Ivicu!\nMaska za varenje automatska 950N\nKupac za svaku pohvalu. Preporučujem saradnju sa njim. 10+\nMoja iskrena preporuka za saradnju. Od dogovora do realuzacije besprekorno i u rekordnom roku. Najveca moguca ocena. Hvala!\nDelovi za frezu imt 506\nOdličan kupac moja preporuka za saradnju sve po dogovoru\nruska pumpa prodato\nbrz dogovor sve preporuke nadam se daljoj saradnji i u buducnosti ocena 10+


ЕВО КОЈЕ СУ КЊИГЕ МИНИСТРИ ДОБИЛИ ОД ПРЕМИЈЕРА: Антићу Звезда, Вулину НАТО\nEVO KOJE SU KNJIGE MINISTRI DOBILI OD PREMIJERA: Antiću Zvezda, Vulinu NATO\nNA poslednju sednicu Vlade Srbije premijer Aleksandar Vučić je došao sa naramkom knjiga iz svoje biblioteke, pažljivo odabranim za svakog ministra, koje im je uz lične posvete uručio na početku sastanka.\n– Odabrao sam ih i podelio po „triki kriterijumu“ i tačno znam zašto sam koju knjigu kome namenio. Ne biste pretpostavili zašto je neko neku knjigu dobijao. Kada Ivica dobije o svim srpskim vladarima, a Ana o Milanu Stojadinovću, Zorana o danima i godinama koje su sve promenile, a Nebojša o pobednicima i kako se postaje i ostaje…\nEvo koje su knjige dobili ministri:\nZORAN ĐORĐEVIĆ: Žak Segela „Izborna vrtoglavica“\n– Posveta je lična i malo drugačija od onoga kakav je naslov, ali i jedno i drugo ima svoju poruku. Shvatio sam šta je onaj koji mi je dao hteo da kaže.\nJADRANKA JOKSIMOVIĆ: Henri Kisindžer „O Kini“ (na engleskom)\n– Posvetu premijera ne bih delila, ali pokazuje da se dobro poznajemo.\nANA BRNABIĆ: Milan Stojadinović „Politika u vreme globalnih lomova“\n– Mislite da je za njega ovo samo posao, a onda vas iznenadi stvarima koje ne očekujete… Pokloni koje je podelio svim ministrima i što je za svakog izabrao posebnu knjigu i napisao posvetu – najviše govori o tome kakav je on premijer bio.\nZORANA MIHAJLOVIĆ: Hajvel Vilijams „Dani koji su promenili svet“ (na engleskom)\n– I kada smo razmenjivali SMS poruke nikada nisam pokazivala, a nije ni on. Ovo je divna knjiga i jedna jako lepa posveta. Svaka reč je na svom mestu.\n– Privatna je stvar i ne bih komentarisao, ali mogu da kažem da su poklon i posveta veoma inspirativni.\nVLADAN VUKOSAVLJEVIĆ: Mihailo Đurić „O potrebi filozofije danas“\n– Posveta je lične prirode, sa željama za uspeh u poslu.\nIVICA DAČIĆ: Brajan Trejsi „Ciljevi“\nRASIM LJAJIĆ: Mihajlo Pupin „Sa pašnjaka do naučenjaka“\nNELA KUBUROVIĆ: Gong Đijung „Naše srećno doba“\nNEBOJŠA STEFANOVIĆ: Alister Kembel „Pobednici“\nMILAN KRKOBABIĆ: Majkl Bar-Zohar „Mosad: Najveće misije izraelske tajne službe“\nALEKSANDAR ANTIĆ: Monografija o Crvenoj zvezdi „Pod sjajem zvezde – 70 godina radosti“\nSLAVICA ĐUKIĆ DEJANOVIĆ: Ivo Andrić „O srpskim piscima“\n– Posveta je lična i prilično mi godi to što je premijer napisao.\nALEKSANDAR VULIN knjiga o funkcionisanju NATO\n– Posveta je lična, pa ne bih da je iznosim javno. Drago mi je da premijera ne napušta britak duh i smisao za humor.\nZLATIBOR LONČAR: Dušanov zakonik\nMLADEN ŠARČEVIĆ: Radoš Ljušić „Dimitrije Davidović“\nGORAN KNEŽEVIĆ: Den Senor i Saul Singer „Startap nacija – tajna izraelskog ekonomskog čuda“\nDUŠAN VUJOVIĆ: Bencion Netanjahu „Poreklo inkvizicije“ (na ruskom)


Lenja pita sa jabukama! (RECEPT) – Narodni Magazin\nLenja pita sa jabukama! (RECEPT)\nMolimo podijelite ovaj recept s prijateljima!\n← ČAROBNA LJETNA VODICA koja će vas oduševiti: Protiv pigmentacije, isušene kože, ispucale kose, akni i opeklina!!\nŠubarice sa jaffa keksom! →\nkolovoz 8, 2016 admin Komentari isključeni za Najmoćnije prirodno sredstvo protiv oticanja nogu\nKOLAČ KOJI JE SVOJIM UKUSOM ZASLUŽIO OSKARA: KOLAČ SA JABUKAMA!\nlistopad 6, 2016 admin Komentari isključeni za KOLAČ KOJI JE SVOJIM UKUSOM ZASLUŽIO OSKARA: KOLAČ SA JABUKAMA!\nZa tri sata smanjuje visoki krvni pritisak: Sok od višanja se naročito preporučuje ovim bolesnicima!!\nkolovoz 7, 2016 admin Komentari isključeni za Za tri sata smanjuje visoki krvni pritisak: Sok od višanja se naročito preporučuje ovim bolesnicima!!


HACCP edukacija - Centar za poslovno obrazovanje i unapredjenje kvaliteta\nPitanja o edukaciji iz oblasti bezbednosti hrane možete postaviti na e-mail adresu: haccpinfo@kombeg.org.rs\nPrema Zakonu o bezbednosti hrane (Sl. glasnik RS 41/2009, član 47) „subjekti u poslovanju hranom dužni su da uspostave sistem za osiguranje bezbednosti hrane u svim fazama proizvodnje, prerade i prometa hrane, osim na nivou primarne proizvodnje, u svakom objektu pod njihovom kontrolom, u skladu sa principima dobre proizvođačke i higijenske prakse i analize opasnosti i kritičnih kontrolnih tačaka (HACCP)“ a prema Zakonu o veterinarstvu (Sl. glasnik RS 91/2005), od 01.01.2009. primena HACCP-a je obavezna za "pravno lice i preduzetnik koji obavlja delatnost klanja životinja, proizvodnju i promet hrane životinjskog porekla, hrane za životinje, kao i sakupljanje, preradu i uništavanje otpadaka životinjskog porekla..." (član 82.). Prema navedenim zakonima subjekti u poslovanju hranom su dužni da za sprovođenje HACCP programa i imaju odgovorno lice u stalnom radnom odnosu.\nCentar za poslovno obrazovanje i unapređenje kvaliteta Privredne komore Beograda sa edukacijom privrednika iz oblasti bezbednosti hrane i obaveznosti primene HACCP sistema, počeo je još 2004. godine.\nZbog velikog interesovanja i iskazane potrebe privrednika, kontinuirano se organizuju treninzi i obuke iz ove oblasti.\nOD 10. JUNA SAMO INSPEKCIJSKI NADZOR NAD PRIMENOM ZAKONA O BEZBEDNOSTI HRANE\nNačelnica Veterinarske inspekcije Sanja Čelebićanin izjavila je da proizvođači i prometnici hrane u zemlji nemaju razloga da se plaše 10. juna, jer će tada samo početi inspekcijski nadzor nad primenom Zakona o bezbednosti hrane. Inspekcije će u toku službenih kontrola maloprodajnih objekata davati potrebna uputstva i instrukcije u vezi sprovođenja samokontrole i poslovanja u skladu sa dobrom higijenskom i distributivnom praksom“, kazala je načelnica Čelebićanin za Tanjug. „Veoma je važno da u maloprodajnim objektima postoji dobra distributivna i higijenska praksa, da se vodi zapisnik o načina ulaska sirovine, odnosno hrane i načinu njene prodaje krajnjem potrosaču", navela je Čelebićanin. Čelebićanin je ponovila da protiv proizvođača i prodavaca hrane posle 10. juna nikakve kaznene mere neće biti preduzimane, već će ih inspekcija tokom službene kontrole upoznati sa "onim šta treba da imaju i kako i na koji način da sprovode samokontrolu".\nMinistarstvo poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede povodom primene Zakona o bezbednosti hrane izdalo je saopštenje\nUPIS U CENTRALNI REGISTAR OBJEKATA\nRok za implementaciju Zakona o bezbednosti hrane ističe 10. juna 2011. godine. Pored standarda HACCP, primena Zakona odnosi se i na sledeće:\nNa osnovu člana 15. Zakona o bezbednosti hrane („Službeni glasnik RS" br. 41/2009) i Pravilnika o sadržini i načinu vođenja Centralnog registra objekata u oblasti bezbednosti hrane i hrane za životinje („Službeni glasnik" br. 20/2010), svi privrivredni subjekti koji se bave proizvodnjom, preradom i prometom hrane i hrane za životinje su u obavezi da izvrše prijavu za upis u Centralni registar objekata do 10. juna 2011. godine, ukoliko nisu registrovani po nekom posebnom propisu.\nPodnošenje zahteva za upis u Centralni registar objekata, na preporučenim obrascima i uz prateću dokumentaciju, vrši se u prostorijama Ministarstva poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede, Beograd, Nemanjina 22-26. Više informacija putem telefona na broj 26 93 051. Uputstvo za upis Zahtev za upis-pravna lica Zahtev za upis-preduzetnici\nDODELA FINANSIJSKIH SREDSTAVA – SUBVENCIJA, PRIVREDNIM SUBJEKTIMA ZA USPOSTAVLJANJE I ODRŽAVANJE SISTEMA KONTROLE ZASNOVANOG NA PRINCIPIMA HACCP I SERTIFIKACIJU HACCP SISTEMA U PRIVREDNIM SUBJEKTIMA SA TERITORIJE GRADA BEOGRADA\nGRADSKA UPRAVA GRADA BEOGRADA - Sekretarijat za privredu uputio je poziv za dostavljanje prijava za dodelu finansijskih sredstava – subvencija, privrednim subjektima za uspostavljanje i održavanje sistema kontrole zasnovanog na principima HACCP i sertifikaciju HACCP sistema u privrednim subjektima sa teritorije grada Beograda.\nPravo na podnošenje prijava za dodelu finansijskih sredstava-subvencija imaju mali privredni subjekti (malo preduzeće i preduzetnik) i srednji privredni subjekti, registrovani u skladu sa zakonom, sa sedištem na teritoriji grada Beograda, za obavljanje sledećih delatnosti: proizvodnje, prerade i pakovanja hrane; proizvodnje, prerade i pakovanja hrane za životinje čije meso konzumiraju ljudi; pripreme i distribucije hrane za potrebe bolnica, dečijih ustanova, hotela i restorana; trgovine na veliko hranom i hranom za životinje čije meso konzumiraju ljudi; trgovine na malo hranom i hranom za životinje čije meso konzumiraju ljudi; ugostiteljskih i ketering usluga; pripreme i posluživanje hrane u kantinama, bolnicama, vrtićima, školama i javnim kuhinjama; usluge prevoza i distribucije prehrambenih proizvoda za potrebe trećih lica, proizvodnje i prerade ambalaže za hranu.\nRok za dostavljanje prijava sa pratećom dokumentacijom je 30 dana od dana objavljivanja poziva, a najkasnije do 13. juna 2011. godine do 16 časova.\nViše informacija o dodeli sredstava možete pronaći na strani: http://www.beograd.rs/cms/view.php?id=1447124


Kritično stanje u populaciji bosanskog brdskog konja -\nVlasnik ergele ‘Žiga’ i član Međunarodnog udruženja uzgajivača bosanskog brdskog konja te predsjednik Upravnog odbora tog udruženja Enver Žiga kazao je da se broj jedinki bosanskog brdskog konja počeo smanjivati od 1960. godine, ali u poslijeratnom periodu pada iz godine u godinu.\nNavodi da se tih 140 grla uzgaja na ergelama Borike, Žiga, Planido u Sloveniji, Gorskom kotaru u Hrvatskoj, te kod privatnih uzgajivača u Bosni i Hercegovini, Sloveniji, Hrvatskoj, Srbiji, Njemačkoj i Švicarskoj.\n– Međunarodno udruženje uzgajivača bosanskog brdskog konja pokušava da i ovim simpozijem, ali i putem sredstva informiranja, animira širu javnost i da s apelima dopre do onih koji bi trebali pomoći da se pasmina očuva, a to su resorna ministarstva poljoprivrede u entitetima – naglasio je Žiga.\nŽiga je napomenuo da na ergeli “Borike“, koja je formirana 1929. godine i na kojoj se do danas uspješno vršio uzgoj bosanskog brdskog konja, vlada veoma loše stanje.\n-Anton Dolinšek, predsjednik Međunarodnog udruženja uzgajivača bosanskog brdskog konja (MUUBBK), smatra da svi u BiH trebaju biti svjesni da je ova pasmina jedinstven i dragocjen genetski materijal, koji predstavlja i jedan od simbola države.\n‘Bosanski brdski konj je kritično ugrožena pasmina i posljednji je trenutak da se poduzmu mjere za očuvanje ove pasmine. Potrebna je koordinirana akcija da se poboljša uzgoj ove pasmine, koja bez pomoći uzgajivačima nije moguća. Znači svi uzgajivači sada rade bez ikakvog poticaja, ali uzgajivači u Bosni i Hercegovini moraju dobiti poticaj.’\nU radu simpozija učestvovao je niz priznatih poznavaoca bosanskog brdskog konja iz regiona. Održane su dvije sesije, jedna pod nazivom “Status i stanje Bosanskog brdskog konja, i druga “Sprječavanje izumiranja bosanskog brdskog konja“.\nPrevious SUSPENDOVAN SALIHOVIĆ!\nNext Prva novinarska žrtva agresije na Bosnu i Hercegovinu: Identifikovano tijelo Kjašifa Smajlovića\nBosanski generali naglasili da se u punom kapacitetu stavljaju na raspolaganje institucijama države\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić i član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović sastali se sa predstavnicima Udruženja generala Bosne i Hercegovine Razgovarano je o aktuelnim sigurnosnim i\nErdogan: Turska ostaje uz Bosnu i Hercegovinu i braću Bošnjake\nPredsjednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan se videoporukom obratio na komemoraciji povodom obilježavanja 26. godišnjice genocida nad Bošnjacima u Srebrenici. Na samom početku obraćanja, Erdogan je iskazao rahmet pred duše


Coca-Cola predstavila serijal o nezaboravnim ukusima Srbije - MediaSfera\nJedinstveni projekat koji kroz gastronomiju i narodnu radinost spaja moderno i tradicionalno…\nCoca-Cola sistem u Srbiji otkrio je na Zlatiboru prvi ručno rađeni bilbord povodom najave početka emitovanja serijala „Coca-Cola putovanje-nezaboravni ukusi Srbije“. Neka od najautentičnijih jela iz cele Srbije biće predstavljena i modernizovana kroz 12 uzbudljivih epizoda koje će biti emitovane u narednom periodu na zvaničnoj Coca-Cola stranici na Fejsbuku.\nU želji da sačuva neka od tradicionalnih jela iz cele zemlje i vrati ih na savremene trpeze, Coca-Cola, koja se savršeno uklapa uz sve ukuse, zaputila se u veliku gastro-avanturu kroz Vranje, Bojnik, Leskovac, Pirot, Aleksinac, Potpeće, Ljig, Rogljevo, Vršac, Zrenjanin, Sumrakovac kod Boljevca i Debeljaču.\nAutentična jela poput samse sa trljanicom, urde, belmuža i mnogih drugih, biće ponovo otkrivena u video-serijalu i dobiće duh modernog uz pomoć kulinarskog entuzijaste Ivana Markovića, koga na ovom putovanju prati i poznati radio-voditelj Filip Ugrenović.\n„Coca-Cola je odavno neizostavni deo naših obroka, ali, sada smo želeli da odemo i korak dalje i pokažemo da je Coca-Cola sjajan par, ne samo modernim obrocima već i nekim tradicionalnim, pomalo zaboravljenim lokalnim jelima. Ono što nam je takođe bilo veoma važno je da, kao i uvek do sada, kroz ovaj projekat podržimo lokalnu zajednicu tako što ćemo pored recepata u čitavu ideju uključiti i stare zanate, te otud i ručno rađeni bilbord. Duboko smo uvereni da je snaga našeg brenda u činjenici da može postati deo svakog aspekta zajednice u kojoj posluje i uzvratiti joj ostavljajući zajedničko nasleđe upravo kroz ovakve projekte“, izjavila je Tanja Petrović, marketinški direktor kompanije Koka-Kola Srbija.\nVišemesečna izrada bilborda koji je postavljen na Zlatiboru poverena je vrednim i veštim rukama pletilja sa Zlatibora.\nU potpunosti je ručno pleten i sa motivima iz ovog kraja. Uskoro će u još jednom kraju Srbije biti postavljen bilbord koji je takođe ručno rađen, ali tehnikom koja je karakteristična za samu lokaciju.\nOba bilborda su potpuno jedinstvena i inovativna jer integrišu stare zanate sa savremenim načinom komunikacije sa potrošačima.\nTagovibilbordi coca-cola nezaborani serijal Srbije ukusi


Analiza | 20:00 Nurmagomedov - Poirer Tip: 1 (KO,TKO,DQ) | Kladionica | Tipodrom.com\nObjavljeno: 2019-09-06 19:46:35\nNurmagomedov - Poirer\nPobjeda Khabiba bilo kojim nacinom osim odlukom na kraju pet rundi.\nUFC 242 nam donosi jednu od najboljih borbi godine u Abu Dhabiju gdje ce se Khabib Nurmagomedov neporazeni Dagestanac sa omjerom 27-0 i Dustin Poirier sa omjerom 25-5 boriti za unifikaciju lightweight titule.\nKhabib je do titule dosao prosle godine u aprilu savladavsi Ala Iaquintu na eventu gdje se trebao boriti protiv Tonya Fergusona koji se netom prije borbe ozljedio. Zatim mu je UFC dodijelio Hollowaya koji je takodjer otkazao zbog problema sa zdravljem i skidanjem kila te je na kraju uskocio Al Iaquinta. Nakon toga prva odbrana titule je dosla protiv McGregora na UFC 229. Borba Khabiba i McGregora je najvea borba u historiji UFC-a po zaradi i mnogo cemu drugome. Khabib je izdominirao Conora i dosao do 27-0 omjera. Nakon borbe je ispao brawl te je Khabib dobio suspenziju zbog cega se i ostalih razloga nije borio sve do sutra.\nSa druge strane Porier je u medjuvremenu osvojio Interim belt protiv Hollowaya i osigurao sebi borbu protiv Khabiba za unifikaciju titule. Zasluzio je to Poirier koji je u karijeri savladao velike borce poput Alvareza, Pettisa, Gaethjea, Hollowaya.\nSto se tice matchupa jasno je sta Khabib donosi sa sobom u oktagon. To je pritisak, hrvanje, grappling, snaga. Poirer sa druge strane ima dobar box, dobru izdrzljivost, iskusan je borac ali ono gdje vidim njega da gubi ovaj mec je neiskustvo u borbi sa hrvacima. Njegovih zadnjih 5,6,7 borbi osim Alvareza koji je takodjer vise striker nego hrvac ali ipak ima hrvacki pedigre, osim Alvareza sve su to bili strikeri koji su igrlai njegovi igru. Ako cemo detaljno u taktiku takodjer gdje vidim prednost Khabiba je u tome sto Porier ne drzi bas veliku distancu i ide na 1,2 udarca nego veze udarce, on ulazi blize i ulazi u kombinacije sa 3 ili vise udaraca sto je naravno idealno za hrvaca da ga srusi u parter. Leg kicks od Poiriera takodjer nisu bas najbolji a to je uvijek oruzje protiv hrvaca. Poirierov box i njegova sansa je u prvoj rundi.\nTip: 1 (KO,TKO,DQ) +7.21


Maloljetnik ukrao taksi, pa sletio s kolovoza | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 5.8.2021. u 12:04\nMaloljetno lice zadobilo je povrede nakon što je sletjelo sa kolovoza upravljajući taksi vozilom “škoda” koje je prethodno ukralo u Cerovici kod Stanara.\nMaloljetniku je ukazana potrebna ljekarska pomoć, a potom je uz pratnju članova porodice odvezeno na dalje liječenje na Odjeljenje neuropsihijatrije dobojske bolnice, saopšteno je iz Policijske uprave Doboj.\nNavedeno lice je juče oko 14.00 časova iskoristilo nepažnju vlasnika taksi vozila čiji su inicijali LJ.L. sa područja opštine Stanari, sjelo u njegovo vozilo i udaljilo se sa lica mjesta, gdje je ubrzo nakon toga usljed neprilagođene brzine sletjelo sa kolovoza.\nNavedeni putnički automobil se nalazio parkiran pored puta u mjestu Cerovica, područje opštine Stanari, a od kojeg je vlasnik bio udaljen oko 15 metara.\nO navedenom je obaviješten dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva Doboj koji se izjasnio da događaj ima obilježje krivičnog djela oštećenje i oduzimanje tuđe stvari.\nKljučne riječi: izdvojeno, maloljetnik, nezgoda, taksi


Amaronda Resort & Spa - Evia, Grčka - AquaTravel.rs\nAmaronda Resort & Spa je novo renovirani hotel, smešten na oko 100 metara od prelepe plaže Malaconda Bay, u mestu Eretria na Eviji.\nAmaronda Resort & Spa smešten na samo 100 m od prelepe peščane plaže u mestu Eretrija na Eviji , kategorizovan sa 4* namenjen je turistima koji žele miran , opušten odmor. Wellness centar u sklopu hotela , svojim uslugama će svakako tome doprineti.\nIzbaerite idealan smeštaj za vas , sofisticirane sobe sa privatnim balkonom, predivan pogled iz glavne zgrade ili elegantne i komforne bungalove koji će vas zasigurno oduševiti.\nHotel ima: recepciju, klimu, lobi, lift, baštu, parking, room service, rent-a-car, suvenirnicu , wifi, restoran, bar , tavernu, bar na plaži i na bazenu , otvoren i zatvoren bazen, dečiji bazen, ležaljke i suncobrane . Dok uživate u piano baru, živim muzičkim programima ili Tv sali , za decu postoji igralište i mini klub (3-10 godina) . Svoj odmor svakako obogatite posetom Spa centru , masaža, talasoterapija, salon lepote i frizer su vam takodje na raspolaganju .\nLjubiteljima sporta na raspolaganju su: teretana. košarkaški teren, odbojka na plaži, teniski teren ,\nHotel je pogodan i za poslovne sastanke s obzirom da raspolaže konferencijskom salom za 120 ljudi, zasebnom sobom za sastanke, a kompijuteri, projektori i internet su vam takodje dostupni uz odgovrajuće doplate.\nUsluga u hotelu je na bazi noćenja sa doručkom, polupansiona ili All inclusive (švedski sto).


UNICEF nabavlja milijardu injekcija za vakcinu protiv COVID-19 | Korona virus | Al Jazeera Balkans\nZa sada nijedna vakcina protiv COVID-19 nije u upotrebiEPA-Ilustracija\nFonda Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) želi uskladištiti i pripremiti milijardu injekcija do kraja 2021. godine, kako bi mogao brzo pokrenuti masovne kampanje imunizacije čim vakcina protiv bolesti COVID-19 bude dostupna.\n"Vakcinisanje protiv COVID-19 na nivou svijeta će uskoro biti jedan od najvećih zadataka u historiji čovječanstva i moramo što brže napredovati u proizvodnji vakcine", rekla je Henrietta Fore, direktorica UNICEF-a, prenosi se u saopćenju.\nKad bi se 520 miliona šprica koje organizacija želi pohraniti do kraja 2020. godine poslagale jedna do druge, one bi jedan i po puta obišle svijet, dodala je, kako bi predočila razmjere zadatka, prenosi Hina.\nZa sada nijedna vakcina protiv COVID-19, koji je usmrtio više od 1,1 miliona ljudi od početka epidemije krajem 2019. godine, nije u upotrebi.\nOko 200 vakcina je u raznim fazama razvoja i ispitivanja.\nDesetak ih je u posljednjoj fazi procesa prije procjene i mogućeg odobrenja zdravstvenih vlasti, prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije (WHO).\nSredstva potrebna za šprice, ali i pet miliona kutija za sigurno odbacivanje korištenih šprica, stižu od Gavija ili Saveza za vakcinu, koji djeluje na osnovu saradnje između vlasti, fondacija, međunarodnih organizacija i kompanija.\nUNICEF, prvi kupac vakcine u svijetu, zadužen je za koordinaciju opskrbe.\nUz WHO, također priprema postojeća sredstva za pohranu vakcina na hladno, s obzirom na to da su osjetljiva na toplinu.\nSavez za vakcinu\nUNICEF: Tri milijarde ljudi bez uvjeta za pranje ruku\nNew York: Vakcina prioritet za zdravstvene radnike i rizične osobe


traži...\tPočetna Centar za HPV infekcije HPV Publikacije\nItilla LAMIS Facebook HPV i muškarci\nKategorija: HPV publikacije\tNepravedno, ali gotovo uvijek, kada se govori o humanom papiloma virusu (HPV), govori se o infekcijama i bolestima koje ovi virusi uzrokuju u žena. Međutim, HPV infekcije ugrožavaju zdravlje i život muškaraca.\nHumani papiloma virusi (HPV) su veoma rasprostranjeni u svijetu. Procijenjuje se da se svaki seksualno aktivni muškarac u toku svog života bar jednom zarazi sa HPV. Do sada je otkriveno preko 100 HPV tipova, a više od 40 se prenosi seksualnim kontaktom. Ovi virusi inficiraju područje genitalija i oko genitalija, uključujući kožu penisa, te kožu oko penisa i oko anusa. Mogu inficirati i sluznicu usta i ždrijela. HPV inficiraju samo epitelne ćelije i čitav njihov životni ciklus se odigrava u epitelu. Različiti HPV tipovi su specifični za kožu ili sluznicu. U zavisnosti od tipa virusa na mjestu infekcije mogu se razviti spolne bradavice, kondilomi ili karcinomi, bolesti različite težine i prognoze.\nOpširnije: HPV i muškarci\nMolekularna dijagnostika spolno prenosivih bolesti - publikacije\nKategorija: HPV publikacije\tPublikacije u PDF formatu:\nHUMANI PAPILOMA VIRUS, PATOGENEZA I PREVENCIJA BOLESTI\nKategorija: HPV publikacije\tDoc.dr. Aleksandra Knežević\nMedicinski fakultet, Univerzitet u Beogradu, Srbija\nHumani papiloma virusi (HPV) su mali DNK virusi, bez omotača, koji pripadaju familiji Papillomaviridae. Genom papiloma virusa čini cirkularni dvolančani DNK molekul, koji se sastoji od ranih regulatornih i kasnih strukturnih gena. Kod HPV postoje 6 ranih gena (E1, E2, E4, E5, E6 i E7) i 2 kasna gena (L1 i L2). Dosadašnji podaci ukazuju na postojanje više od 200 HPV genotipova odnosno identifikovani su kompletni genomi 118 HPV genotipova.\nPapilomavirusi su epiteliotropni virusi, koji inficiraju bazalne ćelije epitela kože i mukoznih membrana i kompletiranje njihovog životnog ciklusa zavisi od diferencijacije epitelnih ćelija. Ekspresija produkata virusnih gena je precizno regulisana migracijom inficiranih bazalnih ćelija prema površini epitela. Posebno je značajna ekspresija produkata E6 i E7 gena u donjim slojevima epitela koji inaktivacijom p53 i Rb antionkoproteina uslovljavaju ulazak ćelija u S-fazu deobnog ciklusa, što za posledicu ima ćelijsku proliferaciju. Pod određenim okolnostima, oni dovode do potpunog gubitka kontrole proliferacije i diferencijacije inficiranih ćelija i pojave malignih tumora. Papilomavirusi imaju izraženi tkivni tropizam, što uslovljava raznolikost u lokalizaciji, tako da su HPV tipovi, klinički, podeljeni u dve grupe: kožni i mukozni HPV tipovi. Pored toga, HPV su izuzetno species specifični i za sada ne postoje dokazi o pojavi infekcija ljudi prouzrokovanih papiloma virusima drugih vrsta, niti infekcija drugih vrsta prouzrokovanih humanim papiloma virusima.\nVeliki broj HPV tipova izaziva tipične lokalne infekcije mukoznih membrana. Do sada su HPV infekcije dokazane u usnoj duplji, na konjuktivi, u larinksu, respiratornom i anogenitalnom traktu. Klinički, infekcije mukoznih membrana se najčešće manifestuju pojavom benignih papiloma, ali kod jednog dela inficiranih, dolazi do razvoja karcinoma. U odnosu na učestalost infekcije i karcinoma, kao i dokazima o prisustvu HPV u tkivu više od 99% karcinoma grlića materice, najveći klinički značaj imaju HPV infekcije anogenitalnog trakta.\nViše od 40 HPV tipova je dokazano u anogenitalnom traktu žena, koji su u odnosu na cervikalni onkogeni potencijal podeljeni na visoko onkogene (16, 18, 31, 33, 35, 39, 45, 51, 52, 56, 58, 59, 68, 73 i 82) i nisko onkogene tipove (6, 11, 40, 42, 43, 44, 54, 61, 70, 72, 81 i CP6108). Međutim, pored navedenih, za određene HPV tipove smatra se da imaju verovatno visoki onkogeni potencijal (26, 53 i 66), dok za pojedine tipove još uvek nije definisan onkogeni potencijal.\nHumani papiloma virusi pripadaju grupi seksualno prenosivih virusa i smatra se da se više od 50% seksualno aktivnih žena inficira sa jednim ili više HPV tipova u toku života. U najvećem broju slučajeva (70-80%), dolazi do kompletne eliminacije virusa bez kliničkih manifestacija infekcije. Međutim, kod jednog broja žena dolazi do uspostavljanja perzistencije (latencije) virusa na grliću materice sa velikom verovatnoćom razvoja karcinoma. Smatra se da je perzistentna HPV infekcija uslov za razvoj karcinoma grlića materice. Ovakvi podaci ukazuju da prevencija HPV infekcije predstavlja i prevenciju karcinoma grlića materice. Međutim, naučna javnost se suočila sa brojnim problemima prevencije kao što su: laka transmisija virusa (kondomi nisu sigurna zaštita), veliki broj HPV tipova, asimptomatske infekcije, uspostavljanje perzistencije, nemogućnost kultivisanja virusa u sistemima živih ćelija, onkogenost virusne DNK, kao i izuzetno slab imunski odgovor u toku prirodne HPV infekcije.\nTako da je, danas, prevencija HPV infekcije usmerena ka primarnoj prevenciji odnosno HPV vakcinaciji, kao i dijagnozi HPV infekcije.\nDanas u svetu postoje dve grupe HPV vakcina: profilaktičke (preventivne) i terapijske HPV vakcine. Profilaktičke HPV vakcine se zasnivaju na primeni virusu sličnih čestica – (engl. „viral-like particles“ - VLP) izgrađenih od L1 proteina virusa, koje stimulišu humoralni imunski odgovor. Naime, pokazano je da L1 protein ima sposobnost sklapanja u virusu-slične partikule, koje su morfološki veoma slične infektivnom virusu. Pored toga, pokazano je da ne samo da su VLP morfološki veoma slične infektivnom virusu, već i da prezentuju antigenske determinante virusa koje su visoko imunogene.\nU sklopu obavezne vakcinacije u SAD, zemljama zapadne Evrope i Australiji primenjuju se dve vakcine: kvadrivalentna rekombinantna vakcina, koja sadrži VLP L1 HPV tipova 6, 11, 16 i 18; i bivalentna rekombinantna vakcina, koja sadrži VLP L1 HPV tipova 16 i 18. U vakcinaciju su uključene devojčice starosti od 9 do 12 godina pre prvog seksualnog odnosa kao i žene do 26 godina starosti (nije potreban prethodni HPV test). U pojedinim zemljama su u novije vreme u vakcinaciju uključeni i dečaci odnosno muškarci (starosti od 9 do 26 godina - SAD; starosti od 9 do 15 godina - Australija i pojedine zemlje Evrope). Vakcina se daje intramuskularno u 3 doze u toku 6 meseci i dosadašnja ispitivanja su pokazala da se radi o visoko imunogenim vakcinama (titar antitela veći i do 100 puta u odnosu na prirodnu infekciju) i da su vakcine neinfektivne i neonkogene. Pored toga, pokazano je da je ukupna efikasnost vakcina veća od 95% u prevenciji nastanka infekcije, pojave kondiloma, uspostavljanja perzistentne infekcije i razvoja karcinoma. Međutim, naglašava se da primena protektivnih HPV vakcina ne isključuje redovne ginekološke i citološke preglede, kao i HPV testiranje.\nU okviru navedenih studija, uočeni su i nedostaci profilaktičkih HPV vakcina, kao što su odsustvo lokalnog imuniteta, vakcine samo indukuju tip specifičan imunitet, daju kratkotrajan imunitet (6-8 godina), nestabilne su (obavezno čuvanje na +4°C), proizvodnja je skupa i ove vakcine nemaju terapijski efekat.\nDruga grupa HPV vakcina su terapijske vakcine koje se zasnivaju na indukciji celularnog imunskog odgovora. Primenjuju se kod HPV inficiranih, koji su u velikom riziku za razvoj cervikalnog karcinoma ili imaju HPV indukovane lezije i sadrže E6 i E7 gene ili E6 i E7 proteine. Dosadašnja ispitivanja su pokazala da ove vakcine imaju određenu efikasnost kod početnih HPV lezija. U novije vreme se pojavila i treća grupa HPV vakcina tzv. Protektivno-terapijske vakcine, koje se zasnivaju na stimulaciji i humoralnog i celularnog imuniteta, a sadrže VLP čestice zajedno sa E6 odnosno E7 proteinima. Podaci o efikasnosti ovih vakcina još uvek nisu dostupni.\nBaseman JG and Koutsky LA. The epidemiology of human papillomavirus infections. J Clin Virol 2005; 32S:S16-S24.\nBosch F.X., Burchell A.N., Schiffman M., Giuliano A.R., de Sanjose S., Bruni L., Tortolero-Luna G., Kruger Kjaer S., Munoz N. Epidemiology and natural history of Human papillomavirus infection and type-specific implications in cervical neoplasia. Vaccine 2008; 26S:K1-K16.\nCuschieri KS and Cubie HA. The role of human papillomavirus testing in cervical screening. J Clin Virol 2005; 32S:S34-S42.\nDoorbar J. The papillomavirus life cycle. J Clin Virol 2005; 32S:S7-S15.\nRoden R., Wu T.-C. How will HPV vaccines affect cervical cancer? Nature Rev 2006; 6:753-763.\nSchiller J.T., Castellsague X., Villa L.L., Hildesheim A., An update of prophylactic human papillomavirus L1 virus-like particle vaccine clinical trial results. Vaccine 2008; 26S: K53-K61.\nSchiller J.T., Day P.M., Kines R.C. Current understanding of the mechanism of HPV infection. Gynecol Oncol 2010; 118:S12-S17.\nShefer A., Markowitz L., Deeks S., Tam T., Irwin K., Garland S.M., Schuchat A. Early Experience with Human papillomavirus Vaccine Introduction in the United States, Canada and Australia. Vaccine 2008; 26S: K68-K75.\nWoodman C.B.J., Collins S.I., Young L.S. The natural history of cervical HPV infection: unresolved issues. Nat Rev Cancer 2007; 7:11-22.\nZhou J., Sun X.Y., Stenzel D.J., Frazer I.H. Expression of vaccinia recombinant HPV 16 L1 and L2 ORF proteins in epithelial cells is sufficient for assembly of HPV virion-like particles. Virology 1991; 185(1):251-7.\nLaboratorijske metode u predikciji razvoja karcinoma grlića maternice – NASBA\nKategorija: HPV publikacije\tPublikaciju o HPV i karcinomu grlića materice možete preuzeti ovdje.\nCervikalni karcinom u zemljama Evrope\nKategorija: HPV publikacije\thttp://www.ecca.info/fileadmin/user_upload/HPV_Vaccination/ECCA_HPV_Vaccination_April_2009.pdf


source.ba | Mi ih plaćamo, a oni prave cirkus: Mirsad Pindžo "snimao" praznu salu kamerom TVSA, sjednica odgođena zbog broja zastupnika\nMi ih plaćamo, a oni prave cirkus: Mirsad Pindžo "snimao" praznu salu kamerom TVSA, sjednica odgođena zbog broja zastupnika\nMirsad Pindži, nezavisni zastupnik u Skupštini KS, preuzeo je kameru TVSA i počeo je da "snima" praznu salu.\nZvonko Marić: Kritike zbog nove većine su bespotrebno unošenje panike među građane Kantona Sarajevo\nSjednica je, naime, nakon pauze prekinuta jer je u sali bilo svega 17 zastupnika, pa je Ana Babić zakazala novi termin sjednice.\nDok su se čekali zastupnici, Pindžo je uzeo kameru TVSA i počeo je da "snima".\nPoručio je da i on može nešto snimiti ekipi TVSA dok ne krene direktan prijenos, kako bi im kasnije bilo nešto lakše.\nTagovi: Skupstina KSMirsad PindzoSjednicaTVSA


Radnici dobili ŽRS na sudu: Očekuju 700.000 KM | vijesti.in.rs\nRadnici dobili ŽRS na sudu: Očekuju 700.000 KM\n10 Nov 2017 - 12:01\nGrupa od 263 radnika “Željeznica RS” dobila je presudu u svoju korist, po kojoj će im preduzeće morati da isplati više od 700.000. Radi se o dugovanjima koja “Željeznice” imaju zbog neisplaćivanja regresa za 2011, 2012, 2013, 2014. i 2015. godinu i razlike za topli obrok za 2012, 2013, 2014. i 2015. godinu.\nIz ŽRS juče nismo dobili odgovor na pitanja kada i od kojih sredstava će isplatiti ova dugovanja. Iz Ministarstva saobraćaja i veza RS su još jednom ponovili stav odranije da će sva dugovanja prema radnicima biti izmirena iz kredita Svjetske banke. Za prvih pet mjeseci ove godine gubici “Željeznica RS” su iznosili oko pet miliona KM.\nTaj možda i očekivani finansijski pad uvećao je akumulirani gubitak tog preduzeća na 87,4 miliona KM. Iako se radi o ogromnom novcu, pogotovo za domaće preduzeće, navedeni iznos se i ne čini toliko velikim kada se zna da je ukupan dug koje ŽRS imaju prema radnicima i institucijama veći od 300 miliona KM.


Most: Duvaju li ponovo vetrovi rata na Zapadnom Balkanu? • News • oiip\nBilo je reči o tome da li je Zapadni Balkan ponovo u devedesetim samo što nema rata, ko stoji iza takozvanog događanja naroda u Crnoj Gori, da li je cilj verskih protesta u Crnoj Gori obaranje Mila Đukanovića i dovođenje na vlast prosrpskih partija koje bi tu zemlju ponovo ujedinile sa Srbijom, o besomučnoj kampanji koju beogradski režimski mediji vode protiv Crne Gore, zašto Beograd ponovo lansira parolu da su Srbi u susednim državama ugroženi i da Srbija mora da ih zaštiti, da li Vučić podgrejava ideju o svesrpskom ujedinjenju zato što mu je potrebna kompenzacija za definitvni gubitak Kosova, zašto se Vučić nikada nije ogradio od Dodikovih najava da će se Republika Srpska ujediniti sa Srbijom, kakva je uloga Srpske pavoslavne crkve u planovima o svesrpskom ujedinjenju, da li je Zapad svestan koliko je sadašnja kriza opasna, da li bi otcepljenje Republike Srpske izazvala novi rat, kao i o tome da li bi Zapad dozvolio još jedan rat na Zapadnom Balkanu.\nKurspahić: 'Zapaljive riječi' devedesetih i danas\nOmer Karabeg: Gospodine Korać, kada sam vas pozvao da gostujete u Mostu i predložio vam temu, vi ste rekli da smo ponovo u devedesetim samo što nema rata. Da li je to stvarno tako?\nŽarko Korać: Mislim da jeste. Ako pogledate Bosnu i Hercegovinu vidite da je tamo permanentna kriza koju je Dodik upravo produbio s velikom arogancijom, koja je inače karakteristična za njega. On opet postavlja pitanje može li Bosna I Hercegovina opstati kao celina. Otvorena je kriza u Crnoj Gori. Vetrovi rata ponovo duvaju u regionu. U ovom trenutku to se dešava u Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori, ali to bi se s velikom lakoćom moglo proširiti i drugde.\nNovo događanje naroda u Crnoj Gori ili događanje Boga, kako je je Ivan Čolović nedavno napisao u tekstu na Peščaniku, je nešto što mora zabirnuti\nVedran Džihić: Devedesete definitivno bacaju sjenku na sadašnjost što pokazuje svu bijedu naših prostora. Zaista se može govoriti o paraleli sa onim što se događalo u devedesetim. Novo događanje naroda u Crnoj Gori ili događanje Boga, kako je je Ivan Čolović nedavno napisao u tekstu na Peščaniku, je nešto što mora zabirnuti. Pored događanja naroda imamo i permanento događanja neodgovornih, korumpiranih i autoritarnih elita koje su zarobile instititucije kao sto je to bilo devedesetih godina. To definitivno vrijedi za Srbiju i za Bosnu i Hercegovinu.\nIpak, ima i nekoliko primjera koji pokazuju da se odmaklo od devedesetih, To se prije svega odnosi na Sjevernu Makedoniju koja je uspjela da napravi iskorak, a čini mi se da je i Kosovo pokazalo izvjesnu dozu zrelosti kada je na posljednim izborima došlo do promjene vlasti što bi u ovom momentu bilo nemoguće u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori. Slika je, dakle, kompleksnija, ali u centralnom dijelu Zapadnog Balkana – u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori – ima dosta onoga što zaista zabrinjava.\nOmer Karabeg: Čini mi se da je Srbija na nogama skoro kao 1991. i 1992. godine. Pevaju se se nacionalističke pesme, crtaju se trobojke ne samo po Srbiji nego i po Crnoj Gori, govori se da su ugrožene srpske svetinje, uzvikuje “Milo Šiptare”, a režimski mediji se više bavi Crnom Gorom i Bosnom i Hercegovinom nego Srbijom.\nŽarko Korać: Poslednjih osam godina u Srbiji je prestala bilo kakva rasprava o devedesetim. Ne da nisu izvučene nikave pouke iz katastofalnih civilizacijskih poraza koje je Srbija doživela, već je normalizovano ratno stanje, zločini i zločinci. U ovom trenutku u Srbiji su na vlasti mnogi od onih koji su bili aktivni devedesetih. Oni su zaslužni građani ove zemlje. Aleksandar Vučić, koji je u ratno vreme bio Šešeljev pomoćnik, a jedno vreme i ministar informisanja zapamćen po anticivilizacijskom zakonu o medijima, danas ide u Berlin i Brisel i neprekidno priča o evropskim integracijama.\nJa za to nemam drugo objašnjenje nego da u Evropi vlada užasno licemerje jer se svi prave da je to što on govori prava slika stanja. Vučić daje otvorenu podršku Dodiku koji ultimativno traži da se strane sudije izbace iz Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, iako je takav sastav tog suda definisan Dejtonskim sporazumom.\nStudenti prava dali Skupštini Srbije potpise za donošenje 'rezolucije ugroženosti Srba u CG'\nDodik je ovih dana bio u Beogradu i viđen je, kako su mediji javili, u prijateljskoj šetnji s Vučićem. Vučić šalje poruke da je Dodik najbolji prijatelj Srbije, a istovremeneo dvojica opozicionih lidera iz Crne Gore, koji su nepravosnažno osuđeni na dugogodišnje robije zbog učešća u pokušaju puča u Crnoj Gori, avionom vlade Srbije dolaze u Beograd na konsultacije. Oni su rado viđeni gosti i režimski mediji im nepekidno posvećuju maksimalnu pažnju. Srbija vodi strahovitu medijsku propagandu protiv rukovodstva Crne Gore. To su patološke laži koje se koriste samo u ratu. To je čista ratna propagnda.\nŠire se laži da Đukanović moli vojsku da interveniše protiv učesnika protesta, opet se pojavljuje famozna priča da dolaze albanski vojnici i oficiri valjda da pomognu da se uguše srpske demonstracije. To je zastrašujuća propaganda. Sipa se takav otrov po Milu Đukanoviću i crnogroskoj vlasti da je to teško čak i pratiti. Crna Gora je izložena apsolutnom pritisku Srbije na koji Evropa uopšte ne reaguje Srbija se u ovom trenutku najdirektnije meša u unutrašnje stvari Bosne i Hercegovine i Crne Gore. To je ista politička matrica koja je bila dominantna devedesetih.\nVedran Džihić: Vučićev režim šalje talase po čitavoj regiji koji su zaista opasni. U takvoj situaciji posebno zabrinjava činjenica što se Evropska unija oportunistički ponaša prema Vučiću u očekivanju da će pre svega rješiti pitanje Kosova. Angela Merkel i Evropska unija su djelimično stvorile Vučića i dali mu mogućnost da ovako djeluje u regiji. I to je zaista zabrinjavajuće.\nOvih dana Vučić je objavio autorski članak u Euronewsu u kome tvrdi da je demokratija u Srbiji ugrožena zbog opozicije. To je zaista vrhunski cinizam koji je našao mjesta u jednom evropskom mediju. Postavlja se pitanje zašto Vučić dobija prostor u Euronewsu da kaže notorne laži. Dokle god budemo imali takvu oportunističku evropsku politiku – bojim sa da će se nastaviti političko mešetarenje Srbije u regiji.\nOmer Karabeg: Čini mi se da ima još jedna dosta velika sličnost sa devedesetim. Kao i devedesetih i danas je glavna parola da su Srbi u regionu ugroženi, da su žrtve i da Srbija mora da ih zaštiti.\nŽarko Korać: Glavna teza svih agresivnih nacionalističkih ideja u Srbiji je da su odbrambene. U svemu tome veliku ulogu igra crkva. Danas se neprekidno izjednačuju Srbija i Srpska pravoslavna crkva. Ako je Srbija po ustavu sekularna država, zašto bi problem Srpske pravoslavne crkve automatski bio i problem Srbije. U javnom govoru imamo dominaciju Srpske pravoslavne crkve koja u Crnoj Gori pokušava – ne da sruši zakon o verskim zajednicama, kao što tvrdi mitropolit Amfilohije Radović – već da promeni vlast. Srpska pravoslavna crkva je u ovom trenutku udarna pesnica rušenja nezavisne crnogorske države.\nPostavlja se pitanje koliko je Rusija u sve to upletena? Kao što znamo, ona najdirektnije podržava Dodika. Dodik je više puta išao u Moskvu na razgovor s Putinom nego devet desetina evropskih premijera i predsednika država. Da li je ovo što se sada dešava sa Crnom Gorom i Bosnom i Hercegovinom direktno pod uticajem Rusije? Srbija stalno govori o nekom fantastičnom naoružanju koje dobila i koje će dobiti od Rusije. Za šta se to sprema Srbija?\nOmer Karabeg: Vučić se ranije u sličnim situacijama trudio da zadrži nekakav privid neutralnosti. Sada otvoreno podržava Dodika u njegovoj nameri da blokira institucije u Bosni i Hercegovini kao i prosrpske partije u Crnoj Gori koji žele da sruše Đukanovića. Sve to stvara krizu. Zašto je Vučiću potrebna ova kriza?\nVedran Džihić: Mislim da je jedna od osnovnih pokretačkih snaga autoritarnih režima – ne samo Vučićevog nego i sličnih režima poput Erdoganovog, Orbanovog i Putinovog – permanentna proizvodnja kriza koje skreću pažnju sa centralnih problema društava. A centralni problem srbijanskog društva je da mladi odlaze, da institucije ne funkcionišu, da je Srbija pogođena ekološkom katastrofom, pa su ljudi u Beogradu tokom ove zime morali da kupuju maske za lice da bi uopšte mogli da dišu. Umjesto da to rješava, vlast nudi fiktivne probleme, izmišlja zaštitu Srba u regionu, što je čisti nacionalistički paternalizam.\nDrugi momenat koji Vučić koristi da bi ojačao svoju vlast je podjela društva na prijatelje i neprijatelje, na dobre i loše. Svi koji su za Srpsku naprednu stranku i Vučića su dobri, dok je opozcija loša i zato je treba demonizirati. To koristi i Erdogan kada tvrdi da oni koji glasaaju za opoziciju nisu njegovi, kao i Orban kada tvrdi da su svi predstavnici opozicije Sorosovi plaćenici. A treća stvar – koja je kod Vučića zaista najizraženija, a vidimo je i kod Erdogana, Orbana i Putina – je patološka želja da se ima moć i da se sve kontroliše – da se kontroliše kompletno srbijansko društvo, a onda i Bosna i Hercegovina i Crna Gora.\nOmer Karabeg: Imam utisak da je Vučiću potrebna kompenzacija za Kosovo. Bliži se trenutak kada će on morati da prizna nezavisnost Kosova. A da bi narod to progutao – potrebno je da se nagovesti mogućnost ujedinjenja Srbije, Crne Gore i Republike Srpske, što je Dodik više puta najavljivao. I otuda možda toliki pritisak na Crnu Goru i Bosni i Hercegovinu i ponovno aktuelizovanje ideje o svesrpskom ujedinjenju.\nŽarko Korać: Ja to malo drugačije vidim, Nije to kompenzacija za Kosovo. To je program čija je glavna ideja da Srbija ne sme da izađe poražena iz raspada Jugoslavije i da ima pravo da se bori za svoje sunarodnike, ali tako što će teritorijalno da se širi. To nije briga da srpska manjina u susednim državama ostvaruje svoja prava u odnosu na većinski narod. To je u civilizovanoj Evropi prilično jasno i to nije konfliktna tema. Ovde se smatra da u ime brige o srpskoj manjini Srbija ima pravo da ruši crnogorsku vlast.\nJedna poznata beogradska novinarka – preskočiću njeno ime – rekla je da misli da će se Crna Gora ponovo priključiti Srbiji onog trenutka kad padne Đukanović. Dakle, hajde da poništimo taj tragični trenutak kada je Crna Gora dobila nezavisnost. Zato je Đukanović u pravu kada kaže “Oni ruše našu nezavisnost”. To je sasvim tačno. Kad Dodik govori da hoće da se otcepi, on uvek kaže da hoće i da se pripoji Srbiji. Ako ne reaguje na prvi deo rečenice, Srbija bi morala reagovati na drugi deo i reći: “Mi poštujemo postojeće granice na Balkanu”. Međutim, politička elita, vodeći intelektualci i ljudi koji dominiraju javnim mnjenjem nikada nisu rekli – ne.\nUzgred budi rečeno Srbija istorijski nikad nije prešla Drinu. Patrijarh Irinej je prilikom posete Banjaluci rekao da je u poseti najzapadnijem srpskom gradu. Rekao i da čestita najnoviju srpsku državu, iako je Republika Srpska entitet u državi Bosni i Hercegovini. Znači, ne krije se želja za teritorijalnom ekspanzijom. Tako su počeli ratovi devedestih godina.\nGospodin Džihić je rekao da je Vučićev režim autoritarni, ali to je autoritarni ekstremtni nacionalizam koji je danas u Srbiji potpuno očigledan. Kao neko ko je proživeo devedesete i bio politički aktivan moram da kažem da vidim iste parole, iste ideje koje sam video i devedesetih. Često Vučića porede sa Erdoganom i mađarskim premijerom Orbanom. To su dobre analogije. Ali ima jedna ogromna razlika. Ni Erdogan, ni mađarski premijer nisu vodili ratove i učestvovali u njima. Vučić je kao mlad čovek učestovao u ratu, on je s oružjem bio u Sarajevu, na Palama. On je okusio rat.\nErdogan, Orban i Vučić – diktatori u pokušaju?\nŠta god mislio o Erdoganu i njegovom koraku unazad u islamizaciji Turske, o njegovim maštanjima da će Turska opet biti ogromna imperija, ili o mađarskom premijeru Orbanu, oni ipak nisu ratni lideri. A u Srbiji je na vlasti čovek koji je učestovao u ratu. Vučić nije samo autoritarni nacionalistički lider, on je bio i ratni lider. I to je ono što plaši. Nemate slučaj u Evropi da su ljudi, koji su učestvovali u katastrofalnom ratu koji je odneo preko 100.000 života samo u Bosni i Hercegovini, ponovo na vlasti i ponovo se kockaju s istim parolama kao devedesetih. To je ogromna razlika u odnosu na ostale autoritarne nacionalističke lidere u Evropi.\nOmer Karabeg: Ako bošnjačka stana ne prihvati Dodikov ultimatum da strane sudije moraju da odu iz Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, da li će Dodik ostvariti svoju pretnju i organizovati referendum o otcepljenju Republike Srpske koji već odavno najavljuje? Neki kažu da je njegova sadašnja pretnja najozbiljnija.\nVedran Džihić: Prisjećam se svih priča o secesiji i svih Dodikovih udara na dejtonsku Bosnu i Hercegovinu u zadnjih nekoliko godina. Svaki put smo govorili da je to do sada najozbiljnija prijetnja. Ja bih rekao da je sada to, da se tako izrazim, ozbiljno neozbiljna prijetnja. Kažem ozbiljna zbog toga što je svaki udar na institucije države, na Ustavni sud, na dejtonski poredak u suštini secesionistički čin jer dovodi do blokade države. Ali ta prijetnja je neozbiljna zbog toga što ne vjerujem da Dodik ima ili da će imati političku moć da je provede.\nDodik je krenuo sa velikom parolom “Good bye Bosna i Hercegovina, welcome Republika Srpska exit”, a onda smo u nekim intervjuima čuli novi rječnik. On jeste velemajstor manipulacije, ali još uvjek nema moć da ostvari secesiju, prije svega zbog toga što su i SAD i većina evropskih zemalja nedvosmisleno poručili da neće dozvoliti rušenje dejtonske Bosne i Hercegovine, ma koliko se Dodik, Vučić i drugi trudili. Podjela Bosne i Hercegovine secesijom Republike Srpske dovela bi do novog rata u Bosni i Hercegovini. To moramo govoriti svaki dan deset puta. I to internacionalna zajednica ne može da prihvati.\nTo je neka vrsta zadnjeg rova koji se čuva. Ali to, naravno, ne znači da Dodikova manipulativna retorika podjele nije kobna na svoj način. Ona proizvodi probleme, blokira institucije i stvara fikciju koja Bosnu i Hercegovinu, a time i Republiku Srpsku, udaljava od rješavanja suštinskih problema.\nAko dođe do referenduma, najveći pritisak će biti na Vučića da obuzda Dodika: Žarko Korać\nOmer Karabeg: Gospodine Korać, mislite li i vi da bi otcepljenje Republike Srpske značilo novi rat?\nŽarko Korać: Sasvim sigurno bi to značilo novi rat. Ozbiljna najava otcepljenja će apsolutno izazvati rat. Svako ko to negira nije ništa naučio iz onog što se dešavalo devedesetih godina. Dodik, naravno, igra političke igre. On je znao i da se povuče. On u suštini testira koliko daleko može da ide. Po mišljenju mnogih on to radi pre svega radi opstanka na vlasti. Ali ja bih ipak bio malo oprezniji. Dodik se obično vidi kao čovek kome je lični interes iznad svega. Njegove firme rade u Srbiji, njegov sin radi po Beogradu i drugde. Ali Dodik je ipak deo jednog političkog programa. I on ima podršku jednog dela, ne baš malog, nacionalističke inteligencije u Srbiji. U tome je problem.\nSrbija smatra da ima legitimno pravo na Bosnu i Hercegovinu. To je stari politički program koga se Vučić nije odrekao, niti ima snage za to\nVoleo bih da mi kažete jednu izjavu Vučića da Srbija nema nikakve želje da se ujedini sa Republikom Srpskom i da je zadovoljna svojim granicama. Navedite mi takvu izjavu nekog ministra ili predsednika neke stranke uključujući i opoziciju. Dodik jeste oportunista, on neprekidno podstiče nacionalisticke strasti da bi ostao na vlasti, ali on je i deo jednog ozbiljnog političkog programa.\nSrbija smatra da ima legitimno pravo na Bosnu i Hercegovinu. To je stari politički program koga se Vučić nije odrekao, niti ima snage za to. On nije čovek koji ima bilo kakve ozbiljnije političke vizije. On je samo shvatio jednu stvar – da Zapad od njega očekuje da razgovara o Kosovu. I on to radi. On je išao u Brisel, sedeo s Tačijem, rukovao se s njim. Boris Tadić je bežao od toga, nije se usudio da to uradi. Vučić u razgovoru sa zapadnim liderima stalno ponavlja – mi hoćemo u Evropsku uniju, a sve što radi u Srbiji potpuno je suprotno od toga.\nZapad previše ne interesuje kakvo je stanje u Srbiji, kakva su građanska prava i ljudske slobode. Ali na Zapadu ima ozbiljnih i pametnih ljudi koji znaju da ne može doći do cepanja Bosne i Hercegovine bez ozbiljnog rata. I zato je Dodikova igra opasna za njega, a bogami i za Srbiju. Jer ako dođe do referenduma, najveći pritisak će biti na Vučića da obuzda Dodika. Zbog toga bi priča o referendumu mogla da se završi tako da najveći gubitnik bude Vučić. Jer Zapad neće mnogo pritiskati Dodika, već će reči Vučiću: “Ovo je tvoj pulen, urazumi ga”.\nNATO suspenduje rat\nOmer Karabeg: U zaključku, možemo li reći da je ovo najdublja kriza na Zapadnom Balkanu nakon devedesetih, ali da neće biti rata?\nVedran Džihić: Ja mislim da rata neće biti zbog manjka kapaciteta i zbog toga što Evropska u momentu kada ima mnoštvo unutarnjh problema ne bi sebi mogla da dozvoli da se na njenim vanjskim granicama desi još jedan rat koji bi je skupo koštao. Zbog toga će spriječiti izbijanje novih ratnih sukoba. Ali kriza je postala permanentna. U centranom dijelu Zapadnog Balkana vlada agonija koja se ponavlja iz godine u godinu što ostavlja nevjerovatno negativne posljedice na cijelu regiju.\nŽarko Korać: Ni ja ne verujem da će biti rata. Mnoge stvari su se promenile. Srbija više sebi ne može da dozvoli da izgubi još jedan rat. Ne treba zaboraviti da su skoro sve zemlje, koje okružuju Srbiju, u NATO paktu – Bugarska, Rumunija, Mađarska, Hrvatska, Crna Gora, Albanija – s tim što je mogućno da će do juna u NATO biti primljena i Severna Makedonija. To je vrlo bitan element koji suspenduje rat. Onaj ko bi hteo da krene u rat morao bi ozbiljno da razmisli šta se može dogoditi kad ogromna vojna mašinerija NATO pakta mrdne samo malim prstom.\nAli, kao što kaže gospodin Džihić, krize su neprekidne i ponavljaju se gotovo na isti način. Ako Srbija stalno paternalizuje Srbe u Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori, onda će ona biti odgovorna za krize koje zbog toga nastaju. U ovom trenutku Srbija zaista nije u stanju da izađe iz kriza koje sama prouzrokuje. A to će trajati sve dotle dok se ne pojavi politička grupacija, kao što je bila Đinđićeva kojoj sam i ja pripadao, koja će reči da Srbija mora da se istinski modernizuje, da prestane da se bavi pitanjem svojih granica i da počne da se bavi kvalitetom života svojih građana.\n12.03.2020 Vedran Dzihic | News\nMost: Duvaju li ponovo vetrovi rata na Zapadnom Balkanu? ,\nPublished: 12. März 2020 Updated: 12. März 2020 .


Kao biljka: DVOGODIŠNJA Kragujevčanka zbog BOGINJA već 7 nedelja NEPOMIČNO LEŽI priključena na aparate | InfoKG - Mesto gde se informišem\nKao biljka: DVOGODIŠNJA Kragujevčanka zbog BOGINJA već 7 nedelja NEPOMIČNO LEŽI priključena na aparate\nUtorak, 13 Mart 2018 09:00Autor: InfoKGIzvor: Blic\nDvogodišnja devojčica Nađa Petrović iz Kragujevca već sedam nedelja nepomično leži na intenzivnoj nezi u Institutu za majku i dete. Priključena je na aparate koji je održavaju u životu i to sve zbog malih boginja, koje nikako nije smela da dobije, piše BLIC.\nU Kragujevcu nema komplikacija usled malih boginja, na Infektivnoj klinici pacijenti "sa strane"\nNAĐA (2) iz Kragujevca IZGUBILA bitku za život: Posle dva meseca kome, preminula zbog MALIH BOGINJA\nMinistar jedno, statistika drugo: U Kragujevcu nema malih boginja, uspešna vakcinacija


April, 2021 | Roditelji\n🕔17:12, 21.Apr 2021\nStrah je prirodna reakcija ljudi i životinja kada osete opasnost ili su ugroženi, pa se smatra osnovnom zaštitnom emocijom na preteću situaciju. Uz poznata stanja poput ljutnje, radosti ili tuge, strah se ubraja u primarne emocije. Ono je neprijatna emocija,\n🕔14:32, 19.Apr 2021\nVlada Republike Srbije na sednici održanoj 15. aprila usvojila je predlog ministra finansija o prvom rebalansu budžeta u 2021. godini. Očekuje se da će predlog uskoro ući u skupštinsku proceduru, a iz Udružena “Mame su zakon” poručuju da predlogom rebalansa\n🕔21:47, 17.Apr 2021\nDečja amnezija je nesposobnost odraslih da se prisete detalja i događaja iz najranijeg detinjstva, pre četvrte godine života. Neki istraživači tvrde, da pre sedme godine možemo upamtiti 60 odsto događaja iz svog ranog detinjstva. Ali, kako odrastamo taj procenat se\n🕔19:13, 15.Apr 2021\nTim istraživača na King’s Collegeu u Londonu sproveli su studiju u kojoj je učestvovalo 7.752 para identičnih i neidentičnih četvorogodišnjih blizanaca. Njihov zadatak je bio da nacrtaju sliku deteta. Svaka skica je ocenjena na skali od 0 do 12 na\n🕔11:57, 13.Apr 2021\nProleće u ljudima izaziva umor, a organizmu je potrebno 15 dana da se prilagodi na novo godišnje doba. Kako bi to telo moglo da uradi vremenski uslovi moraju da budu stabilni uz postepen rast spoljne temperature i bez velikih oscilacija\nMame: normalan san tek kada dete napuni 6 godina\n🕔16:59, 12.Apr 2021\nRoditeljima je potrebno šest godina da vrate ritam spavanja kakav su imali pre nego što su dobili dete. Ovo je zaključak istraživanja tima stručnjaka sa Univerziteta Mekgil. To znači da oni roditelji koji su spavali više od osam sati u\n🕔12:08, 7.Apr 2021\nKo je odgovoran za probirljivost i odbojnost prema nekoj vrsti hrane: karaktera ili genetike? Pojedini će pre reći da je to nasledna osobina, ali velika većina stručnjaka je složna je to stvar isključivo stava pojedinca/deteta. Naučnici tvrde da je averzija\n🕔21:47, 6.Apr 2021\nRadna grupa za zaštitu životne sredine saopštila je da su jagode na prvom mestu na listi voća i povrća koje sadrže najviše pesticida. Sledeći na tom popisu su spanać, kelj, nektarine, jabuke i grožđe. Ova grupa saopštila je još i\nIdealno za bebe: uspavanke u mračnoj sobi\n🕔12:48, 5.Apr 2021\nIstraživanje “Harvard Music Lab” potvrdilo je teoriju da deca najbolje reaguju na zvuk uspavanki. Kako se navodi, uspavanke usporavaju rad srca deteta, a to utiče na mirno i duboko disanje. Bebe vole melodije koje se ponavlju, koje su lagane i\n🕔20:13, 1.Apr 2021\nUskrs, koji se računa po Gregorijanskom kalendaru, ove godine je u nedelju 04. aprila, dok će vernici, koji se služe Julijanskim kalendarom, vaskrs proslaviti 02.maja. Uz Božić, Uskrs je verski praznik praćen raznim običajima, a koji se manje ili više


Rebec - Vesti - Investitori žele da reforme u Srbiji probiju ,,zid otpora”\nInvestitori žele da reforme u Srbiji probiju ,,zid otpora”.\nby REBEC 2020\nAutor teksta je regionalni direktor za Zapadni Balkan i šef Srbije u Evropskoj banci za obnovu i razvoj.\n,,Zaveštanje prošlosti unazađuje zemlju”, kaže regionalni šef Evropske banke za obnovu i razvoj.\nPoslednjih godina Srbija je jedna od najuspešnijih zemalja Evrope u pogledu privlačenja investicija. Kombinacija političke stabilnosti, niskih troškova, poboljšanja saobraćajnih veza sa Evropskom Unijom i njenim susedima, kao i snažnog ljudskog kapitala, stavili su Srbiju u na ekran radara mnogih investitora.\nPre nego što je Covid-19 okrenuo svet naglavačke, Srbija je uživala u periodu uspešne ekonomske ekspanzije. Premašivši već velika očekivanja, ekonomija je u prvom kvartalu 2020. godine porasla za 5% u poređenju s prethodnom godinom. Pandemija je drastično zaustavila ovaj uspon, ali čak i u trenutnim turbulencijama Srbija izgleda dobro postavljena da se snažno razvija.\nZavisno od načina na koji posmatrate, globalno ili regionalno, Srbija je mala riba u velikom moru ili velika riba u malom jezeru. Jedan od njenih izvora snage i energije je da, iako predstavlja relativno malo tržište, nalazi se uz ključni logistički koridor između luka Grčke, Turske i tržišta EU na severu.\nDanašnja Srbija je prihvatila koncept regionalne saradnje. To je bilo očigledno u pragmatičkim koracima takozvanih ,,zelenih traka” na Zapadnom Balkanu, kako bi se olakšao prelazak tereta preko granica tokom krize Covid-19.\nBilo je ohrabrujuće videti zemlje regiona da brzo, odlučno i uspešno reaguju na vanredne situacije. Pravovremene, dobro sprovedene blokade i proporcionalne mere na domaćem i međunarodnom saobraćaju bile su efikasne. Broj slučajeva Covid-19 u Srbiji i regionu zadržao se ispod nivoa koji su viđeni u daleko bogatijim i bolje opremljenim društvima.\nCena krize će i dalje biti visoka. Ne samo u smislu gubitka života, već i ekonomske štete koju je nanela pandemija. Za Srbiju očekujemo pad BDP-a od 3,5% u 2020. godini i skok od 6% u 2021. Srbija, kao i svaka uporediva zemlja koja nije ekonomski već duboko integrisana u tržištu EU neće biti u stanju da se izbori sa tim teretom sama. Ali, zemlja ima snažne osnove na kojima može graditi oporavak.\nFiat proizvodi automobile u Kragujevcu, a Simens je nedavno počeo da gradi tramvaje u zemlji. Prošle godine ,,Barry Callebout”, vodeći svetski proizvođač čokolade i kakao proizvoda, postavio je temelje za fabriku u Novom Sadu. Energetske kompanije Enlight, Masdar i Taleri započele su sa radom vetroelektrana 2019. godine. Zemlja je takođe dobra za strane kompanije koje smatraju da će ,,skinuti prednost” svojim dobavljačima i iskoristiti potencijal Srbije za informacione i komunikacione tehnologije.\nSrbija je takođe postala sofisticirana u promociji spoljne trgovine. U Londonu, Dizeldorfu i Parizu, predstavnicima zemlje uspešno postavljaju pitanje zašto bi ljudi trebalo da ulažu u Srbiju.\nAli, da li se investitori osećaju jednako dobrodošli nakon što uđu u zemlju?\nZaveštanja iz prošlosti postoje i zadržavaju zemlju u njenom napretku. To uključuje, na primer, nedostatak jasnih ciljeva politike i strateškog odlučivanja za preduzeća u državnom vlasništvu i nepostojanje ravnopravnih uslova u sprovođenju pravila o konkurenciji za sve učesnike na tržištu. Poboljšano upravljanje, uključujući korporativno upravljanje državnim preduzećima, moglo bi dodati čak dva procenta BDP-u, prema MMF-u.\nOvde je proces reformi često najteže sprovesti – tamo gde bi se političke lojanosti, zainteresovani interesi i stare strukture mogli udružiti da bi stvorili zid otpora po pitanjima od transparentne javne nabavke do zapošljavanja u javnoj administraciji. Kao rezultat toga, Srbija ostvaruje ispod nivoa koji bi mogla da postigne i mnogi investitori koji bi mogli da pomognu zemlji da napravi sledeći korak odlaze na drugo tržište. U međuvremenu, mnoge mlađe generacije u Srbiji, privučene su prilikama u drugim zemljama koje imaju koristi od njihovog obrazovanja i veština. Posle poslednjih decenija odlaska mladih iz domovine, niko u Srbiji ne želi da vidi više takvih gubitaka vitalnog talenta.\nPre nego što je Covid-19 zatvorio granice, bilo je već jasno da iseljavanje kvalifikovane radne snage iz Srbije mora da se preokrene. Može se, na primer, poboljšati stručno usavršavanje i dizajn nastavnih planova i programa; kroz pružanje stipendija, stažiranja i obuke na radnom mestu... zadržati taj kadar. Evropska banka za obnovu i razvoj je zagovornih upravo takvih mera.\nEvropska banka za obnovu i razvoj je povećala svoju podršku i ulaganja u Srbiju u 2019. godini na više od 515 miliona evra, sa 396 miliona u 2016. Sada, kako bi ublažio ekonomski uticaj Covid-19 virusa, očekuje da će obezbediti 750 do 850 miliona evra novog finansiranja u 2020.\nUdvostručujemo kreditne linije i finansiramo trgovinu za mala i srednja preduzeća. Naše finansiranje takođe pomaže u izgradnji ključne infrastrukture i modernizacije u okviru javno-privatnog partnerstva sa francuskom građevinskom grupom Vinci na beogradskom aerodromu Nikola Tesla i njegovo širenje u regionalno čvorište.\nGledajući dalje od krize Covid-19, naši strani investitori i lokalni korporativni klijenti ostaju posvećeni takvim investicijama. To signalizira da Srbija nije samo postala privlačna za privatne investitore, nego će i dalje ostati takva kada je najpotrebnija.\nJune 17, 2020 3:30 am by Zsuzsanna Hargitai


Najveći Putinov protivnik iz zatvora poziva na prosvjede | 24sata\nNajveći Putinov protivnik iz zatvora poziva na prosvjede\nKarizmatični 41-ogodišnji bloger predviđa okupljanja u 80-tak gradova širom Rusije, na dan Putinova 65. rođendana. U ponedjeljak je dobio 20 dana zatvora zbog poziva na nedopuštene demonstracije\nNajveći protivnik Kremlja Aleksej Navaljni pozvao je iz zatvora svoje pristaše da u subotu izađu na demonstracije u čitavoj Rusiji, na dan kada Vladimir Putin slavi 65. rođendan.\nPet mjeseci prije predsjedničkih izbora, karizmatični 41-ogodišnji bloger predviđa okupljanja u 80-tak gradova širom Rusije, a glavni su skupovi najavljeni u Moskvi i Sankt Peterburgu, rodnom gradu Vladimira Putina.\nNekoliko minuta nakon što je u ponedjeljak osuđen na 20 dana zatvora, zbog poziva na nedopuštene demonstracije, Navaljni je osudio "dar koji je dobio za Putinov rođendan".\n"Razumijem dobro da trebam ostati zatvoren što je dulje moguće a posebno 7. listopada", rekao je u Navaljni u petak nakon što je uhićen.


Gorenje kombinovani frižider NRK6191MW - Cena karakteristike iskustva - DS Market\nBela Tehnika › Frižideri i zamrzivači › Kombinovani Frižideri › Gorenje kombinovani frižider NRK6191MW\nTehnologija hlađenja NoFrost Plus\nZapremina frižidera 222 l neto / 231 l bruto\nZapremina zamrzivača 85 l neto / 98 l bruto\nUkupna zapremina 307 l neto / 329 l bruto\nPotrošnja električne energije 0,82 kWh/24h\nOstalo - IonAir technology: Jonizator vazduha u frižiderskom prostoru\n- Multiflow 360 °: Višestruko 3D uduvavanje vazduha u frižiderskom prostoru\n- Digitalni pokazivač temperature frižidera\n- NoFrost Plus - Apsolutno unapređen NoFrost sistem koji eliminiše led iz zamrzivača, ali istovremeno ne isušuje hranu u frižideru. „Plus“ u imenu ove tehnologije ukazuje na to da smo klasičnom NoFrostu pridružili sistem IonAir sa Multiflow 360°. Tako smo obezbedili savršenu mikroklimu u frižideru, sa dovoljno vlage i svežine, a istovremeno sprečili stvaranje leda u celom aparatu.\nTežina 68 kg neto/ 70,5 kg bruto\nZamrzivač dole (84)\nAutomatsko otapanje (45)\npreko 300L (83)\n150-179 cm (7)\nBez dispenzera (99)


„Manifest za Evropu“ ili misija spasavanja od uticaja Kremlja - 29.01.2019, Sputnik Srbija\nGrupa od tridesetak pisaca i istoričara objavila je svojevrsni manifest za očuvanje Evrope u kom poručuje da je ideja Evrope u opasnosti i da se Stari kontinent... 29.01.2019, Sputnik Srbija\n21:30 29.01.2019 (Osveženo: 10:18 30.01.2019)\nManifest koji je objavljen u nekoliko vodećih evropskih listova osmislio je francuski filozof Bernar-Anri Levi, a podržali su ga i neki nobelovci, poput Svetlane Aleksijevič, Herte Miler, Elfride Jelinek i Orhana Pamuka. U apelu se upozorava da Evropu napadaju „lažni proroci“, da su je napustili saveznici preko Kanala i preko Atlantika, ali i da je kontinet „ranjiv na sve jače mešanje Kremlja“.\nDa li je priča o ugroženosti Evrope samo paravan za širenje straha od Rusije? Čega se više plaše autori proglasa — Rusije ili jačanja suverenističkih raspoloženja u Evropi? Šta je zajednički imenitelj potpisnika teksta? Zašto strahuju od rezultata evropskih parlamentarnih izbora i zašto je za njih liberalna demokratija jedini ispravni izbor za Evropu?\nU emisiji „Sputnjik intervju“ o ovoj temi govore profesor Fakulteta političkih nauka Časlav Koprivica i predsednik Foruma za strateške studije Instituta društvenih nauka Neven Cvetićanin.


Ponedjeljak, 15. 7. 2019 u 10:25, izmjena prije 4 mjeseca\nBravo martic vidin je u top 10 ako nebude ozljeda\nĆilić je napredovao hahahahahha, pa jedino tako i može napredovat da ovaj ispred njega ispadne u prvom kolu.O nasmijah se najboljem.\nJa mislio da pada koje mjesto.\n15. 7. 2019, 11:28


Kao potomak renomirane porodice koja se generacijama bavi proizvodnjom konjaka, Killian Hennessy je odao počast svom nasleđu lansiranjem ovih mirisa. Angel’s Share i Roses on Ice čije su olfaktorne kompozicije inspirisane konjakom i džinom su deo nove Kilian Liquors kolekcije.\nANGEL’s SHARE – miris koji odiše tradicijom porodice Hennessy\nU želji da sačuva svoja sećanja na odrastanje koje je proveo pored Hennessy podruma konjaka, Kilian je kroz Angel’s Share parfem oživeo svoje dane detinjstva. Da bi dostigao potpunu uverljivost, u Angel’s Share kompoziciji je korišćen pravi konjak. Pored konjaka, Angel’s Share note sadrže i cimet, badem, hrast i tonku\nROSES on ICE – miris koji nikoga ne ostavlja ravnodušnim\nRoses on Ice, inspirisan je poznatim Hendricks džinom. U kombinaciji sa ružom i krastavcem, omiljenom vrstom džina i načinom konzumacije, Elisabeth Jones Hennessy, supruga Killiana Hennessy-ja je stvorila miris koji nikoga ne ostavlja ravnodušnim.\nRoses on Ice je gotovo botanički miris, vodeno svežeg mirisa krastavca. Mirisi ruže i smreke pojačavaju osećaj hladnoće džina i pružaju određenu dozu elegancije, dok su mirisi mošusa i sandalovina savršeni dry down.\nPosetite Belodore radnju u Budimpešti i pronađite kombinaciju mirisnih nota čiji će Vas miris pratiti dugo ostavljajući trag za Vama.