Najbolje knjige iz ekonomije u 2017. godini – Bankar.me\nNajbolje knjige iz ekonomije u 2017. godini\nDecember 5, 2017 Članci, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI Leave a comment\nFinancial Times donosi listu knjiga iz ekonomije koje su obilježile 2017. godinu a koju bi trebalo da pročita svako koga interesuju globalna ekonomija, finansijska kriza, ekonomski trendovi, budućnost ekonomije…\n“Unfinished Business”, Tamim Bayoumi, izdavač – Yale University Press – Nepoznati uzroci finansijske krize i lekcije koje treba učiti\nBayoumi, član Međunarodnog monetarnog fonda, uspio je u ovoj važnoj knjizi iznijeti nešto što je novo i istinito o finansijskim krizama 2007-12. On konačno dokazuje da su nekompetentno regulisane evropske finansijske institucije odigrale dodatnu ulogu u neadekvatno regulisanom američkog bankarstvu – “iz sjenke” dovodeći ekonomsku propast na obije strane Atlantika – i na svijet.\n“The Limits of the Market”, Paul De Grauwe, Oxford University Press\nU ovoj lucidnoj maloj knjizi, De Grauwe, belgijski ekonomista, koji trenutno radi u Londonskoj školi ekonomije, objašnjava zašto nije poželjna ni čista tržišna ekonomija, ali ni ekonomija kojom potpuno upravlja vlada. Dobijanje ravnoteže između slobodnog tržišta i strogo kontrolosanog tržišta od strane države vrlo je teško. U praksi smo se previše udaljili u jednom smjeru, a zatim drugom.\n“Capitalism without Capital: The Rise of the Intangible Economy”, Jonathan Haskel and Stian Westlake, Princeton University Press\nOvo nije samo još jedna knjiga o “novoj ekonomiji”. Ovo je lucidna i rigorozna analiza ekonomske transformacije u kojoj po prvi put napredne ekonomije više ulažu u nematerijalna sredstva – dizajn, markiranje, istraživanje i razvoj, softver – nego u fizičku imovinu. Ove promjene, tvrde Haskell of Imperial College i Westlake of Nesta, kreiraju prilično složene izazove za kompanije i javne politike.\n“India’s Long Road: The Search for Prosperity”, Vijay Joshi, Oxford University Press\nIndija bi mogla (i trebala) funkcionisati mnogo bolje. To je glavni zaključak Joshiove izvrsne knjige. Performanse ekonomije su znatno poboljšane od reformi devedesetih. Ali potrebno je mnogo više. Oni koji brinu o budućnosti Indije moraju se nadati da će premijer Narendra Modi uraditi ono što je potrebno. Joshi daje dobre razloge za skepticizam.\n“Grave New World: The End of Globalization, the Return of History”, Stephen D King, Yale University Press\nGlobalizacija nije neizbježna. Ona je vođena “ne samo tehnološkim napretkom već i razvojem i smrću ideja i institucija koje formiraju našu politiku, kreiraju naše ekonomije i uređuju naše finansijske sisteme na lokalnom i globalnom nivou”. Globalizacija je politički izbor, tvrdi King u ovoj dobro argumentovanoj i vjerodostojno pesimističkoj knjizi.\n“Economism: Bad Economics and the Rise of Inequality”, James Kwak, Pantheon\nMale ekonomije, tvrdi Kvak Univerziteta u Konektikatu, su opasna stvar. Političari i analitičari vole da koriste pojednostavljene modele, koji su napušteni od strane profesionalnih ekonomista, da bi se izbjegli protivnici laissez-faire ekonomije. Jedan rezultat je neprovjereno povećanje nejednakosti. Ipak, pravilno shvaćeno, ekonomija opravdava intervenciju lakše nego što opravdava neregulisana tržišta.\n“Adaptive Markets: Financial Evolution at the Speed of Thought”, Andrew Lo, Princeton University Press\nLjudska bića nisu mašine. Oni su proizvodi duge evolutivne istorije i tako se, kao i druge životinje, vode strahom i pohlepom. Finansijska tržišta koja stvaramo na sličan način odražavaju “principe evolucije – konkurenciju, inovacije, reprodukciju i adaptaciju”. U ovoj važnoj knjizi, Lo of the Massachusetts Institute of Technologi pokazuje radikalne implikacije ovog uvida. Prije svega, tržišta nijesu uvijek efikasna: mogu zanemariti relevantne informacije u dužim periodima.\n“Agricultural Development and Economic Transformation: Promoting Growth with Poverty Reduction” by John Mellor, Palgrave Macmillan\nMellor, profesor na Cornell-u, je doajen svjetskih stručnjaka koji se bavi pitanjem uloge poljoprivrede u ekonomskom razvoju. Ovdje on ubedljivo tvrdi da u zemljama u razvoju i u siromašnim i zemljama napredak malih komercijalnih poljoprivrednika igra ključnu ulogu u stvaranju rasta i smanjenju siromaštva. Vlade mogu i moraju doprinijeti ovoj vitalnoj transformaciji.\n“Doughnut Economics”, by Kate Raworth, Random House Business\nVelika greška u ekonomiji, tvrdi Ravorth iz Instituta za promjenu životne sredine Oksfordskog univerziteta, razmišljati o ekonomiji, odvojeno od životne sredine čiji je dio i u koju je ugrađena. Ne treba prihvatiti metaforu “krofne” kao način razmišljanja o dometu u kojoj bi ekonomija bila društveno pravedna i ekološki stabilna. Ovo je divan pokušaj proširivanja horizonta ekonomskog razmišljanja.\n“Straight Talk on Trade: Ideas for a Sane World Economy”, Dani Rodrik, Princeton University Press\nHarvard Rodrik je bio jedan od prvih profesionalnih kritičara “hiperglobalne ekonomije”. U ovoj knjizi on tvrdi da “internacionalizacija tržišta roba, usluga i kapitala pogađa kosmopolitske, profesionalne, kvalifikovane grupe koje su u stanju da iskoriste to od nje i ostatka društva”. Ako populisti ljevice i desnice ne moraju da pobijede, glavni političari moraju, kako on tvrdi, mnogo efektnije reagovati na nezadovoljstvo onih koji se osećaju ignorisanim i ostavljeni sebi.\n“Rethinking the Economics of Land”, Josh Ryan-Collins, Toby Lloyd and Laurie Macfarlane, Zed Books\nUklanjanje zemljišta (definisano kao lokacija) iz kanonskog neoklasičnog modela privrede je, tvrdi ova knjiga koja izaziva misli, intelektualna greška. Još važnije, ovo pojednostavljenje je dovelo do užasnih ishoda. Uloga zemlje kao imovine destabilizuje finansijski sistem. Nedovoljno oporezivanje zemljišta lišava vlade potrebnih prihoda. Rezultat je rastuća nejednakost i nestabilnost. Vrijeme je, tvrde autori, da se preispitaju uloge zemljišta u današnjim ekonomijama i društvima.\n“The Great Leveler: Violence and the History of Inequality from the Stone Age to the Twenty-First Century”, by Walter Scheidel, Princeton University Press\nSložena društva prirodno stvaraju nejednakost. To je tako, tvrdi profesor Stanforda Scheidel, od otkrića poljoprivrede. Možda bi politika ublažila ili čak obrnila ovu tendenciju? Ne. Na Šejelovoj listi su pouke istorije jasne: samo rat, revolucija, državni kolaps ili katastrofalna kuga uništavaju bogatstvo bogatih. Želim da je argument pogrešan, ali sumnjam da nije.\n“#Republic: Divided Democracy in the Age of Social Media”, Cass Sunstein, Princeton University Press\nMi smo građani, ne samo potrošači. Ako, kao što tvrdi pravni naučnik Sunstein, svako od nas dobija samo informacije koje želi i razgovara samo sa onima koji misle kao i mi, bićemo nesposobni da učestvujemo u javnoj sferi. Živjećemo u getoima mašte. Tada će naša demokratska društva biti – zaista i vjerovatno – na putu ka političkoj i društvenoj dezintegraciji.\n“The Vanishing Middle Class: Prejudice and Power in a Dual Economy”, by Peter Temin, MIT\nU ovoj važnoj i provokativnoj knjizi, tvrdi se da SAD postaju narod bogatih i siromašnih, sa sve manje onih u sredini. Ali to nije neizbježno. To je prilično politički izbor. Bogati i moćni su, nažalost, uvjeravali bijele ljude da njihovi neprijatelji nisu oni iznad njih koji odbijaju plaćati poreze potrebne za pristojne socijalne usluge, već su se bojali i prezirali etničke manjine.\n“Economics for the Common Good”, by Jean Tirole, translated by Steven Rendall, Princeton\nU ovoj knjizi autor, dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju, pokazuje kako njegova disciplina može osvijetliti izbore sa kojima se suočavaju današnja društva. Među temama koje analizira su funkcionisanje države, globalno zagrijavanje, tržišta rada, budućnost EU, politika konkurencije, digitalna ekonomija, inovacija i finansijska nestabilnost.\nIzvor: Financial Times, Prevod: Bankar.me\nPOJMOVIbiznis knjige knjige iz ekonomije knjige o menadžmentu najbolje knjige\nPrevious Job opportunity: HETA is looking to hire Internal Auditor\nSljedeći Kako da ozključate telefon ako ste zaboravili pin, šifru ili šablon


Običan čovjek - Fenomeni\nBoris Jovanović | August 14, 2019\t| 0 Comments\nTakav nam treba. A ne ovaj ovakav neobičnjak i njegovi neobičnjaci koji su od života pučanskog napravili-običnu farsu…\nI ako može, daleki Nebesniče, neka ne bude visok. Jer, sa ovim visokim i njegovim visinomjerima, baš nijesmo imali sreće…\nI ako već slušaš, svečujni Slušaoče, neka ne bude krakat i neka nema velike ruke, a posebno da nema prevelike orijaške prste i onaj najduži od svih: prst šesti kojim rukovodi i pokazuje kraj puta kojem smo sve bliže…\nNeka bude baš sasvim običan i neka napravi neku sasvim običnu stvar kao što je na primjer obična mala država koja sasvim obično obavlja sve poslove i poslićke ravnajući se prema običnim ljudskim zakonopravilima i Božijim zakonima…\nI neka taj obični kojeg žudno čekam na ruci nema sat. A i ako ga imade, neka ne bude skuplji od hiljadu sirotinjskih kuća i stotine hiljada sirotinjskih glava…\nSamo neka ne bude tog sata koji nam nepogrešivo otkucava brzo vrijeme propadanja i koji nas košta k’o Svetog Petra kajgana.\nAko može bez sata, bilo bi najbolje, a ako ima sat, da mu sat nije skuplji od ruke koja ga nosi i da mu ruka nije skuplja od države kojom rukovodi…i da mu nokat na malom prstu nije vredniji od hiljadu dimnjaka fabričkih i od hiljade odžaka podaničkih…\nI neka govori istinu, a ako mu se neistina omakne, neka zbog istine ode kako bi došao neki drugi obični čovjek koji će biti bolji i istini vjerniji od prethodnog običnika…\nI neka tom običnom čovjeku koji će možda jednom doći bude strana laž koja ubija i koja zavađa i koja je odavno postala naša jedina istina po kojoj se prepoznajemo i kojom živimo.\nPa još kad bi taj običan čovjek za službu građansku koju obično obavlja dobijao običnu platu od koje se tako obično i lijepo živi, gdje bi nam bio kraj…\nPa još kad bi taj obični čovjek na običnom mjestu ulivao svojom običnom pojavom poštovanje, a ne strah i sablazan, baš bismo bili jedna mala obična i srećna zemlja, zemlja čija sreća ne zavisi od jednog običnog čovjeka, već od običnih ljudi koji vjeruju u obične zemaljske stvari…\nPa kad bi kojim običnim čudom, u zatvorima bili svi lopovi i mamlazi, a na važnim običnim mjestima oni koji se ne plaše zatvora već sopstvene savjesti, to bi bila prava-pravcata obična bajka…\nI kad bi se sa običnim čovjekom na privremenom prvom mjestu u običnoj državici dostojanstveno sarađivalo, a ne ponizno služilo, imali bismo baš velike obične šanse da budemo neko i nešto u našoj običnosti…\nI kad ne bi bilo dosadnih doglavnika-podrepnika i strašnih zunzara- sfinkteruša koje zukte po uzvišenim državnim i varoškim kabinetima i kad bi konačno proradila sasvim obična muvarica, bili bismo zaista na običnom dobrom putu…\nPa još kad bi nam veliki i strogi Darodavac darovao jednom sasvim običnom demokratijom koja nema ništa sa gomilom i gomilanjem, a ima sve sa ličnim dostojanstvom i opštim interesom-dotakli bismo blaženstvo običnog postojanja…\nPa kad bi običnog predsjednika obične državice često viđali u autobusu ili na velosipedu među običnim ljudima, a ne u oklopljenim karavanima lopovluka i straha, baš bismo se običnog građanskog života nauživali…\nI kad bi bar malo pripunio državnu kasicu, umjesto što će je napuniti silnim dugovima, i kad bi bar ponekad zaličio na skromno čeljade umjesto što se šepuri kao mali faraon, i kad bi prvom komšiji poželio dobro jutro, umjesto što živi bez komšije i bez dobrog jutra, i kad bi se bar malo zamislio nad prolaznošću života, umjesto što živi kao da nikada neće minuti, a minuće kao da ga nije ni bilo…bili bismo ono što nijesmo…\nOvako- čekamo običnog čovjeka, a sve više ličimo na neobične sjenke…\n« Jazz i Haruki Murakami [Tema: Murakami]\nAko biste me upitali jesam li sretan, odgovorio bih vam da nisam [Tema: Pesoa] »\nRak 1,191 views | 0 comments | by admin | posted on November 19, 2016\nSrđan Valjarević: Trudim se da ne tupim 1,094 views | 0 comments | by admin | posted on September 15, 2019\nArtur Rembo – Pijani brod [Tema: Antologija svjetske poezije] 475 views | 0 comments | by admin | posted on April 20, 2017\nNotes\tGledanje u šolju\nNotes\tPatriotski tečaj


IPTC encoding - DevProTalk\nda li postoji neki nacin da se sazna koji je enkoding IPTC podataka ubacenih u jpg?\nTipa kad neko uploaduje sliku i ja treba da popunim podatke iz IPTC u utf8 bazu, kako da znam koji je enkoding koristen za upis, posto to zavisi od aplikacije i korisnikovih podesavanja? Jel ima neko polje u slici gde to pise? Ili nekakav nacin da se detektuje enkoding?\nkoristim iconv za konverziju...\nIma mb_detect_encoding($neki_string) ali to vjerovatno znaš i bez mene\n14. 06. 2010. #3\nda, izgleda da cu morati na kraju tako. Neverovatno mi je da postoji standard za upisivanje meta podataka, a da se niko nije setio da zapise i koji se enkoding koristi?!\nEncoding XMLa na WordPressu blogowski Sva početnička pitanja 29 31. 10. 2008. 12:17


OTVORENA KANCELARIJA UDRUŽENјA STUDENATA IZ REPUBLIKE SRPSKE | Novi Sad\nNovi Sad lična karta\nUrbanizan i arhitektura\nNovi Sad u slikama\nMesne zajednice u Novom Sadu\nPravobranilaštvo grada Novog Sada\nStatut grada Novog Sada\nDokumenti gradskih uprava\nKontakt sa PR službom\nInformator o radu gradske vlasti\nKontakt centar za rad sa građanima\nOtvorena kancelarija za žalbe građana\nSaradnja sa Gradom Novim Sadom\nKontakt sa PR službom Grada Novog Sada\nPisarnice Novi Sad\nPočetna stranica › OTVORENA KANCELARIJA UDRUŽENјA STUDENATA IZ REPUBLIKE SRPSKE\nOTVORENA KANCELARIJA UDRUŽENјA STUDENATA IZ REPUBLIKE SRPSKE\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević prisustvovao je otvaranju novosadske kancelarije Udruženja studenata Republike Srpske u Srbiji u okviru JP SPC „Vojvodina“, a prisutne studente su takođe pozdravili direktor Ustanove studentsko odmaralište ''Beograd'' Nenad Borovčanin i šef Predstavništva Republike Srpske u Srbiji Mlađen Cicović.\n- Novi Sad kao veliki univerzitetski centar, kao grad koji ima preko 50 000 studenata iz raznih gradova i država, teži da svoja vrata uvek drži otvorena, da bude atraktivan i time privlači nove lјude, snagu i energiju u grad. Oko 7000 studenata na novosadskom univerzitetu su mladi lјudi iz Republike Srpske, a od njenog nastanka do danas u pitanju je više desetina hilјada akademskih građana koji su sticali svoje obrazovanje u Novom Sadu. Kao Grad smo podržali inicijativu studenata iz Republike Srpske da u Novom Sadu dobiju kancelariju na SPENS-u, da imaju svoj prostor gde će moći da se okuplјaju, dobijaju informacije i ispolјe dodatni angažman pored redovnih studijskih obaveza. Oni su i do sada organizovali mnogobrojne akcije, a sada će sigurno, sa još bolјim uslovima za rad, biti efikasniji u svojim aktivnostima. Za nas, Srbija i Republika Srpska su u kulturnom i identitetskom smislu jedna kuća sa dvoje vrata, a država vodi računa o svim našim sunarodnicima, gde god da žive. Nema bolјe spone i kontakta među državama od mladih, posebno u odnosima Republike Srbije i Republike Srpske koji nikada nisu bili bolјi zahvalјujući zajedničkom zalaganju predsednika Vučića i Dodika. Sa obe strane Drine mladi studiraju da bi sutra bili spremni da vode kompanije, opštine, države, da budu uspešni lјudi. Želimo im da ostanu u svojim gradovima i državama, da nam se ne raselјavaju širom sveta, već da pomognu svojim znanjem države iz kojih su ponikli, jer samo oni, novom enegijom i snagom, garantuju dalјi razvoj i napredak svojih sredina - rekao je Miloš Vučević.\nDirektor Ustanove studentsko odmaralište ''Beograd'' Nenad Borovčanin istakao je da su studenti iz Republike Srpske sigurna budućnost i jedan od temelјa dobrih odnosa Srbije i Republike Srpske.\n- Ustanova studentsko odmaralište ''Beograd'' studentima otvara svoja vrata na Avali i na Zlatiboru, a od 1. marta i na Paliću gde će moći da realizuju svoje projekte, studentske konferencije i sve aktivnosti koje podržavaju Vlade dve zemlјe. Mislim da će partnerstvo studenata, u ovom slučaju sa Gradom Novim Sadom i Republikom Srbijom, rezultirati samo dobrim stvarima i svežim idejama koje će biti u funkciji opšteg napretka – rekao je Borovčanin.\nNakon svečanog početka rada Kancelarije i obraćanja zvaničnika u okviru prigodnog programa, studenti su uručili Zahvalnicu gradonačelniku Vučeviću za sve što je svojim zalaganjem uradio za Udruženje. U ime studenata, obratio se Dejan Pudar koji se zahvalio Gradu Novom Sadu na pruženoj mogućnosti da se Udruženje osnuje, radi i razvija.\nŠef Predstavništva Republike Srpske u Srbiji Mlađen Cicović rekao je da otvaranje te Kancelarije ima poseban značaj zbog činjenice da su Uduženje osnovali mladi lјudi koji će sutra biti budućnost i Republike Srpske i Srbije, koji će biti uklјučeni u razvoj društva, i da je najvažnija uloga Udruženja očuvanje nacionalnog identiteta, tradicije i kulture.\nUdruženje studenata Republike Srpske u Srbiji osnovano je 16. aprila 2019. godine, od strane studenata, na čelu sa inicijatorima Milanom i Dejanom Pudarom. Razlog osnivanja je organizovanje studenata koji dolaze iz Republike Srpske, kao i razvijanje odnosa sa ostalim organizacijama u zemlјi. Udruženje trenutno broji preko 2000 članova, a cilј mu je podizanje nacionalne svesti i očuvanje identiteta, organizovanja humanitarnih, kulturnih, sportskih i zabavnih manifestacija radi bolјeg međusobnog povezivanja i povezivanja sa studentima iz Srbije, kao i pomoći socijalno ugroženim porodicama i pojedincima.\nNovi Sad, 22. januar 2020. godine\n+381 21 420-066\nTrg slobode 1\nOTKRIVANJE SPOMEN BISTE MOMČILA TAPAVICE\n26.02.2020 - 14:45\nOBELEŽAVANЈE SVETSKOG DANA CIVILNE ZAŠTITE\n26.02.2020 - 14:15\nNEOBAVEZUJUĆI JAVNI POZIV ZA PRIKUPLJANJE PISAMA O ZAINTERESOVANOSTI SA PREDLOGOM PRAVNOG OKVIRA ZA INVESTICIONO ULAGANJE U OBJEKAT NA ADRESI ULICA VOJVOĐANSKIH BRIGADA BROJ 7 U NOVOM SADU (ZGRADA RADNIČKOG UNIVERZITETA)\nNON-BINDING PUBLIC CALL TO COLLECT LETTERS OF INTEREST WITH THE PROPOSAL OF LEGAL FRAMEWORK FOR INVESTMENT IN THE BUILDING AT THE ADDRESS VOJVOĐANSKIH BRIGADA STREET NO 7 IN NOVI SAD (RADNIČKI UNIVERZITET BUILDING)\nJAVNI POZIV ZA DAVANJE KONCESIJE ZA PROJEKTOVANJE, IZGRADNJU, UPRAVLJANJE I ODRŽAVANJE JAVNIH GARAŽA NA TERITORIJI GRADA NOVOG SADA\nPUBLIC CALL FOR GRANTING OF CONCESSION FOR DESIGN, CONSTRUCTION, MANAGEMENT AND MAINTENANCE OF PUBLIC GARAGES\nELEKTRONSKO PLAĆANjE TAKSI U PRIJEMNIM KANCELARIJAMA GRADSKIH UPRAVA I PISARNICI GRADSKE KUĆE\nUrbanizam i arhitektura\nGradsko javno pravobranilaštvo\n© Grad Novi Sad Design and Development by JKP Informatika - Novi Sad & EtonDigital | O sajtu


Šta je sve na dobošu u Srbiji / doboš\nU kom regionu je najviše pokrenutih javnih prodaja, koliko variraju cene nekretnina u zavisnosti od regiona, postoji li tražnja za ovakvim nekretninama - samo su neka od pitanjana na koja smo pokušali da damo odgovor uvidom u stanje na portalu Doboš.\nU glavnom gradu svakog meseca u proseku ima 12% više nekretnina na javnoj prodaji. Prosečna vrednost takvih nekretnina je čak 203.059 EUR, posebno zahvaljujući vrednim poslovnim objektima, koji u proseku bivaju oglašeni na vrednost od 413,353 EUR, dok stambeni objekti imaju prosečnu cenu od 121,103 EUR.\nU Novom Sadu broj nekretnina na dobošu raste nešto brže nego u Beogradu. Naime, po statistikama portala Doboš, stopa rasta oglašenih predmeta na mesečnom nivou iznosi čak 18%. Prosečna vrednost nekretnina oglašenih za javnu prodaju je, pak, znatno niža nego u Beogradu, i kreće se od 90,605 EUR za stambene objekte i 165,228 EUR za poslovne objekte.\nU drugim delovima Srbije je i dalje veoma mali broj oglasa za nekretnine na javnoj prodaji u poređenju sa Beogradom i Novim Sadom, s tim da znatna stopa rasta od 10-29% mesečno govori o tome da je aktiviranje hipoteka ipak prisutno u većem delu Srbije. Cene su, sasvim očekivano, dosta niže od beogradskih i novosadskih, pa je tako prosečna vrednost nekretnine na javnoj prodaji u Kragujevcu svega 40,628 EUR, a u Nišu samo 21,104 EUR. Od ovog trenda “iskače” Šabac koji zbog nekoliko veoma velikih poslovnih objekata, kao i jednog broja ugostiteljskih objekata iskazuje prosečnu vrednost nekretnine od čak 106,105 EUR.\nKao što se jasno može videti iz navedenih podataka ključni faktor koji određuje cenu na tržištu predmeta na javnoj prodaji je lokacija, region ili grad u kom se nepokretnost nalazi.\nZanimljivo je istaći da je i uprkos visokim cenama tražnja za nekretninama na javnoj prodaji u Beogradu daleko veća nego u ostalim regionima. Zaključak je izveden iz činjenice da je frekvencija prodaje predmeta kao i broj upita koji se odnose na nekretnine u Beogradu po nekoliko puta premašio ostale regione.\nKonačno, dokaz da cena definitvno nije opredeljući faktor za formiranje tražnje jeste nivo tražnje po određenim regionima. Naime, donekle neočekivano, ispostavilo se da postoji direktna korelacija između cene i nivoa tražnje. U delovima zemlje gde su zaračunate više cene - nivo tražnje je takođe viši.\nKako se ovde ne radi o ekskluzivnim dobrima nego o prosečnoj ceni neminovno se dolazi do zaključka da tržište funkcioniše i da je cena formirana tržišno pod uticajem ostaliih faktora koji determinišu tražnju.\nIdentične relacije važe i kada se radi o poslovnim objektima.\nRedakcija portala Doboš.


Da li Diablo Immortal iskreno zaslužuje sav bes kojim je dočekan? | Telegraf - Najnovije vesti\n6. novembar 2018 | 16:32 » 16:37\nŠta se dogodilo sa kućom čije ime je od čistog zlata? Zar nisu bili "nepogrešivi", pravi majstori svog posla? Kako je Blizzard uspeo toliko da "zabrlja" nešto što je trebalo da bude skoro pa standardna najava igre? Zašto je Diablo: Immortal toliko konfuzan, čak i bizaran pomak Blizzard'a u neočekivane vode, i zašto je igra dočekana sa toliko besa i frustracije među fanovima?\nDa bi stigli do odgovora na sva ova pitanja, potrebno je sagledati celu sliku, i shvatićemo da cela situacija je logičnija nego što se na prvi pogled čini.\nDa bi razumeli Blizzard, moramo shvatiti da je u pitanju developer poznat pretežno po maestralnom radu na već postojećim konceptima, a ne kreaciji originalnih ideja. Blizzard "uzima" od igara koje su univerzalno voljene i na već izgrađenim temeljima stvara strukture koje svojom lepotom, pričom i dizajnom nadsijavaju daleko originalnije kreacije. Za Blizzard nije potrebno da stignu do neke ideje, priče ili žanra prvi, već samo da već postojeću stvar urade bolje od drugih. A to i jeste bio slučaj, barem do sada...\nDiablo: Immortal nije nastavak franšize kakav su fanovi želeli i dugo očekivali, niti je to uobičajeni rad Blizzard'a na već postojećem žanru. Umesto toga dobili smo rad "neke tamo" kompanije, NetEase u ovom slučaju, na formuli koju je Blizzard doveo skoro do perfekcije. Fanovi su želeli i očekivali da vide šta Blizzard može novo i uzbudljivo da stvori od postojećih ideja drugih kompanija, a ne šta druge kompanije mogu da naprave od njihovih.\nFanovi franšize su svakako navikli na igrice koje podsećaju na Diablo, ali jednostavno nisu toliko zabavne poput originalne igre. Ali ovo je prvi put da im je predstavljena, u svakom pogledu prosečna igra, koja ovoga puta nosi to legendarno ime Diablo, i sve to uz "blagoslov" Blizzard'a. Iako izgleda kao Diablo, zvuči kao Diablo, čak se i igra kao Diablo, osećaj da je ipak sve samo lepo upakovana iluzija se ne može zanemariti. Sveprisutan osećaj iskrenog zadovoljstva, jednostavno igranja prethodnih naslova ovoga puta nedostaje. Esencija Diablo igara ovog puta nije prisutna.\nReakcija koja je bila svima, osim samim developerima očigledno, potpuno očekivana se poput vatre proširila svim mogućim društvenim mrežama. "Blizzard se prod'o" praktično vrišti u skoro svakom mogućem komentaru. Prodao za dobar komad unosnog tržišta mobilnih igara, što verni fanovi firme čiji je čak i logo od "suvog zlata", nikako nisu očekivali.\nA sama igra u trenutnom izdanju i više je nego limitirana. Svaka od šest ponuđenih klasa ima na raspolaganju samo četiri sposobnosti koje se, za sada, ne mogu menjati, u opticaju nije ni mana, energija, niti bilo koji "resursi" iz prethodnih Diablo igara. "Ratni plen" koji obilno ostaje za pokošenim hordama neprijatelja svakako je tu, ali ni u kom obliku ne menja izgled vašeg izabranog junaka, što je, mora se priznati, još jedan veliki promašaj. Blizzard je doduše najavio da će vremenom većina aspekata igre biti izmenjena i unapređena, ali za sada Diablo: Immortal, osim prosečnosti, i nema mnogo čega da ponudi.\nAli s obzirom da je javnosti predstavljen tek rani DEMO igre, ipak ne treba donositi prerano zaključke, iako Diablo fanovi baš i nisu poznati po tome da lako opraštaju ono što smatraju za greške i promašaje. Ali ni sam Blizzard nikako ne bi trebao da ignoriše reakcije i kritiku svojih dugogodišnjih fanova. Svakako da nije lako pogurati franšizu, pogotovo franšizu legendarnog statusa, u sasvim drugom pravcu, ali činjenica je da Diablo: Immortal je u potpuno drugačijem izvođenju od onoga na šta smo do sada navikli. Nema ničega lošeg u kreiranju kvalitetne igrice za mobilne telefone, čak naprotiv, ali ako nedostaje taj pravi "osećaj" Diablo igre - ili u još gorem slučaju, ako jedini utisak koji ostavi je brzo sklepane jeftine kopije sa namerom da izvuče što više novca na osnovu imena Diablo - to već kod fanova neće dobro proći.\nNa kraju, uzimajući u obzir bogatu istoriju Blizzard'a, lično mislim da zaslužuju poverenje i strpljenje fanova (među kojima se nalazim i sam) i ne donositi ishitrene osude. Iako njihove igre nisu po svačijem ukusu- mnogi ne vole Starcraft, Warcraft, ili Diablo- njihova decenijama duga reputacija, koju su dobili zahvaljujući izuzetno kvalitetnim proizvodima, svakako je zaslužena. Da li će Diablo: Immortal biti dobra igra, vredna svog imena, za sada se ne može sa sigurnošću reći, ali jedna stvar u svemu ovome jeste sigurna, a to je da Blizzard zaslužuje pravo da se o kvalitetu svakog njihovog naslova, postojećeg i budućeg, ipak dobro razmisli.\nTagovi: Blizzard, diablo, diablo immortal, igra, Igrice, Mobilni telefon


Kako će se ove godine odvijati naš najuticajniji Međunarodni filmski festival FEST – još uvek niko ne zna. Ipak, organizatori su usvojili koncepciju za 49. izdanje ovog filmskog praznika.\nPrema kulturnom kalendaru za ovu godinu, FEST će biti održan od 2. do 11. aprila.\nJedna od programskih celina biće posvećena kultnim filmovima koji su obeležili prethodne edicije festivala. U okviru selekcije „FEST-ovih 50″, u velikoj dvorani Sava Centra biće prikazano devet ostvarenja: „Odiseja u svemiru” Stenlija Kjubrika, „Limeni Doboš” Folkera Šlendorfa, „Smrt u Veneciji” Lukina Viskontija, „Zmijsko Jaje” Ingmara Bergmana, „Ponoćni kauboj” Džona Šlezingera, „Andrej Rubljov” Andreja Tarkovskog, „Tristana” Luisa Bunjuela, „Borsalino” Žaka Dereja” i „Beti Blu” Žan Žaka Benea.\nFilm „Odiseja u svemiru” Stenlija Kjubrika prikazan je na prvom izdanju FEST-a 1971. godine. Radnja ovog SF klasika prati putovanje na Jupiter s računarom HAL-om 9000 nakon otkrića tajanstvenog crnog monolita koji utiče na ljudsku evoluciju.\nFilm se bavi temama egzistencijalizma, ljudske evolucije, tehnologije, veštačke inteligencije i vanzemaljskog života. „Odiseja u svemiru” nominovana je za četiri Oskara, a ovenčala se jednim, dodeljenim za vizuelne efekte.\nU narednim decenijama film je stekao kultni status, a kritičari i filmski stvaraoci ga smaraju jednim od najuticajnijih filmova svih vremena.\n„Ponoćni kauboj” Džona Šlezingera, u kome su kultne uloge ostvarili Džon Vojt i Dastin Hofman, još jedan je film prikazan na prvom izdanju FEST-a.\nGlavna glumica u filmu, Silvija Majls, ujedno je bila i prva pristigla gošća u istoriji ove manifestacije.\nŠlezingerov film, čija se radnja odvija oko prijateljstva naivnog žigola u Njujorku (Vojt) i sitnog prevaranta (Hofman), svojevremeno je dobio Oskara za najbolji film, najbolju režiju, i najbolji adaptirani scenario.\nFolker Slendorf na FEST-u 2008. Foto FEST\nFilmsko ostvarenje „Limeni doboš” Folkera Šlendorfa na FEST-u je prikazan 1980. godine, ubrzo nakon što je dobio najveća priznanja u svetu filma: Zlatnu palmu u Kanu i Oskara za najbolji film van engleskog govornog područja.\nNastao po romanu Gintera Grasa, film prati život Oskara Macerata koji odlučuje da nikad neće odrasti, u godinama uspona nacizma i Drugog svetskog rata\nReditelj Folker Šlendorf je u 21. veku bio rado viđen gost FEST-a, pa je tako Beograd posetio 2001. i 2008. godine. U programu „FEST-ovih 50″, publika će moći da vidi „Director’s cut” verziju filma produženu za 20 minuta, po originalnoj viziji autora.\nKadar iz filma Andrej Rubljov, Foto: FEST\nOstvarenje „Andrej Rubljov” slavnog ruskog reditelja Andreja Tarkovskog imalo je svetsku premijeru 1966, a prvi put je prikazano na FEST-u 1973. godine.\nFilm zasnovan na životu istoimenog ruskog slikara ikona iz 15. veka, ponovo se našao na FEST-u 2008. godine kada je održana projekcija restaurisane verzije.\nTim povodom je gost Beograda i festivala bio ruski snimatelj Vadim Jusov, koji je radio i na originalnoj verziji filma.\nFilm „Smrt u Veneciji” u režiji Lukina Viskontija prikazan je na FEST-u 1973. Ova adaptacija istoimene pripovetke Tomasa Mana osvojila je posebno priznanje na festivalu u Kanu dve godine ranije.\nKadar iz filma Tristana, Foto FEST\n„Tristana” legendarnog Luisa Bunjuela, sa Katrin Denev u glavnoj ulozi (koja je posetila FEST 2005. godine), našla se na čuvenom prvom izdanju festivala, kao i „Borsalino” Žaka Dereja sa Žan-Pol Belmondom i Alenom Delonom u vodećim rolama, kao jedan od najuspešnijih gangsterskih filmova u istoriji francuske kinematografije.\nErotska psihološka drama „Beti Blu” Žan Žaka Denea (1986.) bio je jedan od filmova koji su obeležili osamdesete godine na FEST-u.\nMeđunarodni filmski festival – FEST se ove godine održava pod sloganom „Povratak u budućnost”, sa namerom da kao najveća i nadaleko poznata filmska manifestacija u zemlji i regionu, doprinese ponovnom oživljavanju bioskopskih platna i povratku filmske publike u bioskope.\nBIOSKOPI UPOZORAVAJU: SLEDEĆI NALET KORONE SA OVAKVIM USLOVIMA RADA NEĆEMO IZDRŽATI


U nagradnoj igri „Pakujte kofere, vodimo Vas na put!”, izvučeni su sledeći srećni dobitnici: 1. NAGRADA Vaučer u iznosu od 2.500 € za putovanje po izboru za dve osobe osvojila je IVANA SRNDOVIĆ, Beograd 2. NAGRADA Vaučer u iznosu od 2.000 € za...\nIzvučeni su dobitnici velike nagradne igre „Pakujte kofere, vodimo Vas na put!”, koju je AIK Banka sprovela u saradnji sa kompanijom Visa. Najsrećnijih troje osvojili su KonTiki Travel poklon vaučere za putovanje za dve osobe na destinaciju po želji u vrednosti od 2.500 evra, 2.000 e...\n< 1 2 ...35363738394041...4647 >


Nameštaj : Klupe i stolovi pivski slavski set 08.11.2019 - ID 86077727 - KupujemProdajem\nNameštaj > Stolovi i stolice > ID oglasa: #86077727 (postavljen: pre nedelju dana)\nKlupe i stolovi pivski slavski set\nKlupe I stolove za sve Vase proslave iznajmljujemo dovozimo I dolazimo po njih\nOdlična saradnja. Veoma korektna osoba. Već nekoliko godina sarađujemo i uvek je sve po dogovoru.\nNavlaka za odelo za put\nKompjuterski Radni sto za djake I komoda\nMetalni garderoberi ormarici\nsto i klupe iznajmljivanje


Zamrznute jajne ćelije mogu da se čuvaju deset godina, a evo koliko košta taj postupak :: Društvo\nIzvor: Ilustracija; Foto: EPA-EFE/MARTON MONUS\nInteresovanje za zamrzavanje jajnih ćelija postoji ali se još nijedna žena nije odlučila na taj korak, barem kada je riječ o cetinjskoj bolnici, kaže u razgovoru za Novu M načelnik Odjeljenja za humanu reprodukciju Željko Lazović.\nLazović objašnjava da se zamrznute jajne ćelije mogu čuvati deset godina, a starosna granica za ovaj postupak je do trideset i šeste godine.\nZamrzavanje jajnih ćelija u mnogim svjetskim zemljama nije nikakva novost i taj postupak je prilično uspješan. Lazović kaže da se žene interesuju za taj postupak, ali da se još nijedna nije odlučila na taj korak.\n"U ovom trenutku je povećano interesovanje... A posebno jer je sve više u svijetu ta uspješnost zamrzavanja jajnih ćelija na veoma visokom nivou, znači u posljednjih pet do deset godina, inače proces zamrzavanja u vantjelesnoj oplodnji je veoma napredovao. Ali još, makar koda nas na klinici, nijesmo imali taj social freezing... Odnosno zamrzavanje", naveo je on.\nZamrzavanje reproduktivnih ćelija može se obaviti i u situacijama kada se dogodi da osoba boluje od neke maligne bolesti.\nI u trenutku nakon postavljanja dijagnoze, a prije otpočinjanja terapije, mogu se zamrznuti kako uzorci sperme, tako i jajne ćelije.\nZamrznute jajne ćelije mogu da se čuvaju deset godina, a starosna granica za ovaj postupak je do trideset i šeste godine, ističe Lazović.\n"Zato što u tom trenutku kad žena zamrzne jajne ćelije one su stare onoliko koliko žena u tom trenutku ima godina, ako se želi ostavriti kao majka nakon pet godina onda su njene ćelije pet godina mlađe i tu je onda šansa uspjeha veća, nego da radi zamrzavanje u 40-oj godini", kaže on.\nEvo i koliko košta zamrzavanje jajnih ćelija.\n"Kod nas je zamrzavanje embriona 300 eura i odmrzavanje se plaća oko 100 ili 150 eura".\nPostupak zamrzavanja, kako kaže doktor Lazović, koristi se i prilikom vantjelesne oplodnje.\n"Kod parova koji dobiju veći broj embriona kada radimo postupak vantjelesne oplodnje, ako su embrioni dobrog kvalieta, mi svakom paru prije postupka dajemo informator kako bi bili informisani i da li će potpisati saglasnost da se embrioni koji su dobri, a kojih bude više od onog broja koji smijemo vratiti zamrznu", dodaje on.\nLazović se nada da će u narednom periodu u našoj zemlji biti omogućeno zamrzavanje embriona o trošku Fonda za zdravstvo.


EU: U ovom trenutku teško je govoriti o sankcijama Rusiji | Restart Magazin\nEvropska unija traži od Rusije „transparentnu i sveobuhvatnu istragu” o trovanju opozicionara Alekseja Navaljnog, a svoje nalaze će proučiti pre razmatranja eventualnih sankcija, izjavio je danas u Briselu portparol Evropske komisije Peter Stano.\nAnalize laboratorije nemačke vojske pružile su „nedvosmislen dokaz” da je Navaljni žrtva trovanja „nervnim agensom tipa novičok”, navodi nemačka vlada. „Pozivamo Rusiju na transparentnu i sveobuhvatnu istragu. U interesu Rusije je da pruži odgovore jer taj hemijski agens nije dostupan i na ruskom tlu je upotrebljen protiv ruskog državljanina”, rekao je Stano.\nKad je reč o „mogućim sankcijama”, kako je dodao, „u ovom trenutku nijedna istraga ne ukazuje ko je odgovoran”. „Želimo da odgovorni budu izvedeni pred lice pravde, ali za to treba da bude pokrenuta istraga i da ona da rezultate. Još nismo došli dotle”, kazao je portparol EK, prenosi Beta.\n„Teško je govoriti o kazni kada u ovoj fazi još nemate odgovorne. Istraga mora da se sprovede, a zatim će se odlučiti o dodatnim koracima”, dodao je on.\nPortparol EK je, međutim, dodao da „nije prihvatljivo videti da je neko žrtva pokušaja ubistva hemijskim agensom iz vojne klasifikacije, koji ne bi trebalo da bude dostupan.\nNavaljni nije prva žrtva takvih kukavičkih i nehumanih napada. Videli smo kako su drugi Rusi ubijani, kako su ućutkivani drugi glasovi (ruske) opozicije”, rekao je Stano.\nŠto se tiče „poverenja” Evropljana u ruske istrage, Stano nije želeo da komentariše, već je samo rekao da će EU, „kao što to uvek čini, proučiti zaključke i tok istrage ako ona bude sprovedena i bude dala rezultate”.\nPosle, kako je rekao, „bar usmenih signala o ruskoj želji za saradnjom”, „videćemo kako se ta saradnja konkretizuje i šta ruske vlasti rade s obzirom na nove elemente” koje je iznela Nemačka, rekao je Stano.\nPortparol EK je pozvao na sprovođenje „kredibilne” istrage, napominjući da „bilans (Rusije po ovom pitanju) nije baš zadovoljavajući”.\n← Kremlj odbacuje odgovornost za trovanje Navaljnog


Dec 22, 2015 lozinke\nPrema nedavnim istraživanjima* koja su sproveli stručnjaci iz kompanije Kaspersky Lab, skoro polovina (42 odsto) internet korisnika izjavila je da je makar jednom podelila svoju lozinku sa nekim ili je ostavila na vidljivom mestu. Ovakav vid ponašanja predstavlja apsolutno odsustvo obazrivosti i olakšava kriminalcima pristup onlajn životima korisnika.\nKada su bili upitani o tome koliko je bitno kreirati kvalitetnu lozinku, ispitanici su uglavnom smatrali da su jake lozinke neophodne za onlajn usluge koje su izuzetno važne. Istraživanjem je utvrđeno da korisnici smatraju da su stranice na kojima je neophodna jaka lozinka sajtovi za internet bankarstvo (61 odsto), elektronska pošta (42 odsto) i društvene mreže (20 odsto). Lista sa tri najbitnije aplikacije bila je praktično ista, pri čemu je 60 odsto ispitanika ocenilo da je jaka lozinka bitna za internet bankarstvo, 38 odsto za i-mejl i 21 odsto za društvene mreže.\nKorisnici takođe smatraju da stranice za onlajn kupovinu i aplikacije za plaćanje zahtevaju jake lozinke, ali ne vrednuju adekvatno ove stranice. Samo 28 odsto ispitanika smatra je onlajn kupovina važna internet usluga, iako je više od trećine njih (38 odsto) izjavilo da ta usluga zahteva jaku lozinku.\nOno što naročito zabrinjava jeste činjenica da iako korisnici smatraju da su za onlajn transakcije neophodne jače lozinke, više od četvrtine njih (29 odsto) smatra da im nisu neophodni dodatni slojevi zaštite prilikom korišćenja ovih usluga. Korisnici očekuju da će kompanije čije proizvode oni kupuju preko interneta obezbediti svu neophodnu zaštitu.\nSkoro trećina internet korisnika (31 odsto) izjavila je da deli informacije o lozinkama sa svojim članovima porodice, što njihove lične podatke izlaže dodatnom riziku. Čak 42 odsto ispitanika izjavilo je da deli svoje lozinke sa članovima porodice ili da ih ostavlja na vidljivom mestu. Iznenađujuće da svaki deseti korisnik (10 odsto) deli informacije o lozinkama sa svoijm prijateljima a čak 5 odsto sa svojim kolegama. Pored toga, budući da više od trećine (38 odsto) ispitanika koristi samo jednu i-mejl adresu za sve svoje potrebe, deljenje informacija o lozinkama sa drugim ljudima može izazvati veliku štetu. Ako bi lozinka dospela u pogrešne ruke, ona bi mogla biti zloupotrebljena i napadač bi mogao ukrasti sve informacije sa te i-mejl adrese.\n„Korisnici moraju biti mnogo obazriviji kada su u pitanju njihove lozinke. Kada ih jednom podele sa nekim, veoma je teško utvrditi do čijih ruku će njihove lozinke doći. Našim istraživanjem utvrđeno je da postoji ozbiljna nepovezanost između razumevanja zašto su nam neophodne jake lozinke i koraka koje preduzimamo kako bismo osigurali ove lozinke. Niko ne očekuje da će prijatelj ili član porodice svesno otkriti podatke o lozinkama, ali ako se nekim podelimo te informacije mi svesno povećavamo rizik od njihove zloupotrebe. Na taj način, kriminalci mogu dobiti jednostavan pristup ličnim i finansijskim podacima, dok se hakovani nalozi mogu iskoristiti za distribuciju malicioznih linkova i programa. U najgorem slučaju, kompletan identitet korisnika može biti izložen riziku. Čak i najkomplikovanija lozinka nije dovoljno jaka ako je vidljiva drugim osobama, tako da korisnici treba da ulože ozbiljne napore da je sačuvaju za sebe”, izjavio je Dejvid Em (David Emm), glavni bezbednosni istraživač u kompaniji Kaspersky Lab.\nKako bi pomogao korisnicima da sačuvaju integritet svojih lozinki, program Kaspersky Password Manager (deo programa Kaspersky Total Security – multi-device) obezbeđuje dodatni nivo zaštite tako što bezbedno čuva sve lozinke i sinhronizuje ih na svim uređajima. Ovaj program pamti i generiše jake lozinke i ima mogućnost automatskog prijavljivanja radi bezbednijeg pristupa aplikacijama, nalozima i veb stranicama.


Pretraga nekretnina - 11. od 25 stranica rezultata - Oglasi SveNekretnine\nPRODAJEMO UKNJIZEN TROSOBAN STAN U BLIZINI CUBURSKOG PARKA\n149.000€78 m21 910 €/m2Dodaj oglas u favorite\nVeoma prijatan salonski stan na odlicnoj lokaciji u blizini Cuburskog parka. Nalazi se...vise\nPALILULA VISNJCKA BANJA 135m2 , T ,220000e\n220.000€135 m21 629 €/m2Dodaj oglas u favorite\nKuca na Paliluli. Veoma prostrana kuca na odlicnom mestu u Visnjickoj Banji sa lepo sredjenim...vise\nPRODAJEMO DVOSOBAN STAN U BULEVARU DESPOTA STEFANA\n112.000€69 m21 623 €/m2Dodaj oglas u favorite\nProdajemo dvosoban stan u Bulevaru Despota Stefana. Stan se vodi kao drugi sprat, ali...vise\nPRODAJEMO UKNJIZEN PLAC OD 18A U CENTRU BECMENA\n36.000€1800 m220 €/m2Dodaj oglas u favorite\nProdaje se 17,81 ari uknjizenog placa u centru Becmena. Od Surcina udaljeno 6km, a od...vise


SMETNJE I PREKID RADA SOFTVERA – fim\nSMETNJE I PREKID RADA SOFTVERA\nTokom poslednjih deset godina, porast softvera kao usluge (SaaS) preoblikovao je industriju softvera za preduzeća. Tokom tog perioda, disruptori koji su bili pioniri modela i nosioci koji su prešli na njega stvorili su ogromnu vrednost za akcionare. Između 2011. i 2018. godine, tržišna kapa globalne softverske industrije porasla je dvostruko brže od ukupnog tržišta. Ipak, taj rast je imao trošak: profitabilnost industrije je opala i pala za polovinu tokom decenije.\nNarednih deset godina neće biti ništa manje burne. Kako SaaS sazreva, očekivanja kupaca u pogledu lakoće upotrebe i lakoće poslovanja i dalje će rasti. Platforme kao usluga (PaaS) od velike tri kompanije dobavljači oblaka (Amazon Veb Services, Google Cloud i Microsoft Azure) dobijaju udeo i komodizuju softver. A sa finansijskim tržištima koja se odmažu od pandemije COVID-19, investitori pažljivije razmatraju zdravstveno stanje.\nKupci žele SaaS proizvode i SaaS iskustvo\nSaaS je postao zadati model isporuke softvera i to velikom brzinom. U 2010. godini SaaS ponude predstavljale su samo 6 procenata prihoda od softvera za preduzeća. Do 2018. taj udeo je narastao na 29 odsto, odnosno 150 milijardi dolara na globalnom nivou. Ipak, ta cifra potcenjuje stvarnu veličinu tržišta. Kada se računaju prihodi od kompanija koje još uvek prelaze na SaaS, ukupan udeo kao usluga raste na 75 procenata svih prihoda od softvera za preduzeća ili više od 380 milijardi dolara. Te brojke znače da kompanije bez SaaS ponuda sada predstavljaju samo četvrtinu ukupnih prihoda industrije.\nProdavci će možda trebati da se specijalizuju\nTokom 2020-ih, glavni poremećaj mnogih softverskih kompanija biće rast PaaS-a. Između 2016. i 2018. godine, prihodi PaaS-a porasli su skoro dvostruko brže od stope SaaS-a od 44 procenta godišnje nasuprot 26 procenata, respektivno. Veliki deo tog rasta došao je na dnu softverskog paketa. Veliki dobavljači clouda, sa svojim obimom i resursima, razvili su PaaS usluge koje se sada nadmašuju sa vodećim dobavljačima softvera. Doseg i finansijski mišići divova omogućavaju im brže inovacije i izgradnju i održavanje ovih usluga po nižoj ceni. Unutar podtržišta za sistemski infrastrukturni softver (SIS) i razvoj i isporuku aplikacija (AD&D), dobavljači Velike trojke zabeležili su rast prihoda po složenoj godišnjoj stopi od približno 65 procenata između 2014. i 2018, u poređenju sa samo 4 do 5 procenata za dobavljače SaaS-a.


POKS | ZR KLIK\nPOKS osuđuje incident skrnavljenja spomenika Kralja Petra I Karađorđevića u centru našeg grada. Spomenik ...\nPOKS osuđuje incident skrnavljenja spomenika Kralja Petra I Karađorđevića u centru našeg grada. Spomenik je simbol pobede i veličine našeg kralja, ali i umetničko delo. Žalosno je što pravdu naši gr ...


Foto: N.N. | Purković Macan: "Polja smrti" počast žrtvama Jasenovca\nBojana Petković 15.05.2021 10:50\nZa pripremu akademije korišteni su materijal iz Javne ustanove "Spomen-područje Donja Gradina", te proza i poezija Branka Ćopića - "Priča starog druma", "Čitaocu", Ranka Pavlovića - "Damari jasenovački", Nikole Drenovca - "Moja je savjest čista", Đorđa Radišića - "Žica, Smrt, Juriš", Ljubice Miletić - "Liturgija u Jasenovcu" i Sime Brdara - "Gradina".\nBrojni ovdašnji profesionalci - glumci, scenaristi, režiseri, scenografi, majstori kompozicije, animatori - uvezani su kroz projakat. Scenario potpisuju Milan Gajić, Nataša Glišić i Mario Ćulum, kompozicije "Nagovještaj" i "Pakao" komponovao je David Mastikosa, nesvakidašnji video-dizajn potpisuje Bojan Stevanić, Duška Vujmilović Kukavica odabrala je kostime.\nAutor scenografije je Dragana Purković Macan, dekan Akademije umjetnosti Univerziteta u Banjaluci, koja je u razgovoru za "Nezavisne" govorila o ličnim utiscima i samom kreiranju memorijalne akademije.\nNN: Raditi memorijalnu akademiju sigurno nije jednostavan posao, kako u organizacionom, tako i u emotivnom smislu. Šta je ono što Vam je lično kao čovjeku bilo bitno da prenesete na gledaoce?\nPURKOVIĆ MACAN: O genocidu u Jasenovcu sam slušala još kao dijete, a kasnije i na časovima istorije, ali sam u detalje ušla kada sam prije 14 godina u Muzeju Republike Srpske radila dizajn za izložbenu postavku "Jasenovac". Posebno mučno mi je bilo gledati fotografije gdje su prikazana djeca u logoru i činjenica da ljudi mogu nositi toliko zlo i izopačenost u sebi. Sada kada smo radili memorijalnu akademiju htjeli smo da odamo počast žrtvama i da ukažemo gledaocima kolika je njihova žrtva i da svi nakon odgledane akademije preispitaju svoje stavove i odnos prema onima koji su nama dali slobodu. Nažalost, mnogo je strahota koje je srpski narod doživio od strane ustaša, a koje su u doba komunizma zataškavane i o njima nema nikakvog pisanog traga. Naša dužnost je da njegujemo kulturu sjećanja i da podsjećamo one koji dolaze.\nNN: Za razliku od rada na drugim projektima, da li je odgovornost bila veća s obzirom na to da ovdje teško da postoji porodica koja u svom stablu nema žrtvu NDH?\nNN: Za akademiju je korišten materijal Javne ustanove "Spomen-područje Donja Gradina", odnosno svjedočanstva preživjelih jasenovačkih logoraša. Kroz ovu akademiju i taj materijal je na neki način dobio svoj "novi život", da bude prikazan i da služi u svrhu nezaboravljanja istine?\nNN: U sve su utkane poezija i proza naših pisaca koji svjedoče o životu našeg naroda na ovim prostorima u to vrijeme, ali svjedoče i o stradanju. Da li je umjetnost zapravo najveći borac protiv zaborava?\nNN: Kroz projekat su uvezani brojni ovdašnji profesionalci - glumci, scenaristi, režiseri, scenografi, majstori kompozicije, animatori... Koliko je bilo značajno u projekat uključiti ovdašnje umjetničke snage?\nNN: Pripreme memorijalne akademije počele su prije više od godinu dana, odnosno prvobitno je pripremana za 75. godišnjicu proboja posljednje grupe jasenovačkih logoraša, ali realizacija je otkazana zbog nepovoljne epidemiološke situacije. Da li je ova, uslovno rečeno, pauza dala prostora da se nešto u programu promijeni i dodatno doradi i usavrši?\nNN: O Jasenovcu se konačno progovorilo i kroz igrani film Predraga Antonijevića, a u najavi je i film Lordana Zafranovića. Zašto je toliko dugo čekano da se kroz igrani film progovori o ovoj temi?\nJasenovac Poja smrti Memorijalna akademija Dragana Purković Macan


source.ba | Alarmantno stanje u Crnoj Gori i Albaniji: Raste vodostaj Skadarskog jezera i rijeke Bojane, količina vode na Drimu premašila kritični nivo\nAlarmantno stanje u Crnoj Gori i Albaniji: Raste vodostaj Skadarskog jezera i rijeke Bojane, količina vode na Drimu premašila kritični nivo\nRast vodostaja Skadarskog jezera i rijeke Bojane približava se nivou kada može doći do direktnog ugrožavanja stanovništa, domaćinstava i drugih objekata, upozoreno je iz Operativnog štaba za zaštitu i spasavanje Direktorata za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova Crne Gore.\n"Poplave još nisu zahvatile područja sa potencijalnim rizikom, ali hidrološki i meteorološki parametri govore da se situacija u narednim danima može značajno usložnjavati i komplikovati", navodi se u saopštenju Operativnog štaba.\nDodaje se i da Operativni štab konstantno prati situaciju i da je u stalnom kontaktu sa nadležnim službama i organima, na lokalnom i državnom nivou.\n"Situacija je i u susjednoj Albaniji vrlo složena po ovom pitanju, jer je količina voda u hidroakumulacijama na Drimu premašila kritični nivo", saopšteno je iz Operativnog štaba.\nIz štaba ističu da je ispuštanje vode iz tih hidroakumulacija uz količinu padavina i druge faktore jedan od ključnih razloga podizanja vodostaja jezera i direktno će uslovljavati situaciju na terenu.\n"Apelujemo da građani pokretnu imovinu i životinje izmjeste na sigurne lokacije, da putem sredstava informisanja prate razvoj situacije i budu odgovorni saradnici u ovom zajedničkom problemu", naglašava se u saopštenju.\nSistem zaštite i spasavanja je, kako su dodali, i dalje u punoj pripravnosti sa svim raspoloživim materijalnim i ljudskim resursima i biće reagovano u skladu sa razvojem situacije.\nTagovi: PoplaveCrna GoraAlbanija


U ponedjeljak se otvara put preko prevoja Čemerno - Klix.ba\n4.8.2013. u 16:28\nU ponedjeljak će biti puštena u saobraćaj novoizgrađena trasa puta preko prevoja Čemerno, koja se ocjenjuje kao historijski projekt koji će predstavljati najkraću saobraćajnu vezu sa crnogorskim primorjem, saznaje Srna.\nVlada RS izdvojila je 72 miliona KM za gradnju ove dionice, čija je dužina oko devet kilometara, pa će putna komunikacija preko Čemerna biti skraćena za oko pet kilometara.\nTokom radova na novoj trasi puta, kao i zbog aktiviranog klizišta, saobraćaj se preko prevoja Čemerno odvijao privremenom obilaznicom.\nFinansijska konstrukcija je uvećana za 15 miliona KM i ide na teret izvođača radova firme "Integral inženjering", koji je obavezan da u naredne dvije godine da garancije za put.\nNovi rok za završetak radova na prevoju Čemerno 5. august\n05.08.2013. u 09:45\n04.08.2013. u 12:19


Savremeni gromobrani – konstrukcija i princip rada | Simen vesti\nKako nastaje grom\nU oblacima nabijenim elektricitetom najpre se javlja prethodno pražnjenje, koje se naziva traser. Ono se kreće na dole, prema zemlji, cik-cak linijom, tražeći pogodan cilj.\nObjekti u zoni nevremena – ograde, drveće, ljudi, zgrade, gromobrani… emituju različite količine elektriciteta usmerene kroz vazduh na gore, pojednostavljeno rečeno, kanalima, koje zovemo uzlazni traseri.\nNa nekoliko desetina metara iznad zemlje stvara se zona pojačanog električnog polja. Na mestu gde se silazni i uzlazni traser spoje zatvara se električno kolo i mi najpre vidimo munju, a zatim dođe do pražnjenja, odnosno udara groma u objekat na zemlji. Istom putanjom se događa zatim u kratkom vremenskom periodu više pražnjenja koja veoma brzo slede jedna druge, što nekada možemo da registrujemo kao naknadne udare, a nekada ne.\nGrmljavina koju čujemo nastaje od naglog širenja pregrejanog vazduha koje stvara zvuk.\nPosledice udara groma su direktne – visoke temperature, varničenja, paljenja, i indirektne, koje podrazumevaju kapacitivne, induktivne i magnetne uticaje na metalne aparate, mašine, uređaje, konstrukcije… u zoni udara.\nU Frenklinovo doba, u 18. veku, znalo se da gromobran treba da sprovede energiju u zemlju, na bezbednu udaljenost od kuće. Donekle usavršena, ali zaštita zasnovana na istim principima, primenjuje se i danas, uglavnom na malim objektima. Ovakvi, klasični gromobrani, obezbeđuju zaštitu ugradnjom štapa na objektu i visokokvalitetih elektroprovodnika dobro povezanih sa uzemljenjem. Često se objekat štiti i kavezom na samoj površini (Faradejev kavez), koji dodatno stvara gušće naelektrisanje i povećava verovatnoću da baš on bude tačka pražnjenja ili da, kako to obično kažemo, “privuče” grom.\nKako radi savremeni gromobran\nSavremeni gromobran na konstrukciju zaštite (šipka, provodnici, uzemljenje) dodaje i jedan poseban efekat – njegovo dejstvo ispoljava se na vazdušnoj masi iznad objekta, do više desetina metara u vis.\nPodsetimo sada na uzlazni traser o kojem smo govorili. Savremeni gromobran na vrhu ima štapnu hvataljku, odnosno uređaj za rano startovanje, koji obezbeđuje da gromobran izbaci uzlazni traser u atmosferu pre nego što bi to učinila obična gromobranska šipka. Za ovo je zadužena prihvatna glava samog gromobrana – ona emituje jone i jonizuje vazduh u okruženju.\nRazlika između vremena za koje gromobran sa ranim startovanjem izbaci traser i vremena za koje ga emituje klasični gromobran naziva se vreme prednjačenja. Iako se izražava mikrosekundama, dovoljno je za veliku prednost u efikasnosti.\nSavremeni gromobran sa ranim startovanjem, dakle, obezbeđuje da se električnom pražnjenju napravi najbezbednija trasa što pre, kako ne bi pogodio mesto na kojem može da izazove štetu.\n← Simen gromobrani na Kargo centru u Jagodini Na valjevskom “Krušiku” 24 Simen gromobrana →


Ekološki kompoziti od kamenog otpada - Gradjevinarstvo.rs\n24.09.2019. | Gradjevinarstvo.rs\nIstraživači sa UBC Okanagan proizvode uz pomoć polimera i ostataka od prirodnog kamena, ekološki prihvatljive kamene kompozite.\nOvi novi kompoziti su napravljeni od prethodno odbačenih materijala tj. ostataka rezanja prirodnih građevinskih ili ukrasnih blokova za zgrade, građevinskih materijala ili spomenika. Iako je ponovna upotreba otpadnog materijala od prirodnog kamena uobičajena u cementu, pločicama i betonu, dodavanje kamene sirovine polimerima je nova i inovativna ideja, objašnjava profesor sa School of Engineering, Abbas Milani.\nRastuća industrijska potražnja za multifunkcionalnim sirovinama koje su u skladu sa prirodom teraju istraživače na razvoj dodanih vrednosti i biokompozita koji štede energiju, objašnjava.\nBudući da je sirovina otpadni materijal, samim tim su i niži troškovi proizvodnje, rekao je Milani, direktor UBC-ovog Instituta za istraživanje materijala i proizvodnju (MMRI).\nMilani i njegove kolege nedavno su dobili finansijska sredstva sa UBC-a za uspostavljanje klastera izvrsnosti u istraživanju biokompozita. Klaster će razviti nove biokompozite i reciklirane kompozite na bazi poljoprivrednih i šumarskih proizvoda kako bi se minimizovao uticaj konvencionalne plastike i otpada na okolinu.\nPraškasti kameni otpad korišćen u projektu pruža fleksibilnost novom kompozitnom polimernom matriksu. Može se dodavati u različitim odnosima u gotov proizvod pri odgovarajućoj temperaturi ili pritisku kako bi se zadovoljili strukturalni zahtevi ili estetski zahtevi, koje su definisali industrija i kupci.\nOvi kompoziti od zelenog kamena lako se mogu koristiti za dekoraciju, kod sanitarija i u različitim industrijama.\nIstraživači su menjali količinu kamena koju su dodavali kompozitima, a zatim testirali nekoliko parametara kako bi odredili čvrstoću, izdržljivost i gustinu, zajedno sa toplotnom provodljivošću. Oblikovanje i mehanička ispitivanja izvedeni su u laboratoriji za istraživanje kompozita Okanagan u saradnji sa MMRI.\nDodavanjem kamenih ostataka kompozitima, istraživači su utvrdili da oni ne samo da povećavaju snagu i izdržljivost polimera, već se i provodljivost kompozita proporcionalno povećava na osnovu dodate količine kamena.\nVeća čvrstoća je važna, ali veća provodljivost (do 500%) otvara vrata za nove potencijalne aplikacije, uključujući 3D štampanje sa recikliranim kompozitima, objašnjava Milani.\nMilani je dodao da je svaki put kada se neki otpad preusmeri sa depnije i generiše u proizvod koji ima ekonomsku korist, dodatna dobit. Takođe je rekao i da se nada se da će ove vrste proizvoda, pažljivo dizajnirane od strane istraživača različitih profila fokusiranih na 3R (repairable, reusable i recyclable) značajno doprineti ekonomiji regije u kojoj oni rade i Kanade u celini.


Eko-zeleni poručuju: Štitimo okoliš, čuvajmo prirodu! Radio Gradačac – 56 godina sa vama…\nEko-zeleni poručuju: Štitimo okoliš, čuvajmo prirodu!\nU organizaciji Udruženja „EKO-ZELENI“ Gradačac, održan je sastanak na kojem su prezentovane aktivnosti Udruženja u periodu od „Dana planete Zemlje“ do „Svjetskog dana zaštite okoliša“. Sastanku su prisustvovali članovi Udruženja “EKO-ZELENI” Gradačac, predstavnici osnovnih i srednjih škola sa područja naše općine, koji su koordinirali akciju uređenja i čišćenja zelenih površina povodmom obilježavanja „Dana planete Zemlje“, te predstavnici Ronilačkog kluba “Vidara”, Radija Gradačac i učenici koji su nagrađeni u okviru takmičenja „Sačuvaj prirodu-Zaradi svoj eko džeparac!“\nPredsjednik Udruženja, Aziz Hodžić, se zahvalio prisutnima na uspješnoj saradnji u okviru projekta „Uređenje i čišćenje zelenih površina, povodom obilježavanja Dana planete Zemlje“.\nTim povodom dodjeljene su zahvalnice predstavnicima škola i drugim partnerima u realizaciji ovog projekta, kao i nagrada za najbolje fotografije učesnika akcije čišćenja i ekološkog uređenja. Prvu nagradi osvojila je Lejla Durmišević, učenica O.Š. „Hasan Kikić“ Vida 1–Gradačac, dok su druga i treća nagrada pripale učenicima O.Š. „Hamdija Kreševljaković“ Kamberi (Džani Škahić i Ajnuru Omerčiću).\nPobjednica foto-konkursa Lejla Durmišević se zahvalila na osvojenoj nagradi i rekla kako će novčana sredstva donirati za liječenje sedmogodišnjeg dječaka Benjamina Husića, koji boluje od cerebralne paralize.\nNa sastanku je istaknuto je da je Udruženje apliciralo na javne pozive viših nivoa vlasti za sufinansiranje ekološkoh projekata, kao i javni poziv Ambasade Švicarske u BiH.\n– Očekujemo i nadamo se da će nam sredstva za realizaciju apliciranih projekata biti odobrena, jer se radi o projektima edukativnog karaktera, promocije zaštite životne sredine, tako i kada je riječ o projektu izgradnje eko šetnice i aleje drvoreda na lokalitetu jezera Vidara, istakla je sekretar Udruženja Nihada Zelinkić.\nMuhamed Bijelić, predsjednik Skupštine UG EKO-ZELENI Gradačac, je ukazao na važnost obilježavanja ekoloških datuma u našoj lokalnoj zajednici.\n– Svi ovi važni datumi na neki način su se obilježavali od osnivanja Udruženja i potrebno je nastaviti sa ovom praksom. Danas smo učestvovali u programu Radio Gradačca u emisji posvećenoj obilježavanju Svjetskog dana zaštite okoliša. O važnosti zaštite okoliša su govorile i učenice Gimnazije „Mustafa Novalić“ koje su učestvovale i pobijedile na kantonalnim i federalnim takmičenjima iz oblasti ekologije Ajna Softić i Zerina Karić, kao i Lejla Durmišević, pobjednica takmičenja „Sačuvaj prirodu-Zaradi svoj eko džeparac!“. Ovo je još jedan primjer informisanja javnosti o pozitivnim pričama i primjerima iz naše sredine, koji se trude da kroz svoj lični angažman daju doprinos očuvanju i zaštiti životne sredine, istakao je Muhamed Bijelić.\nRadio Gradačac/Udruženje „EKO-ZELENI“ Gradačac


Deda: Odnosi sa Amerikom nisu dobri, mi za Trampa nismo posebni | Radio Kosovska Mitrovica\nDeda: Odnosi sa Amerikom nisu dobri, mi za Trampa nismo posebni\n9. March, 2019 09:17 |\nNaprotiv učestalim izjavama mnogih kosovskih političara da se uprkos upozorenjima Amerike da se ukinu takse na robu iz Srbije iz BiH, i odbijanja kosovske vlade da to uradi, odnosi između „velikih prijatelja“ nisu promenili, poslanik opozicione Alternative Iljir Deda tvrdi suprotno. Govoreći o najavljenim posetama američkih i nemačkih zvaničnika, Deda navodi da će se od kosovskih zvaničnika koji će dobiti „ozbiljan ukor“ tražiti i „hitno“ ukidanje ove mere.\nDeda je za kablovsku televiziju TV T7 nedavno izjavio da će savetnici Angele Merkel, Matias Lutenberg i Jan Heker, na sastancima koje će imati sa najvišim zvaničnicima zemlje zatražiti hitno ukidanje takse, prenosi Gazeta Express.\nDeda ujedno zaključuje da je istina da „odnosi sa SAD nisu dobri“, prenosi Gazeta Express.\nPored toga, Deda navodi da je „administracija američkog predsednika Donalda Trampa nepredvidiva“, kao i da američki predsednik ima „sasvim drugačiju spoljnu politiku i da se neće pozivati na prošlost“.\n„Mi nismo posebni za njega“, tvrdi ovaj poslanik i naglašava da Tramp „gleda sadašnjost i budućnost, dok uopšte neće da se osvrće na prošlost“.\nO promeni stava američke administracije kada je reč o Kosovu, od kada je predsednik ove zemlje Donald Tramp, u prošlosti je govorio i šef srpske diplomatije Ivica Dačić.\n„Dok su ranije administracije od Srbije tražile priznanje nezavisnosti Kosova, Trampova se zalaže za kompromis između Beograda i Prištine,“ izjavio je nedavno Dačić.\nUkazao je na to da sada Amerika želi „kompromis i dogovor“, koji će dovesti do „međusobnog priznanja“ što je, po navodima srpskog ministra, „promenjena priča“.


Unilab UG219 | Unilab d.o.o.\nKao što je ranije pomenuto, UG219 ima dvojaku funkciju. Radi se jednostavnoj četvorozonskoj alarmnoj centrali i GPRS komunikatoru putem kojeg podržane eksterne alarmne centrale mogu komunicirati sa nadzornim centrima sigurnosnih agencija, a također i obavještavati korisnike o ciljanim događajima SMS porukama.\nUG219 implementira alarmnu centralu sa 4 alarmne zone i 2 relejna izlaza. Za svaku alarmnu zonu je moguće zasebno odrediti očekivano normalno stanje senzora (NO/NC) kao i njenu namjenu tj. da li se koristi kao protivprovalna zona, vatrodojavna zona ili tzv. key-switch zona. Prvi relejni izlaz se koristi za povezivanje sirene, dok je drugi proizvoljne namjene i može se upravljati putem SMS poruka. Izlaz za sirenu se može koristiti i za generisanje tzv. chirp signala. U slučaju drugog izlaza omogućeno nam je da ga trajno ili na određeni period aktiviramo/deaktiviramo.\nUključenje/isključenje sistema se može obavljati na dva načina:\nSlanjem odgovarajuće SMS poruke\nPutem key-switch zone\nAlarmna centrala dozvoljava prijavu do 4 korisnika, pri čemu svaki korisnik ima vlastiti PIN definisan četvorocifrenim brojem. PIN se koristi kao zaštita od neautoriziranog pristupa, a također je i osnov za utvrđivanje rednog broja koji se šalje nadzornim centrima u procesu izmjene statusa uključenja sistema. Neautorizirani pristup se dodatno može spriječiti na način da se aktivira opcija koja omogućava kontrolu isključivo putem autoriziranih telefonskih brojeva.\nKomunikacija sa nadzornim centrima\nZa komunikaciju sa nadzornim centrima UG219 koristi standardizirani SIADC9 protokol. Moguća je istovremena komunikacija sa dva nadzorna centra kao i definisanje adresa backup servera koji će biti korišteni onda kada komunikator ne može da komunicira sa primarnim serverima. Podržana su oba IP transportna protokola odnosno Tcp i Udp.\nKomunikator omogućava definisanje perioda provjere veze sa SIADC9 serverima. Tokom implementacije komunikatora poseban akcenat je stavljen na mehanizme koji obezbijeđuju održavanje veze sa serverima kao i minimiziranje vremena obnove eventualno raskinutih veza.\nSMS kontrola i dojava\nRazmjena informacija sa krajnjim korisnicima se obavlja putem SMS poruka. Putem ovih poruka moguće je kontrolisati status uključenja interne alarmne centrale, aktivirati ili deaktivirati jedan od dva relejna izlaza kao i dobiti informaciju o alarmnoj situaciji. Također, SMS porukama je moguće kontrolisati i neke alarmne centrale povezane na UG219.\nFormat poruka, koje se razmijenjuju između komunikatora i korisnika, je podesiv. Korisnik određuje sadržaj SMS poruke koji će se slati za odgovarajući alarmni događaj. UG219 pored slanja poruka omogućava i generisanje telefonskog poziva za određene alarmne situacije.\nEksterna alarmna centrala\nUG219 se može koristiti kao komunikator za više različitih alarmnih centrala. Komunikator se povezuje na alarmni bus što nosi niz benefita, a jedan od najznačajnijih je izuzetno kratko vrijeme prenosa alarmne poruke do nadzornog centra sigurnosne agencije.\nU ovom trenutku, UG219 može se koristiti kao komunikator slijedećih alarmnih centrala:\nParadox Spectra 1728EX, 1728, 1738\nParadox SP4000, SP5500, SP6000, SP7000\nParadox Magelan 5000, 5500\nGSM/GPRS GSM 850MHz, EGSM 900MHz, DCS 1800MHz, PCS 1900MHz\nNapajanje 13.8V / Max. 700mA\nTemperaturni opseg -20 – 50 C\nOpseg dozvoljene vlažnosti 10 – 90%, nekondenzovana


Poslednji živi èlan misije: "Zaista smo spustili èoveka na Mesec" - Vesti - Život - B92.net\nFoto: Tanjug/Dimitrije Goll/bk\nNa pitanje, kako odgovara onima koji sumnjaju da je èovek zaista bio na Mesecu pre 50 godina, Vujiæ kaže da uživa kada odgovara skepticima.\n"Ja im kažem, proveli smo mnogo vremena u Diznilendu da bismo snimili film. Ali, to nije sluèaj. Vlada SAD i NASA i svi koji su uèestvovali: izvodjaèi, podizvodjaèi i dobavljaèi i inžennjeri potrošili su 25 milijardi dolara na taj projekat, što bi u sadašnje vreme bilo oko 120 milijardi dolara za Apolo program", naveo je Vujiæ.\nMi smo spustili èoveka na Mesec, naglasio je Vujiæ na prezentaciji održanoj na Mašinskom fakultetu u Beogradu. "I u skladu sa vašim pitanjem da li smo to zaista uradili, ja uživam da isprièam prièu Edvina Baza Oldrina, koji je zaista šetao po Mesecu. Kada su ga isto pitali, on je udario èoveka u lice i rekao - da mi smo se spustili na Mesec", naveo je Vujiæ.\nKaže da ima više pojedinosti kada je reè o tim sumnjama, na primer: ljudi kažu da su videli zastavu na Mesecu, gde nema vazduha i pitaju pa kako se onda ona vijorila. "Nil Armstrong je bio pametan i razumeo to i zato je zakaèio nekoliko popreènih štapova kroz zastavu, kako bi zastava mogla da se vijori", objasnio je Vujiæ.\n"Drugo, ljudi kažu da su videli odraz Nila Armstronga na viziru kacige kod Oldrina i pitaju se kako to da nije imao kameru i ko je onda snimao njih dvojicu na Mesecu?". Kamera je bila postavljana na njihovim odelima, tako da su se meðusobno snimali dok su šetali. Eto to su neka najèešæa pitanja koja se postavljaju, da li smo bili na Mesecu. Jesmo i uložili smo veoma veliki napor u kome je uèestvovalo oko 400.000 nauènika, inženjera i rukovodilaca, koji su doprineli uspehu tog projekta", istakao je Vujiæ.\nNa pitanje da li æe èovek ponovo otiæi na Mesec, Vujiæ je rekao da je aktuelna amerièka administracija veæ najavila da æe se u narednih pet ili sedam godina ponovo otiæi na Mesec. Kako je rekao, to je zaista namera SAD, "da obnovi NASA projekat i da ponovo vidi èoveka na Mesecu u narednih pet do sedam godina".


UDG Open Mind Academy-FoodHub organizator treninga Future and Food\nUniverzitet Donja Gorica za sve đake III i IV godine svih srednjih škola organizuje Open Mind Akademiju u periodu od 20. aprila do 15. maja. Open Mind Akademy je namijenjena srednjoškolcima završnih godina koji žele da steknu praktično iskustvo u nekoj od veoma aktuelnih oblasti koristeći savremene tehnologije poput 3d štampanja, dizajna, programiranja, dronova, vještačke inteligencije i drugih, u saradnji sa profesorima i saradnicima Univerziteta Donja Gorica.\nMotiv programa je: “Zakorači u budućnost”. Učesnike očekuje rad na uzbudljivim projektima, baziranim na najnovijim trendovima i tehnologijama, a stečeno znanje će im omogućiti da lakše izgrade svoju budućnost u nekoj od oblasti koju odaberu ovim programom. Upoznajte, kreirajte, programirajte, stvarajte u duhu novog doba i savremenih tehnologija!\nPravo prijave imali su đaci III i IV godine svih srednjih škola. U okviru određenih treninga biće organizovana i evaluacija projektnih rješenja nastalih posredstvom treninga, kao i dodijeljene nagrade.\nTreninzi u okviru Akademije će biti organizovani u periodu od 20. aprila do 15. maja, u trajanju od 2-3 nedelje. Treninzi obuhvataju online predavanja sa dvodnevnim boravkom i intenzivnim treningom na Univerzitetu Donja Gorica. Treninzi će se realizovati putem online platofrmi, kao i u zgradi Univerziteta i u Laboratorijama,nakon završetka kompletnog online sadržaja, kada to mjere dozvole u skladu sa epidemiološkom situacijom i preporukama nadležnih organa za održavanje nastave.\nU okviru Open Mind Akademije, biće održani sljedeći treninzi:\nBUILD YOUR FUTURE WITH TECHNOLOGY – 3D mr Bojana Sterniša i mr Šemso Kalač\nANALYZING SOCIAL MEDIA TRENDS doc. dr Armin Alibašić\nPYTHON PROGRAMIRANJE VIDEO IGRICA mr Stevan Šandi i mr Stevan Čakić\nDRON FOTOGRAFIJE - DRON PILOTING mr Luka Laković i Seid Kurpejović\nFUTURE AND FOOD Amil Orahovac i Andrea Milačić\nKOMUNIKACIJA I DIGITALNI PEJZAŽ Prof. dr Nenad Vujadinović, Milica Šaranović, Milica Šćepanović\nFoodHub organizator treninga Future and Food\nTrening Future and Food biće organizovan od strane tima FoodHub-a, koji stavlja na raspolaganje sva svoja znanja, kako bi srednjoškolce na što bolji način upoznao sa svim temama koje se tiču hrane.\nU okviru treninga Future and Food, srednjoškolci će, tokom online predavanja, koja predstavljaju svojevrsni uvod u praktični dio (dani na Univerzitetu), imati priliku da se upoznaju sa bezbjednošću hrane, prehrambenom tehnologijom, mikrobilogijom hrane, biohemijom hrane i drugim temama, nakon čega će na Univerzitetu, odnosno u Laboratoriji za kvalitet i bezbjednost hrane, steći i praktično iskustvo.\nNaš mladi istraživač, Amil Orahovac, gostujući na TV Prva, predstavio je Open Mind Academy i naglasio značaj škole Future and Food.


Analiza autorskih tantIjema\nostvarenih po osnovu emitovanja, javnog izvođenja i saopštavanja javnosti muzičkih dela za 2006.godinu (januar - decembar 2006.god.) - tzv. mala prava.\nZnačajan rezultat rada službe Sokoja predstavlja podatak da je u 2006. godini neto fond za raspodelu povećan za 37,4% u odnosu na 2005. godinu. Tokom prošle godine obrađen je mnogo veći broj košuljica, 14% više nego 2005. godine (više je uneto 123.826 dela).\nPovećan je broj korisnika u 2006. godini u odnosu na 2005. godinu. Broj korisnika je porastao sa 9.922 na 16.651. Realan broj korisnika je znatno veći od prikazanog, jer se, zbog načina obračuna, pod jednom stavkom objekta nalazi više registrovanih objekata.\nPregled naplate po korisnicima 2005/2006.godina\n- Od najvećeg korisnika, Javnog servisa (Radio televizije Srbije) prikupljena autorska naknada u 2006. godini je manja za 26,5% u odnosu na 2005. godinu. Smanjen je i priliv košuljica od Javnog servisa u 2006. godini (164.337 dela je manje u odnosu na 2005. godinu). U ovoj godini Javni servis nije platio autorsku naknadu za korišćenje muzike na svojim programima (od 2007. godine Sokoj nema ugovor sa Javnim servisom);\n- U klasi komercijalno radio i televizijsko emitovanje povećanje autorske naknade u 2006. godini, za 38,3% u odnosu na 2005. godinu, rezultat je primenjivanje ugovora Sokoja i Republičke radiodifuzne agencije (potpisan maja 2004. godine). Obrađeno je 298.745 dela više u odnosu na 2005. godinu;\n- Od kablovskog i satelitskog emitovanja prikupljena autorska naknada u 2006. godini je veća za 90% u odnosu na 2005. godinu;\n- Kod koncerata umetničke muzike ne može se napraviti precizno poređenje, jer su u 2005. godini koncerti umetničke muzike oslobođeni troškova naplate, pojačan je fond iz vanrednih prihoda i primenjen je sistem poentiranja, na osnovu tada važećeg Plana raspodele. Prikupljena autorska naknada je manja za 36,9% u odnosu na 2005. godinu;\n- Koncerti popularne muzike - 5,2% veća naplata;\n- Ugostiteljski objekti sa živom muzikom - 24,8% veća naplata;\n- Ostale javne manifestacije - 5,4% veća naplata;\n- Interaktivno činjenje dela dostupnim javnosti - 8,3% veća naplata\nTabelarno prikazana analiza autorskih tantijema odnosi se na tantijeme ostvarene na teritoriji zaštite Sokoja, po osnovu emitovanja, javnog izvođenja i saopštavanja javnosti muzičkih dela (mala prava).\nPredmet ove analize nisu ostvarene tantijeme iz inostranstva, kao i tantijeme ostvarene od mehaničkih prava (proizvodnja i distribucija nosača zvuka ili nosača zvuka i slike).\nNovi Plan raspodele, koji je usvojen na Skupštini Sokoja 01. jula 2006. godine, primenjen je prvi put na raspodelu tantijema 2006. godine, a realizovan je početkom jula 2007. godine. Analiza je urađena poređenjem 2005. i 2006. reparticione godine, na osnovu svih statističkih podataka bitnih za raspodelu. Utvrđivanje uzroka manjih tantijema kod pojedinih autora i nosioca prava u 2006. godini u odnosu na 2005. godinu urađeno je na uzorku od prvih sto autora i nosioca prava, po ostvarenim tantijemama.\nOvo poređenje ne daje sasvim realnu sliku iz sledećih razloga:\n- Osnov raspodele dveju godina su košuljice iz dve različite reparticione godine;\n- Nije primenjem isti Plan raspodele;\n- Nije podeljen podjednak fond, sa istom stopom troškova zaštite.\nOpšti je utisak da su autori i nosioci prava raspodelom u 2006. godini ostvarili veće tantijeme nego u 2005.\nU raspodeli za 2006. godinu učestvovalo je 6.807 autora i nosilaca prava (14,4 % više u odnosu na 2005.godinu),a prosečno obračunat autorski honorar iznosio je 7.637,00 dinara (domaći autori i nosioci prava su učestvovali sa 63 % u raspodeli).\nU raspodeli za 2005. godinu učestvovalo je 5.828 autora i nosilaca prava, a prosečan obračunat autorski honorar iznosio je 6.136,88 dinara (domaći autori i nosioci prava su učestvovali 67 % u raspodeli).\n2006. reparticiona godina\n2005. reparticiona godina\nUkupan neto fond za raspodelu: 82.791.974,50 dinara Ukupan neto fond za raspodelu: 51.846.484,72 dinara\nBroj dela: Ukupan broj minuta: Broj dela: Ukupan broj minuta:\n886.965 4.940.531 763.139 3.477.000\nKlasa Ukupan br. dela dinara Klasa Ukupan br. dela dinara\nRadio emitovanje Javnog servisa 362.868 7.143.189,30 Radio emitovanje Javnog servisa 537.146 17.211.371,90\nTV emitovanje javnog servisa 9.941 5.510.031,31 TV emitovanje javnog servisa\nKomercijalno radio emitovanje 439.036 25.646.154,74 Komercijalno radio i TV emitovanje 176.667 18.255.227,85\nKomercijalno TV emitovanje 36.376 22.027.130,74\nKablovsko i satelitsko emitovanje 10.239.013,39 Kablovsko i satelitsko emitovanje 1.008.165,33\nKoncerti umetničke muzike 867 dela\n183 programa 395.816,25 Koncerti umetničke muzike 677 dela\n194 programa 627.107,42\nKoncerti popularne muzike\n2.984.560,51 Koncerti popularne muzike 1.601 delo\n91 program 2.828.206,87\nUgostiteljski objekti sa živom muzikom 9.257 dela\n318 programa 2.606.659,20 Ugostiteljski objekti sa živom muzikom 9.943 dela\n336 programa 1.958.895,26\nOstale javne manifestacije 6.843 dela\n144 programa 5.517.097,24 Priredbe 9.394 dela\n233 programa 5.833.345,93\nInteraktivno činjenje dela dostupnim javnosti 20.453 722.321,82 Interaktivno činjenje dela dostupnim javnosti 27.711 662.555,11\nFond za stimulaciju Predviđen Planom raspodele 3.461.609,05\nVrednost poena/faktora po obračunskim klasama za 2006.godinu:\nRadio emitovanje Javnog servisa – vrednost 1 boda 0,07107 dinara\nTV emitovanje Javnog servisa – vrednost 1 boda 1,51976 dinara\nKomercijalno radio emitovanje – vrednost 1 boda 0,11786 dinara\nKomercijalno TV emitovanje – vrednost 1 boda 1,54965 dinara\nKoncerti umetničke muzike – vrednost faktora 0,62223 dinara\nKoncerti popularne muzike – vrednost faktora 0,71355 dinara\nUgostiteljski objekti sa živom muzikom – vrednost faktora 1,51830 dinara\nOstale javne manifestacije – vrednost faktora 1,48652 dinara\nInteraktivno činjenje dela dostupnim javnosti – vrednost faktora 1,16141 dinara\nNa navedenom uzorku, od prvih 100 autora i nosilaca prava po visini ostvarenih tantijema, utvrđeno je da je većina autora ostvarila veće tantijeme nego prethodne godine. Samo kod šest autora i jednog nosioca prava utvrđeno je da su im tantijeme manje nego prethodne godine.\nRazlozi pada tantijema su sledeći:\n- Nepotpuni dostavljeni repertoari rtv emitera u 2005. i 2006. godini, kao i neobrađene košuljice Javnog servisa (dostavljene su posle roka predviđenog za obradu);\n- BK TV i RTS 3 prestali su sa radom;\n- Nepostojanje kategorije stimulacije u novom Planu raspodele (u ranijim aktima stimulaciju su dobijali živi autori muzike i aranžmana čija dela se emituju na RTS-u, fond izdvajan iz vanrednih prihoda, a to je činilo cca 40% autorskog honorara);\n- Gašenje radio stanice i prestanak korišćenja avizo muzike koja je limitirana novim Planom raspodele na godišnjem nivou.\nAnaliza je ukazala da je smanjenje tantijema prisutan u čitavoj kategoriji umetničke muzike. Kod autora popularne muzike prisutni su pojedinačni slučajevi, kod kojih se najčešće pojavljuje jedan od četiri pomenuta uzroka.\nDomaći autori umetničke muzike u 2006. godini učestvovali su sa 2% u raspodeli, a u 2005. godini učestvovali su sa 9,8%. Ukupna minutaža dela domaćih autora umetničke muzike u 2006. godini iznosila je 84.604 minuta, a u 2005. godini 100.220 minuta.\nUzroci drastičnog pada tantijema autora umetničke muzike su sledeći:\n- Manje emitera i manje emisija sa umetničkom muzikom;\n- Neobrađene košuljice Javnog servisa dostavljene su posle roka predviđenog za obradu;\n- Odsustvo kategorije stimulacije autora, koja je činila 40% tantijema autora;\n- Promena vezana za koncerte umetničke muzike u novom Planu raspodele.\nU 2005. godini, među prvih 100 autora, po visini ostvarenih tantijema bilo je 9 autora umetničke muzike, a u 2006. godini, među prvih 100 autora, nema ni jednog autora umetničke muzike. Ilustracije radi, po rednom broju po ostvarenim tantijemama, navešćemo tri primera:\nAutor 2005. rep. god 2006. rep. god\nPetar Konjović 190. 285.\nStevan Hristić 133. 362.\nLjubica Marić 145. 625.\nU reparticionoj 2006. godini, u klasi Radio emitovanja Javnog servisa, nisu obrađeni programi, jer su emiteri muzičke košuljice dostavili posle predviđenog roka.\nSpisak programa koji su stigli sa zakašnjenjem:\nBg 1 XI i XII 2006 i dopune za celu godinu (I - XII)\nBg 2 XII i dopune za period od VIII - XII\n202 deo XI i XII\nNS 1 XII\nNS 2 XI i XII\nNS 3 IX - XII\nc c a 25% čine navedeni programi dostavljeni van roka\nU dva navrata, Sokoj je poslao svim emiterima cirkularno pismo sa obrascima i objašnjenjima o načinu poopunjavanja muzičkih košuljica, odnosno o dnevnoj programskoj šemi na mesečnom nivou. Dostavljene košuljice TV NS su potpuno neodgovarajuće. Sokoj je za svaki mesec slao dopise za popunu emitovanih emisija odgovarajućih muzičkih programa (TV NS je dostavila tražene dopune zaključno sa avgustom 2006. godine).\nPošto se jedan deo žalbi autora odnosi na emisije koje se nalaze u pristiglim košuljicama posle predviđenog roka, biće upućen predlog Savetu autora da donese odluku da se takvi zakasneli programi obrade u tekućoj godini.\nPoređenjem dve reparticije, za 2005. i 2006. godinu, bitnije razlike u novom Planu raspodele u odnosu na prethodni su sledeće:\n- U novom Planu raspodele ne postoji više kategorija stimulacija koja je primenjivana na žive autore muzike i aranžmana, čija dela su se emitovala u klasi Radio televizija Javni servis;\n- Koncerti umetničke muzike, primenom novog Plana raspodele, obrađuju se sistemom programa (PP). U ranijim aktima navedeni koncerti su bili oslobođeni troškova zaštite, fond je bio pojačavan iz vanrednih prihoda i bio je primenjen princip poentiranja;\n- Promena udela autora teksta - promena sa 25% na 32% za posebno pisane tekstove;\n- Promena za dela korišćena kao avizo muzika - efektivno trajanje ne može biti veće od 9000 sekundi za obračunski period.\nNa osnovu izvršene analize raspodele, uzroci pada tantijema u 2006. godini u odnosu na 2005. godinu kod pojedinih autora su sledeći\n- Nedostatak kategorije stimulacije u važećem Planu raspodele (autori koji su izvođeniji na RTS skoro 40% tantijema su ostvarivali na osnovu kategorije stimulacije);\n- Smanjen priliv košuljica Televizije Beograd i Televizije Novi Sad;\n- Dospele košuljice Javnog servisa posle roka za obradu;\n- Promene vezane za koncerte umetničke muzike (ranije su bili oslobođemi troškova zaštite, pojačavan je fond iz vanrednih prihoda i primenjivan je sistem poentiranja);\n- Prestanak rada pojedinih emitera (BK, RTS 3);\n- Ograničen unos, na godišnjem nivou, avizo muzike (špice, džinglovi i sl.);\n- Promena procenta učešća autora muzike i autora teksta u delu.


TOTAL Motorno ulje Quartz 5000 15w40 1L DIZEL | Leminex\nHome Motorno ulje Mineralno ulje TOTAL Motorno ulje Quartz 5000 15w40 1L DIZEL\nTOTAL Motorno ulje Quartz 5000 15w40 1L DIZEL\nTOTAL Motorno ulje Quartz 5000 15w40 1L DIZEL količina\nTOTAL Quartz 5000 1L DIZEL\nNaziv : TOTAL Quartz 5000 1L DIZEL\nSedište kompanije je u Tour Total u okrugu La Defense u Courbevoie, Francuska, blizu Pariza. Zgrada je prvobitno izgrađena između 1983. i 1985. godine za Elf Akvitaniju; Total SA je zgradu stekao nakon spajanja sa kompanijom Elf 2000. godine. TOTAL Quartz 5000 1L.\n1 recenzija za TOTAL Motorno ulje Quartz 5000 15w40 1L DIZEL\nSiniša – 26 decembra, 2020


EU4. Интервью Криса Кинга сайту OuynFest.com | Paradox Games\n← EU4. Дневник разработчиков №6. У вас есть идеи?\nEU4. Интервью разработчиков сайту GoodGame.hr →\nСпасибо за ваши переводы дневников и интервью, очень интересно, постоянно наблюдаю за вашими новыми статьями.


Test ličnosti koji otkriva kakvi ste u seksu! | Magazin | Ljubav\n17. October, 21:01\nTest ličnosti koji otkriva kakvi ste u seksu! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n26.09.2020. / 12:04\nOvo je jedna od najpopularnijih koja otkriva šta zaista želimo kada su u pitanju ljubav i seks!\nDa li prvo vidite muškarca, ili ženu? "Rešenje" će zavisiti i od vašeg pola!\nAko ste prvo videle muškarca, to znači da trenutno tražite partnera i imate veoma aktivan libido.\nAko ste već u vezi, duboko ste vezani za partnera i on vam je često na umu.\nŽene koje su prvo ugledale ženu, imaju veoma izraženo samopouzdanje. Osećaju se udobno u svojoj koži i nemaju nesigurnosti u životu, pa ni u seksu.\nAko ste najpre videli lice muškarca, zabrinuti ste zbog svog odnosa sa nekom muškom osobom. To može biti član porodice, prijatelj, kolega... Moguće je i da ste trenutno nesigurni u sebe.\nAko ste muškarac i prvo ste videli ženu, znači da tražite partnerku, ili želite da promenite trenutnu partnerku. Takođe, ovo može biti znak da ste previše opterećeni seksom. Ne brzajte već pustite da se stvari dogode prirodno!


Nakon Jasmina Hukića i Damir Mulaomerović podržao projekat “Za više košarke” | Tuzlanski.ba\nNakon Jasmina Hukića i Damir Mulaomerović podržao projekat “Za više košarke”\nDijeljenja: | 18.12.2017. u 15:00\nProjekat “Za više košarke”, koji je pokrenula kompanija Carlsberg BH u saradnji sa OKK Sloboda, nailazi na sve veću podršku poznatih košarkaških imena grada, koja su svoje prve korake napravili na Slatini, kultnom basket terenu, čija obnova je prva u planu.\nPrisjetio se odrastanja na Slatini, u naselju gdje je živio, ali i zabio svoje prve koševe. Prepoznao je značaj projekta kojim je u njegovom rodnom gradu planirana obnova postojećih i izgranja novih košarkaških terena te svojim sugrađanima poručio:\n„Dragi moji Tuzlaci, pozivam vas da podržimo projekat Za više košarke koji kreće sa obnovom poznatog terena na Slatini, koji su neki s pravom nazvali „savršen krug“. Između ostalog, na tom terenu mnoge generacije su počele igrati, napravile svoje prve košarkaške korake, a među njima i ja. Zato podržite projekat Za više košarke i već danas ubacite svoj čep.“\nSlanjem poruke Mulaomerović je želio dati doprinos ovoj društveno-odgovornoj kampanji, u kojoj su građani pozvani da učestvuju. U fazu realizacije projekat ulazi kada se sakupi 100 000 čepova sa Pan boce.\nKljučne riječi: Damir Mulaomerović, izdvojeno, kompanija Carlsberg BH, OKK Sloboda, Pan pivo, Projekat “Za više košarke”, teren


Ponedjeljak, 14. maj 2012. god. 15:35\tM. Be?irovi?\tSport u Sapni\t- Fudbal u Sapni\nSloga Sapna ?e po svemu sude?i zaklju?iti ovu sezonu u Prvoj kantonalnoj ligi TK u donjem dijelu tabele, me?u ekipama koje ?e od naredne sezone igrati u ni�em rangu takmi?enja.\nOvo ispadanje u ni�i rang je prvo nakon udru�ivanja klubova Vitezovi i Mladost Vitinica u jedan kolektiv ali i rezultat lo�e organizacije kluba, manjka infrastrukture, ljudskih resursa i potencijala u Upravi (koje prakti?no i nema) i svih onih koji su trebali a nisu vodili ra?una o klubu i nedostatka podr�ke cijele zajednice.\nKlub nije odradio ni ljetne ni zimske pripreme, treninzi su tokom godine bili rijetki a kada ne trenirate ne mo�ete o?ekivati ni dobru igru, a to se vidjelo kroz sve utakmice koje je ekipa igrala ove sezone.\nU nedjelju je Sloga igrala utakmicu u Vukovijama koju je izgubila sa 4:1. O su?enju na me?u je uzaludno govoriti, jer je ono kroz sezonu nerijetko bilo naklonjeno i ekipi iz Sapne. Javna je tajna da onaj ko ima vi�e novca ostvaruje i bolje rezultate i bolji plasman u kantonalnim ligama, ali za krah sapanjskog fudbala smo krivi sami.


Lopare: Poljoprivrednicima 4.000 sadnica šljive - NTV Arena Bijeljina\nLopare: Poljoprivrednicima 4.000 sadnica šljive\nNačelnik opštine Lopare Rado Savić dodijelio je danas 4.000 sadnica šljive sorti “stenlej” i “čačanka rodna” za 36 lokalnih poljoprivrednika.\nSavić je istakao da je ideja lokalne vlasti da se vrati proizvodnja šljive na Majevicu.\n“U prethodnom periodu podignuto je dosta novih voćnjaka kroz projekte koje je podržala opština, kao i privatnom inicijativom. Ovih 4.000 sadnica šljive je još jedan doprinos da opština Lopare bude najveći proizvođač šljive u Republici Srpskoj”, rekao je Savić novinarima.\nSavić je kao primjer istakao voćnjak “Jelena” sa 40.000 sadnica šljive koji je u prethodnoj godini podigao Majevičanin Dragan Jović, koji živi i radi u Austriji.\nPoljoprivrednik Milan Gavrić zahvalio je za donaciju i rekao da je danas preuzeo sadnice “čačanke rodne”.\n“Kalemim šljive, a dugo se bavim voćarstvom, imam već zasad šljive `stenlej`. Nastaviću da se bavim proizvodnjom šljive, jer su ovdje povoljni klimatski uslovi”, rekao je Gavrić.\nOpština Lopare je za sadnice izdvojila 10.000 KM, a dobijene su u okviru projekta “Uspostavljenje međuopštinske saradnje u oblasti poljoprivrede opštine Lopare i federalne opštine Čelić”, koji se zajednički realizuje sa Savjetom Evrope.\nTags: lopare, rado savic, sadnice, voce\nTegeltija prihvatio prijedlog Nešića: Božović kandidat za ministra\nDigitalna transformacija – uslov za podizanje konkurentnosti /VIDEO/


Papa imenovao prvog Afroamerikanca na čelu crkve u SAD - NOVA portal\nPapa imenovao prvog Afroamerikanca na čelu crkve u SAD\nSvet Autor:Nova 25. Okt. 202013:12\nVilton Gregori Foto: Eva HAMBACH / AFP / Profimedia\nPapa Franja nastavio je sa rušenjem stereotipa postavivši danas prvog Afroamerikanca na mesto kardinala Katoličke crkve u SAD u pokušaju da reši skandal koji su napravili kardinalovi prethodnici optuženi za seksualno zlostavljanje.\nBivši nadbiskup Atlante Vilton Gregori sada je novi poglavar Katoličke crkve u glavnom gradu SAD, Vašingtonu i biće jedan od onih koji će odlučivati o izboru Franjinog naslednika.\nPapa za legalizaciju gej brakova\nGregori je takođe prvi Afroamerikanac koji sada ima rang kardinala. Američka ambasada u Vašingtonu podseća da se imenovanje Gregorija poklapa sa 51. godišnjicom ubistva borca za prava crnaca Martina Lutera Kinga mlađeg.\nGregori koji se pokatoličio kada je bio tinejdžer važi za progresivnog sveštenika koji preferira dijalog i koji ne podržava stavove američke crkve o abortusu i homoseksualizmu.\nPoložaj u Vašingtonu je najuticajniji za Crkvu u SAD zbog blizine Bele kuće. Prethodni kardinali imali su bliske veze sa predsednicima, diplomatama i obrazovnim institucijama.\nGregorijev neposredni prethodnik, kardinal Donald Vuerl podneo je ostavku prošlog oktobra posle 12 godina na čelu crkve posle kritika da nije sprečio zlostavljanja maloletnika dok je bio nadbiskup Pistburga.\nVerl je nasledio bivšeg kardinala Teodora Mekarika koji je rasčinjen početkom godine jer je proglašen krivim za seksualno zlostavljanje maloletnika i odraslih.\nDijacezu su žestoko uzdrmali skandali u koje su bili umešani kardinali i proteklih šest meseci je bila bez zvaničnog duhovnog vođe.\nAfroamerikanackatolička crkvaPapa FranjaPapa FranjoSAD


SPIEGEL ŽESTOKO: Postoji opasnost za Balkan i zove se HDZ - IZDVOJENO.ba\nSPIEGEL ŽESTOKO: Postoji opasnost za Balkan i zove se HDZ\nObjavljeno 05. Oktobra 2019. 16:31\nEUHDZHrvatskaOpasnost za Balkan\nDANIJEL SERWER UPOZORAVA: Trumpovo imenovanje dodatnog izaslanika SAD za Kosovo opasno za BiH\nNOVI SKANDAL U OS BiH: Ministarstvo odbrane ponovo podvalilo svinjetinu Bošnjacima


Životna pravila Lava Tolstoja: od umerenog jela do poseta bordelima - Penzin\nPočetna Magazin Godine Društvo Životna pravila Lava Tolstoja: od umerenog jela do poseta bordelima\nDruštvoMagazin GodineTehnologija i obrazovanje\nPisac čija dela spadaju u klasike svetske književnosti, sastavio je spisak „Životnih pravila“ kojih se pridržavao kako bi ojačao svoju volju i život živeo kao „izuzetno ljudsko biće“.\nPoznate su mnoge priče o živopisnom životu pisca „Rata i mira“, „Ane Karenjine“, „Vaskrsenja“… Lav Tolstoj (1828-1910) uticao je na svet pišući, ali je na tadašnju Rusiju uticao i samim svojim životom. Ni njemu samom nije bilo lako da shvati sebe, sve svoje promene i da živi kao grof Lav Nikolajevič Tolstoj.\nGodine 1853, kada mu je bilo nepunih 25, zapisao je: „Moram da se priviknem na ideju, jednom zasvagda, da sam ja izuzetno ljudsko biće. Nisam upoznao nijednog drugog čoveka koji je moralno dobar kao ja ili spreman da žrtvuje sve svom idealu, kao što sam ja spreman.“\nSkromnost očigledno nije bila jedna od Tolstojevih odlika, ali usmerenost ka cilju jeste. On je još ranije zacrtao sebi da će njegov život biti ispunjen vrlinama i delatnošću, te je veoma rano počeo da sastavlja spisak sa, kako ih je nazivao, „životnim pravilima“.\nTolstoj je počeo da piše svoj dnevnik 1847. godine, kada mu je bilo 18 godina. U njemu je on postavljao precizna pravila koliko vremena treba da posveti učenju, zabavi i obrocima, ostavljajući prostor gde bi kasnije zapisivao komentare o svojoj uspešnosti.\nBilo je dana kada se držao svojih pravila, ali je bilo i onih kada bi radio: „ništa“, „skoro ništa“ ili „rđavo“, kada je: „čitao Gogolja“ ili jednostavno „prespavao“.\nSajt Tolstoy Therapy objavio je izbor onih Tolstojevih pravila koja su mu služila da očvrsne svoju volju:\nBuđenje u 5 ujutru\nOdlazak u krevet najkasnije u 10 uveče\nDozvoljena su dva sata spavanja u toku dana\nIzbegavati slatku hranu\nSvakodnevno šetati jedan sat\nPosećivati bordel samo dva puta mesečno\nVoleti one kojima mogu biti od pomoći\nNe obazirati se na bilo koje mišljenje javnosti koje nije zasnovano na činjenicama\nRaditi jednu po jednu stvar\nOnemogućiti maštarenje, sem ako je potrebno\nKasnije, Tolstoj je dodao i sledeća pravila:\nNikad ne pokazivati osećanja\nNe voditi više računa šta drugi misle o meni\nDobre stvari raditi diskretno\nKloniti se žena\nPotisnuti požudu napornim radom\nPomoći onima koji su imali manje sreće od mene\nTolstoj, koji je još za života stekao reputaciju velikog pisca, a čija dela danas predstavljaju klasike svetske književnosti, nedugo nakon objavljivanja svog romana „Detinjstvo“ (1852), sastavio je i „Pravila pisanja„:\nKada procenjuješ svoj rad, uvek se stavi u poziciju najograničenijeg čitaoca, onog koji traži samo zabavu u knjizi.\nNajinteresantnije knjige su one u kojima se pisac pretvara da krije svoj stav, a zapravo mu ostaje veran.\nPrilikom ponovnog iščitavanja i ispravljanja, ne razmišljaj o tome šta treba dodati (koliko god misli koje ti padnu napamet budu za divljenje)… već razmišljaj koliko toga može da se obriše, a da se pritom ne iskrivi značenje.\nKako zaključuje i autor sajta Open Culture, Tolstoj se očigledno kasnije nije striktno pridržavao ovih pravila, jer sam obim „Rata i mira“ nameće zaključak da najograničeniji čitalac neće u njemu potražiti zabavu.\nAli, u svakom slučaju, zabrinjava to što je u XIX veku mnogo ljudi, od onih koji su umeli da čitaju, zaista čitalo, dok danas, mnogo veći procenat ljudi raspoznaje slova, knjige su jeftine, ali ni mnogi koji nose zvanje akademskih građana ne čitaju uopšte.\nA o najograničenijim među čitaocima ne treba ni razmišljati. Verovatno ne bi trebalo ni da ih spominjemo – neko će reći da nije politički korektno.\nŠta će tek biti sutra, ako nešto ne promenimo danas? S tim u vezi, podsećamo vas i na tekst koji je na Penzinu objavljen 2014. godine: „Ana Karenjina suviše obimna za današnje generacije?!„\nTags:Ana KarenjinačitanjeknjigeknjiževnostkulturaLav Tolstojliteraturanačin životanepismenostobrazovanjepisanjeRat i mirRusijasavetiumetnost\nIsplata vojnih penzija za mart (april 2015)


Dva meseca nakon što se dečak rodio, lekari su rekli njegovom ocu da on ima posebne oči. "Primetio sam da su mu oči plave pa sam ga odveo u bolnicu da proverim da li je sve u redu. Rekli su mi da ne brinem i da će postati tamne kada bude malo porastao, ali to se nije desilo", objasnio je Nongov otac.\nPrema rečima novinarke koja je pravila reportažu o dečaku, on je zaista sposoban da vidi u potpunoj tami. Ona ga je testirala tako što mu je u mračnoj prostoriji pokazivala različite karte i tražila da ih imenuje, a postavila mu je i niz matematičkih zadataka. Nong je prepoznao sve karte i tačno rešio zadatke.\nNovinarka tvrdi da nema sumnje u to da su oči mališana zaista posebne - kada se u njih uperi svetlost, nastaje, navodno, zeleni refleks.\nMedicinski stručnjaci, međutim, veoma su skeptični po pitanju ove priče. Naime, noćni vid kod životinja omogućava tanak sloj posebnih ćelija koje ne postoje kod čoveka. Da bi se takve ćelije pojavile u sklopu ljudskog oka, neophodno je da se niz mutacija odigra odjednom, što je prema rečima lekara nemoguće.\nOftalmolog Džejms Rejnolds tvrdi da Nong Josui verovatno nema sposobnost noćnog vida, već jednostavno vidi mnogo bolje od drugih ljudi.\n"Mutacije koje bi čoveku podarile noćni vid zahtevaju dug vremenski period. To je potpuno apsurdno, baš kao kada bismo očekivali da se rodi čovek sa krilima", rekao je on.


Uhapšeni zbog razbojništva - ePancevo\nOni su osumnjičeni da su 12. decembra oko 21,00 časova, maskirani, ušli u jednu trgovinsku radnju u Pančevu i uz pretnju nožem i palicom od radnice oduzeli dnevni pazar, nakon čega su se udaljili u nepoznatom pravcu.\nPolicijska službenici su iste večeri pronašli jednog osumnjičenog, dok je drugi bio u bekstvu. Juče u popodnevnim časovima pronađen je i uhapšen i drugi osumnjičeni. Pretresom stanova gde žive osumnjičeni, pronađen je novac i predmeti izvršenja krivičnog dela.\nProtiv oba osumnjičena, biće podneta krivična prijava Osnovnom i Všem tužilaštvu u Pančevu.\nHronikaMarch 25, 2021\nHronikaApril 3, 2021\nKovačicaMarch 30, 2021\nHronikaMarch 26, 2021\nPančevoMarch 30, 2021\nKovačicaApril 17, 2021\nKovačicaApril 2, 2021\nOpovoApril 17, 2021\nPančevoApril 12, 2021\nHronikaApril 6, 2021\nPančevoApril 6, 2021\nPančevoApril 18, 2021\nKovačicaMarch 29, 2021\nKovačicaApril 8, 2021\nPančevoApril 7, 2021\nPančevoApril 8, 2021\nPančevoApril 2, 2021\nKulturaMarch 27, 2021\nKovačicaApril 18, 2021\nKovinApril 23, 2021\nPančevoApril 23, 2021\nKovačicaApril 22, 2021\nOpovoApril 22, 2021\nPančevoApril 22, 2021\nKovinApril 22, 2021\nPančevoApril 21, 2021\nOpovoApril 21, 2021\nKovinApril 21, 2021\nKovinApril 20, 2021


Običaj kupovanja mlade - zabava i tradicija — Page 2 of 2 — Wannabe Bride\nSaveti za nevestu: Obuj štikle, a ponesi baletanke\nPoslužite se maštom za što zabavniju kupovinu mlade – možete napraviti vreće sa oznakom dolara, kao u fimovima u kojima pljačkaju banke (stavite u njih nešto teško i zveckavo), lažne zlatne poluge (od kartona i “zlatnog” papira), ili “topke” papira na kome je sa jedne strane odštampana slika krupne novčanice. Budite kreativni i priredite svima nezaboravnu zabavu.\nU igru spada i nastup devera koji kupuje mladu i on može da počne u stilu “čuli smo da ovde živi Pepeljuga i da bi se udala za princa, pa smo doneli evo ovu cipelu (uzmite neku staru patiku, ili čizmu) da vidimo da li je to ta, jer naš princ zaslužuje onu pravu”. Ili, “rekoše nam da je ovde neka cura koju niko neće, jer nije baš mnogo vredna, a ima nezgodan karakter, pa smo voljni da je uzmemo, ako nam platite”.\nIz ovakvih scenarija može da nastane urnebesna zabava, a to je i najvažnije kod kupovine mlade. Cilj je da se svi uključe, da ne prepuste mladu tako lako, da se cenkaju na duhovit način i da se pritom svi dobro provedu – a da se niko ne uvredi.\nOvaj običaj potiče iz davnina kada se mlada zaista otkupljivala velikim svotama novca, zlatom i dukatima, kao neka nadoknada roditeljima što gube pomoć i podršku vredne ćerke i za ono što su uložili u miraz, ali je običaj ukinut kada je knez Aleksandar Karađorđević izdao proglas da je to običaj koji nije primeren ljudskom dostojanstvu. Običaj se zadržao simbolično i od tad se sprovodi samo zbog zabave i smeha.


CRNOGORSKI SKANDAL ODJEKNUO DO HRVATSKE: Stav o genocidu u Srebrenici razotkrio pravo lice nove vlasti – Mreza\nPromjenom vlasti u Crnoj Gori, prvoj u posljednje tri decenije, čelne dužnosti u Vladi zauzeli su ljudi bliski Srpskoj pravoslavnoj crkvi, a među njima Vladimir Leposavić, advokat po struci koji je, prije sadašnje dužnosti, bio pravni zastupnik SPC-a u Crnoj Gori.\nAmbasada Sjedinjenih Američkih Država u Podgorici pozvala je u nedjelju Vladu da se jasno odredi prema zločinu u Srebrenici nakon što je crnogorski ministar pravosuđa rekao da će priznati da se ondje dogodio genocid tek kada se to nedvosmisleno utvrdi.\n“Tražimo jasnoću i nadamo se da će Vlada Crne Gore nedvosmisleno osuditi masakr i nazvati ga onakvim kakav je bio – genocid”, poručila je Ambasada Sjedinjenih Država na Twitteru.\nCrnogorski ministar pravde i ljudskih i manjinskih prava Vladimir Leposavić u petak je, na pitanje opozicije u parlamentu priznaje li da se u Srebrenici dogodio genocid, odgovorio da ne zna jesu li zločinci u Srebrenici imali genocidnu namjeru ili nisu.\nRekao je da može vjerovati samo sucima Međunarodnog suda za ratne zločine na prostoru bivše SFRJ u Den Haagu, a taj je sud, prema njemu, gotovo potpuno izgubio legitimitet kad su na njemu uništeni dokazi izvjestioca Vijeća Europe o vađenju i trgovini organima civilnih srpskih žrtava na Kosovu, javlja Hina.\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović podsjetio je na svoje riječi, izrečene lani u povodu 25. godišnjice genocida u Srebrenici, kada je poručio: “Sve dok žive ideologije koje negiraju počinjene zločine, ne prestaje ni opasnost od novih stradanja.“\nNevladina udruženja, poput Akcije za ljudska prava, navele su da je Leposavić relativizujućom izjavom o Srebrenici diskvalificirao sebe kao ministra koji Crnu Goru može voditi prema Europskoj uniji (EU) te da se Crna Gora 2010. potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju EU obavezala sarađivati s Haškim tribunalom.\n“Od ministra pravde države u kojoj je negiranje ili umanjivanje zločina utvrđenih presudama međunarodnog suda kazneno djelo, i države koja je kandidatkinja za članstvo u EU, očekuje se da poznaje, priznaje i poštuje odluke međunarodnih sudova“, navela je Akcija za ljudska prava, prenosi “Jutarnji list”.\nDirektor Memorijalnog centra Srebrenica Emir Suljagić rekao je za dnevnik “Pobjeda” da izjava crnogorskog ministra pravde, ljudskih i manjinskih prava kojom negira genocid u Srebrenici, dokazuje da se nalazimo na početku procesa stavljanja crnogorskih Bošnjaka izvan zakona i smatra da je ona poziv na nasilje.\nAmbasador Slovenije, nekadašnji ministar odbrane i vanjskih poslova Roman Jakič podsjetio je da je genocid u Srebrenici najveći zločin od Drugog svjetskog rata na europskom tlu pa je izjava crnogorskog ministra pravosuđa teška „uvreda za svih 8.372 žrtave masakra i sramota za predstavnika Vlade koja želi članstvo u EU”.\nŠTELA ILI VEZA: POSLUŠAJTE TELEFONSKI RAZGOVOR IZMEĐU PACIJENTICE I MEDICINSKE RADNICE U TEŠNJU