Kako je došlo do propusta na hodočašću u Meki\nSaudijski policajac gura kolica sa povređenim hodočasnikom u Saudijskoj Arabiji\nSaudijski ministar zdravstva Kaled al Falih ukazao je da je do nesreće, u kojoj je poginulo više od 700 ljudi na hodočašću u Meki, došlo zbog toga što se vernici nisu pridržavali propisa o kretanju tokom obreda hadža. S druge strane, svetski mediji u prvim analizama pišu da je bilo određenih propusta u samoj organizaciji, dok je svoje žaljenje zbog žrtava izrazio je i papa Franjo.\nTokom mise u katedrali svetog Patrika u Njujorku, papa Franjo iskazao je solidarnost sa muslimanima, iskazujući duboko žaljenje zbog velike tragedije koja se dogodila u Meki.\n"U ovom trenutku molitve, ja sam ujedinjen sa svima vama u molitvi Bogu, našem ocu, svemoćnom i milostivom”.\nU samoj Saudijskoj Arabiji u toku je istraga zbog jedne od najvećih tragedija koje su se dogodile tokom hodočašća u Meki tokom poslednje tri decenije gde je poginulo 717 ljudi, a više od 800 povređeno. Saudijske vlasti formirale su posebnu komisiju koja će baviti izrocima nesreće, a ministar zdravlja ove zemlje Kaled al Falih otkrio je da preliminarni rezultati ukazuju da nije ispoštovana ruta koja je predviđena tokom obreda bacanja kamenčića. Mnogi od hodočasnika počinju sa obredima pre ili posle rokova koje su predvidjeli organizatori, što je u ovom slučaju bio glavni uzrok nesreće, rekao je Falih. Istovremeno saudijski kralj Salman naredio je proveru i sistema bezbednosti na hodočašću, nakon što je stamped hodočasnika doveo do neslućene tragedije.\n“Bez obzira na rezultate istrage, poboljšavanje metoda i mehanizama organizacije hadža neće zastati. Mi smo dali nalog svima koji su za to zaduženi da preispitaju sadašnje planove, ali i podelu odgovornosti”.\nS druge strane, portparol Ministarstva unutrašnjih poslova, general policije Mansur Turki rekao je da su se dve ogromne grupe vernika sudarile u jednoj ulici, krećući se u suprotnim smerovima.\n“Na osnovu onoga što se može videti, razlozi za nasreću su ogroman broj ljudi, pretrpanost i sudaranje velikih masa, čemu su doprinele visoke temeperature i isrpljenost hodočasnika nakon putovanja.”\nDok iranske vlasti optužuju Saudijsku Arabiju za nedostatak bezbednosnih mera tokom hadžiluka u Meki, tvrdeći da je iz sasvim nepoznatih razloga bio zatvoren put u blizini mesta na kojem hodočasnici obavljaju svoj ritual simboličnog kamenovanja đavola, vrhovni iranski vođa ajatola Ali Hamenei, čija je zemlja izgubila veliki državljana u ovoj tragediji, rekao je da saudijske vlasti "moraju da prihvate veliku odgovornost" za ovaj događaj. Istovremeno britanski “Gardijan” prenosi reči savetnika za hadž Muhameda Džafarija koji je rekao da je uzork tragedije ljudski faktor. To nije božija voja, kako neki saudijci govore, rekao je Džafari. Na osnovu razgovora sa vernicima jasno je da je jedan od uzroka nesreće taj što su zbog prijema visokih zvaničnika u kraljevskoj palati bila zatvorena dva prilaza, zbog čega je i došlo do stampeda.\nStotine poginulih na hadžu u Saudijskoj Arabiji


MINISTAR TURIZMA O KUPARIMA Nabrojao gomilu floskula, izbjegao odgovoriti podržava li raskid ugovora - Dubrovački Dnevnik\nAutor: dubrovackidnevnik.hr Datum objave: 20.02.2018. Autori fotografija: Grgo Jelavic/PIXSELL\nDan nakon što je njegov kolega iz Vlade, ministar državne imovine Goran Marić, najavio mogućnost raskida ugovora o koncesiji za Kupare, danas se na upit Poslovnog dnevnika oglasio ministar turizma Gari Cappelli sa svojim komentarom.\n"Naša je želja da se neiskorištena državna imovina što prije stavi u funkciju kako bi se otvorile mogućnosti za brži gospodarski razvoj lokalnih zajednica. Turističkom valorizacijom državne imovine stvara se nova vrijednost i osigurava napredak prema zacrtanim ciljeva Strategije razvoja turizma. Stoga, vjerujem kako ćemo zajednički pronaći najbolja rješenja za kvalitetnu i efikasnu realizaciju planiranih investicija", poručio je Cappelli, propustivši odgovoriti na pitanje zalaže li se za raskid ugovora s ruskim ulagačem Sergejom Gljadelkinom.\nNaime, kako se neslužbeno doznaje, Cappelli je također ostao iznenađen Marićevim izjavama.


Medjunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama | Nisu loša vremena, loši su ljudi...\nОбјављено од стране: Milica | 25 новембра, 2011\nDan borbe protiv nasilja nad ženama počeo se obeležavati 1981. godine.\nGodine 1999. i Ujedinjene Nacije prihvatile su 25. novembar kao Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama. Ovaj datum obeležava se u znak sećanja na sestre Mirabel koje je brutalno ubio diktator Rafael Trujillo u Dominikanskoj Republici 1960. godine.\n„Žena je nastala od muškarčevog rebra,\nIspod ruke da bude zaštićena i pokraj srca da bude voljena“.\nОбјављено у Na ovaj dan\n« Devojka i ruža\nČaša ljubavi »\nŽene se bore godinama, ali još uvek nisu ravnopravne.\nBy: malabreskva on 25 новембра, 2011\nPa, možda i ne treba da budu baš potpuno ravnopravne, ali svakako ne zaslužuju nasilje.\nBy: Milica on 27 новембра, 2011\nMilice, mlađana pametnice.\nLep ti citat i mudar komentar.\nBy: TamoiOvde on 28 новембра, 2011\nKako ne bi trebalo da budu ravnopravne, možda su žene drugačije od muškaraca ali svakako nisu „niža bića“ kakvim ih neki još uvek smatraju. I posle svih napora da se ženama omogući bar malo ravnopravnosti (školovanje, pravo glasa, rad, zarada …) neke još uvek kamenuju, odsecaju im noseve…\nBy: malabreskva on 30 новембра, 2011\nHvala vam puno.. 🙂\nBy: Milica on 28 новембра, 2011\nBreskvice, slažem se sa tobom što se toga tiče. Ali, ja opet mislim da žene treba malkice da budu potlačene svojim muževima, kada su u braku, da se zna ko ima glavnu reč. Ali, da to ne ode u drugu krajnost. Mada, na kraju krajeva, kompromis i dogovor su uvek najbolja rešenja.\nBy: Milica on 30 новембра, 2011


Sinsinati: Nole i Kecman na Špance za 1/4-finale! | Radio Televizija BN\nSinsinati: Nole i Kecman na Špance za 1/4-finale!\nSrpski teniseri pokušaće da nastave sa odličnim partijama. . .\nTenis 15.08.2019 | 16:14\nNovak bez problema je prošao prethodnu prepreku, a u osmini finala mu se iznenađujuće priključio i Miomir Kecmanović, koji je kasno sinoć došao do najveće pobede u dosadašnjem toku karijere. On je u tri seta slavio protiv Aleksandra Zvereva i tako po prvi put uspeo da porazi jednog od tenisera koji se nalazi među najboljih deset na ATP listi, 2:1 (6:7, 6:2, 6:4).\nKrenućemo ipak od Novaka, koji će u večernjem terminu po tamošnjem vremenu igrati protiv PablaKarenja-Buste, trenutno 53. tenisera na ATP listi. Španac je bilo vrlo dobar u prva dva kola, a na putu do megdana sa Đokovićem izbacio je Žila Simona i Džona Iznera. Sa ovim drugim bilo je više problema, pošto je meč otišao u treći set.\nĐoković se do sada sa Bustom sastajao u dva navrata, zanimljivo oba puta na turniru u Monaku. Srpski teniser je u oba navrata slavio, a pre dve godine Španac je ipak uspeo da mu otkine i jedan set.\nŠto se Kecmanovića tiče, on će večeras gotovo u identično vreme na teren. Protivnik će mu biti ovogodišnji polufinalista Vimbldona, Roberto Bautista-Agut, pa je odmah jasno da srpski teniser neće imati nimalo lak posao pred sobom. Španac je trenutno 11. na ATP listi, ali Kecmanović za to ne mari, pošto je juče već došao do jednog podviga.\nAko kojim slučajem uspe da dođe do pobede protiv Bautiste-Aguta, Kecmanović može da očekuje još veći skok na ATP listi. Pobedom protiv Aleksandra Zvereva, obezbedio je proboj među najboljih 50, pa će biti zanimljivo videti dokle će napredovati do kraja tekuće nedelje.\nTreba naglasiti da će ovo biti već peti Kecmanovićev meč u Sinsinatiju, pošto je prethodno igrao i kvalifikacije za plasman u glavni žreb. Sa Agutom se do sada nije sastajao.


Svijet, 01 januar 2017\nnedjelja 1 januar 2017\nPrimirje u Siriji - konsolidacije Assadove vlasti?\nCyber-prostor: Ogromno, mračno polje špijunaže i sabotaže modernog, internetskog doba\nMalo je, vrlo malo nesumnjivih dokaza za pravosudno valjane optužbe za cyber-kriminal.\n2016: Oni koje smo ispratili na vječni počinak\nIstraživanja i otkrića u borbi protiv virusa\nU ovom prilogu posvećenom nekim važnim zbivanjima na području zdravstva govorićemo o virusima koji su i ove godine u velikoj mjeri utjecali na kvalitet života u nmnogim dijelovima svijeta, a to su Zika, polio i HIV/AIDS.\nKako očuvati raznovrsnost životinjskog svijeta\nKlimatske promjene prouzrokovane ljudskim aktivnostima, zatim gubitak prirodnog staništa i lov, dovode do tmurne statistike u održavanju biološke raznolikosti naše planete.\nPrije 25 godina Sovjetski Savez je prešao u povijest\nPrije 25 godina formalno raspuštanje Sovjetskog Saveza označilo je kolaps komunizma u Evropi i novu eru demokracije, liberalizma zapadnog stila i ekonomskog rasta širom regije koja je nekad bila razdvojena takozvanom Gvozdenom zavjesom.\nKvantna tehnologija će promijeniti naša saznanja o svijetu\nNaučnici u Britaniji kažu da su uspjeli prevazići ključnu prepreku u stvaranju prvog kvantnog kompjutera na svijetu. Ovaj računar bi trebao biti neusporedivo brži od svih današnjih kompjutera i mogao bi revolucionirati naše shvatanje svijeta oko nas.\nOmbudsman za ljudska prava: Urediti pitanje grba i zastave u cijeloj zemlji\nCrveni krst: Neki migranti u BiH možda neće preživjeti zimu\nSva prava zadržana. Glas Amerike © 2018 Glas Amerike: bosnian-service@voanews.com


Čelsi na krovu sveta! - Balkan Sport\nFudbaleri Čelsija pobednici su FIFA Svetskog klupskog takmičenja. Čelsi je postao najbolji svetski klub nakon što je savladao Palmeiras nakon produžetaka rezultatom 2:1.\nLukaku je otvorio meč za Plavce i bio precizan u 55. minutu meča. Nakon odličnog centrašuta glavom, Romelu je postigao pogodak i približio Čelsi cilju.\nU 62. minutu igrač Čelsija je odigrao rukom u svom šesnaestercu, ali sudija nije odreagovao u prvi mah. Nakon provere VAR-om došlo je do izmene rezultata. Rafael Veiga postigao je gol iz jedanaesterca za izjednačenje.\nMeč je završen nerešenim rezultatom, a potom se otišlo u produžetke. Prvi produžetak protekao je bez golova da bi se u drugom desila slična situacija kao kod drugog gola samo ovog puta u šesnaestercu.\nIz penala bio je precizan Kai Havertz i tako doneo titulu svetskog klupskog prvaka Čelsiju.\nVeliko slavlje usledilo je u Abu Dabiju.\nTags: FIFA svetsko prvenstvo za klubove, FK Čelsi, FK Palmeiras, Fudbal\nPrevious PostPartizan trujumfovao u gostima: Mur prevagnuo u finišu\nNext PostJelena Bruks i Sonja Vasić svečano ispraćene u reprezentativnu penziju\nŠpanska Primera stigla do 21.kola, garancije ni za koga


Andrea Oricio preuzeo dužnost šefa Misije OEBS-a u Srbiji | OSCE\nPočetna strana Novosti Vest i saopštenja Andrea Oricio preuzeo dužnost šefa Misije OEBS-a u Srbiji\nBEOGRAD 6 oktobar 2016\nAmbasador Andrea Oricio, šef Misije OEBS-a u Srbiji. (Farnesina ) Podaci o fotografiji\nBEOGRAD, 6. oktobar 2016. godine – Italijanski karijerni diplomata, ambasador Andrea Oricio, preuzeo je dužnost šefa Misije OEBS-a u Srbiji.\nTokom svoje karijere radio je kao diplomata u Pragu, u Českoj Republici, a službovao je i u Odseku za Afriku i u Kancelariji savetnika za spoljnu politiku ministra odbrane.


Ubistvo povratnika: Osuđeni na 36 godina – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Regioni > Republika Srpska > Ubistvo povratnika: Osuđeni na 36 godina\nNovosti 25/04/2017 Republika Srpska\nObojica su osuđeni na jedinstvene kazne od po 18 godina zatvora zbog dva razbojništva. Prvo je počinjeno 23. februara 2016. godine kada su maskirani upali u Stojanovićevu kuću. Starcu su vezali ruke i noge, zapušili mu usta, a potom su ga brutalno pretukli rukama, nogama i drvenom stolicom. Kuću su ispreturali od prizemlja do potkrovlja i ukrali su 1.200 maraka i mobilni telefon, a teško povređenog Stojanovića su vezanog, sa krpom u ustima ostavili u kući.\nPronašao ga je komšija Rado Dujković i starac je prevezen na lečenje u UKC Tuzla, gde je 15. marta podlegao od posledica premlaćivanja.\nDrugo razbojništvo počinili su 7. marta prošle godine kada su, kao saučesnici, upali u kuću u selu Bokavići kod Lukavca. Bili su maskirani i naoružani i pod pretnjom pištolja od vlasnika tražili novac. On im je pružio otpor i čak je uspeo da im skine maske s glave. Ipak, razbojnici su ga savladali, vezali i više puta ga udarili drškom od pištolja po glavi, nanevši mu teške povrede. Od njega su ukrali novac, bankovne kartice i oštetili ga za oko 1.000 KM, a potom su ga vezanog ostavili u kući.\nNajavljena konferencija o regionalnoj stabilnosti u KCNS\nNedovoljno specijalista u Bačkoj Palanci\nRS brani 9. januar, pretnje iz Sarajeva ujedinile Srpsku\nBrojanje glasova u ponedeljak\nPretnje Mladenu Grujičiću na mobilnom: Ti si gotov, iseli se ili koljemo! (VIDEO)


Bez jedinstva nema samostalne Opštine! - Gorapress.net\n04.10.2017. u 07:31\nPoručeno sa skupa u Vraništi\nBez jedinstva nema samostalne Opštine!\nPredizbornu kampanju Demokratska stranka Vatan. članica kolacija Vakat, započela je predizbornim slupom u selu Vraništa.\nSkup je održan u prostorijama omladinskog centra u selu Vraništa. Skupu je prisustvovalo oko 50 ljudi.\nSkup je otvorio predsjednik demokratske stranke Vatan, Usmen Baldži, koji je i nosilac liste, i predstavio kandidate sa liste Kolacije Vakat.\nNakon predstavljana kandidata u svom uvodnom izlaganju Usmen Baldži je istakao da je Demokratska stranka Vatan, članica koalicije Vakat svih ovih godina sa svojim narodom.\n„ Naša lista je satavljena i od iskusnih, a i od mladih ljudi koji su naša budućnost. Demokaraska stranka Vatan ima veoma jaku partisku strukturu i naši ljudi i aktivisti veoma čvrsto stoje sa obadjve noge ovde, na svoj Vatan.\nZato je i jedan od naših slogana“ Mije sme ovde“, to je nešto što se nemože negirati. Mi imamo i svog kandidata za gradonačenia Opštine.\nZnamo da pojedine naše partije nisu htele da se dogovore o zajedničom izlasku na izbore i sada već trguju da podrže nekog od kandidata iz Opolja, neka se stide zbog toga.\nNaš kandidat za gradonačelnika je Šerif Aga iz Restelice, čovek koji je bio zamjenik predsjedavajućeg Skupštine i koje je veoma hrabro zastupao građane Gore. On se obratio Ustavnom Sudu Kosova, da bi zaštitio o našu nazednicu od protivzakonitih odluka o eksproprijaciji, koje su na štetu naše zajednice, istako je između ostalog, Usmen Baldži, predsjednik Demokratske strnke Vatan.\nKandidat sa liste, Velid Hadžisin, je u svom islaganju kazao da je on u Skupštini već dva mandata, te da je i jedno vrijeme bio predsjedavajući Komiteta za zajednice. On je naglasio da je dao ostavku na mjesto predsjenika Komiteta za zajednice, zbog toga što nisam mogo kako je istakao da izbalansiram situaciju oko izgradnje spromenika Ademu Jašariju u Dragašu.\nZinaida Elmazi kandidatkinja za odbornika u Skupštini, kazala je da joj je žao što u publici nema žena, te ovdje u Vranište nema potrebe da se nešto posebno predstavlja obzirom da odve radi u nastavi.” Više bi volela da mi građani postavljaju pitanja”, istakla je Zinaida Elmazi između ostalog.\nJasmir Idrizi jedan od mađih kandidata kome je ovo prvi put da bude na listi Koaliije VakaT, istakao je da je ponosan što mu se ukazala prilika da bude na listi jedne ovakve ozbiljne političke partije. “ Mi smo ovde” istako je Jasmir Idrizi.\nMunir Jonuzi iz Rapče je u svom izlaganju kazao: “Mene je navelo uključivanje u politiku zato što sam analizirajući ostale političke subjekte zaključio da drugi nemaju iskrene namjere kada se trađi opština, odnosno kada se govori o decentralizaciji. Vakat je jedina partija kaoja radi na tome veoma iskreno. Takođe veoma često sa društvom raspravljamo da li je nešto trebalo biti ovako ili onako. Uljučio sam se da budem akter važnim događaja, i da vidim kako je to kad se suočite sa problemima, istako je Munir Jonuzi.\nVezaip Kajkuš, je takođe prvi put na listi koalicije Vakat. "Ja sam svih ovih godina podržavao ovu političku opciju. Obzirom da sam više od 12 godina radio u Kancelariji za zajednice, kao službenik za povratak,bio sam u prilici da se lično uvjerim sa svim aktivnostima koje svih ovh godina preduzima Kolacija Vakat, kako bi objezbedila sva prava našoj zajednici.\nKandidat za gradonačlnika Šerif Aga je predstavljaući svoj program kazao. Ja želim da podjenako predstavljam sve naše građane. Mene ne interesuje ko se kakao izjašnjava u nacionalnom smislu. Svi koji su bili u prilici da prate Skupštinu mogli su se uvjeriti da sam ja veoma hrabro i odgovorno u Skupštini zastupao interese naših građana. Istina bilo je situacija kada smo bili preglasavani, i zato je važno da imamao brojku. Tako je to u politici. Ako imamao dovoljno glasova imaćemo dovoljno odbornika da mi formiramo vladu i sami odlučujemo o svojoj sudbini, istako je Šerif Aga kandidat za gradonačelnika.\nOvoga puta nam se nesmje dogoditi da imamo kolaciju koja ne funkcioniše. Koalicionog partnera koji glasa protiv naših interesa u Skupštini. Zbog toga što nismo mogli da se sami međusobno dogovorimo, pristali smo na politički promiskuitet. Svak sa svakom je imao koaliciju, a mi najmanje među sobom. To je doprinjelo da budemo tako slabi i bez autoritea, Zbog toga ceo mandat smo bili bez zamjenika gradonačelnika, i zbog toga smo ostali bez svoje Opštine. Žalosno je što pojedine partije vode takvu neogovornu politiku prema svojim građanima. Naš ključni pripritet je zadržavanje preostalog stanovništva. Svjesni smo posledica migracije, i svim silama ćemo se boriti da sačuvamo ove ljude koje su ovde. istako je između ostalog Uzair Hamza, podpredsjednik Demokratske stranke Vatan\nNakon prestavljana kandidata, građani Vranište postavljali su razna pitanja, prje svega vezana za infrastrukturu, proporcionalnom zapošljavanju u institucijama, kao i o sigurnosti. Predstavnici Koalicije Vakat su odgovarali na pitanja građana.


Stvarnost, maćeha umetnosti\nOdnos umetnosti i stvarnosti mnogostruk je i teško ga je opisati u par redova. No, rečeno tek s nešto humora, on nalikuje vicu koji se prepričava decenijama.\nDođe, dakle, pacijent kod lekara sa nožem u grudima i krkljajući zatraži prvu pomoć. Lekar, međutim, pogleda na sat i kaže: "Žao mi je, ne mogu vam pomoći, jer mi je isteklo radno vreme". "Ali, umirem", odvraća onaj sa nožem. "Jeste", kaže lekar, "svi tako umirete baš pred kraj mog radnog vremena. Ipak, imam ideju." Na to lekar izvadi nož čoveku iz grudi i zabode mu ga u oko: "Idite kod očnog lekara, on radi do pet".\nZamislimo da je čovek sa nožem u grudima umetnost, a da je stvarnost lekar i dobićemo pravu sliku odnosa izmaštanog i stvarnog. Iskreno rečeno, umetnost nikad nije bila potrebna stvarnosti. Naoko, jasno je zašto. Ako je umetnost preslika realnog, kako je govorio Platon, onda je nepotrebno da nešto što je veštačko bude zamena za opipljivo.\nOvo misle mnogi natur-ljubitelji umetnosti. Priznaju jedino realizam i pitaju se zašto umetnost koja ništa ne predstavlja postoji. Drugi, tek malo mudriji, tvrde da je umetnost posegla za apstraktnošću i ekspresionizmom iz nemoći. Umetnici su, prema tim drugima, videli da im je Platon namestio filozofsku klopku, te su se okrenuli linijama, bojenim površinama, opisu unutarnjih stanja junaka, ili atonalnoj muzici.\nŠta je zapravo istina? Istina je da je umetnost odmah nakon antike postala u neku ruku apstraktna. Već u srednjem veku nastaju prva umetnička dela koja oslikavaju nedokučivo (božanski prikazi na freskama), zvuče nebeski (rekvijemi) i opisuju nesaznajno (Danteova "Božanstvena komedija"). Već u tom času umetnost postaje više od onoga što je sadržaj grčke reči "mimesis", odnosno "preslikavanje".\nŠta se zbiva u uobičajenoj umetničkoj praksi? Uzimaju se delovi realnosti i prebacuju u shematizovanu mapu. U književnosti to mahom nalikuje snu. Na način na koji sanjamo u osnovi i pišemo. Samo, umetnost nije fantazmagorija i za razliku od sna mora biti dosledna. To, rečeno jezikom Stanislavskog, znači da ako na početku dela puška stoji na zidu, do kraja mora da opali.\nUmetnost, smemo najzad reći, postoji zbog kompozicije. Ustrojstvo dela je ono što biramo pre samog čina stvaranja. To je ono što neki pisci nazivaju dominantnim tonom pisanja. Kompozicija je idealna mreža u koju se utiskuju delovi stvarnosti. A oni se biraju i nemilice kroje tako da se uklope u datu umetničku mapu. Pravi umetnički profesionalci najpre odaberu sistem, a tek potom traže podesnu stvarnost za njega.\nNa ovaj način dolazimo do apsurdnog odnosa umetnika i hedoniste. Oni koji slave život preziru umetnost, jer je veštačka, a oni koji se bave umetnošću nipodaštavaju život, jer je samo toliko dobar da se od njega uzmu delovi i ukroje prema uzvišenim potrebama klarizma i savršenih proporcija.\nZato bi se vic s početka teksta možda mogao ispričati i obrnuto: "Dođe lekar sa nožem u grudima kod pacijenta i krkljajući zatraži prvu pomoć..."


Samo u SBB-u: Gledaj TV kanale čak 7 dana unazad! | CityMagazine\nSBB poziva sve sadašnje i buduće korisnike da posete njihovu FB stranicu i glasaju za kanale na kojima žele da imaju mogućnost “TV unazad”. U konkurenciji su: Prva World, Prva Kick, Pink Film, Pink Premium, a najveći broj glasova odlučiće na još koja dva kanala će biti omogućena ova napredna funkcija.\nDajte svoj glas za nove kanale!\nUsluga “TV unazad” besplatna je za sve korisnike DUO i TRIO Gold, Gold Extra i Gold Premium paketa, a ostali korisnici sa D3 boksom uslugu plaćaju 110 dinara mesečno. TV unazad samo je jedna od naprednih funkcionalnosti koje vam omogućava SBB u okviru svojih digitalnih paketa. Kako biste saznali šta još ne treba da propustite pogledajte na web stranici, pozovite SBB Kontakt centar na broj 19955 ili posetite najbližu SBB poslovnicu.\nCase Study Show 2018 – Studenti na korak do prakse! glasanje · gledaj unazad · kanal · odloženo · opcije · sbb · sedmica · televizija


Medijski sadržaji – Page 2 – Život je ringišpil\nRegionalni Bolonja forum “Obrazovanje i politika – suprotstavljene strane…\nPromocija nove knjige “Akademske vestine” pod nazivom “Mi, Vi…\nMarijana Šećibović - Predstavljanje knjige:"Mi, Vi i Oni - O akademskim vještinama"\nProf.dr Marijana Šećibović - Promocija nove knjige "Akademske vestine" pod nazivom "Mi, Vi i Oni o akademskim veštinama" u izdanju Hera edu, Beograd\nPosted by Visoka škola za turizam i menadžment Konjic on Srijeda, 31. Oktobar 2018.\nO komunikaciji i njenoj manjkavosti u društvu – da…\nUdruženje "Facultas za prosperitet mladih" upriličilo je danas u Sarajevu znanstveni projekt pod nazivom "Odnosi s javnostima i marketinška kultura u odgojno-obrazovnim ustanovama", a u okviru sedmog izdanja mozaičnog magazina uživo "Duga Presshura".\nPut u nepoznato i neizvesno – akademski svet\n,,Ako hoćemo da ostanemo ljudi, onda postoji samo jedan put, put u otvoreno društvo. Moramo koračati dalje u nepoznato, u neizvesno, u nesigurno, i upotrebljavati um koji nam je dat kako bismo, upravo onoliko koliko to možemo, planirali za oboje: ne samo za sigurnost već i za slobodu”Karl PoperNaši putevi obično polaze od sretnih porodica koje u početku prave velike planove za svoje miljenike. Ambiciozni, obrazovani roditelji od najranijeg detinjstva kreću sa satima jezika, muzike, baleta, slikanja i sporta, a niko ne pita dete da li to uopšte želi i koja je to prava mera koja je njemu potrebna. Uključuju se sestre, tetke, bake, deke i sva bliža i dalja rodbina kako bi se stiglo na sate koji treba da otvore svetlu budućnost, jer sadašnjost nije lepa i ne obećava puno. Svi se nečemu nadaju – očevi, da će njihovi sinovi postati uspešni tamo gde oni nisu uspeli, recimo u sportu, a majke sanjaju da će njihove ćerke dobrim obrazovanjem, dobrom naobrazbom u slobodnoj varjanti (sati i sati stranih jezika, slikanja, plesa, klavira), uspeti da postanu velike doktorice, profesorice, sudinice, advokatice i da će uspeti da se dobro i bogato udaju. I tako se sve svodi na interes, jer krajnji cilj je materijalizovati godine ulaganja i nečijih snova. Među ambicioznim, obrazovnim roditeljima izdvajaju se i oni koji svoju ambiciju zadržavaju za sebe, pothranjuju je u sebi, a dete…pa dobro, tu je, neka se razvija svojim putem. To “neka se razvija svojim putem” je obično zamka za roditelje. U takvim porodicama letvice na lestvama uspeha se uglavnom prećutno visoko podižu jer se obično podrazumevaju. Roditelji obuzeti sobom zaboravljaju da se mnogo toga ne podrazumeva jer slika koju imaju o svom detetu ne znači da je ona prava slika. Nepoznavanje svog deteta često može dovesti do sudara svetova, bunt je prirodan sled. Javlja se kod dece koja nemaju kapacitet da ispune roditeljska očekivanja. Bore se sa uverenjem da nisu dovoljno vredni jer ne postižu ono što se od njih očekuje. Uglavnom biraju život buntovnika težeći svojoj autonomiji, suprostavljajući se roditeljskim željama. Na drugoj strani su, pak, deca koja ispune sva očekivanja, sve pohvale dožive od okoline ali pohvale i priznanja izostanu u porodici jer uspeh se podrazumeva. I tu je najveći problem, jer ne postoji niko na svetu koji ne želi da bude priznat, pohvaljen za nešto dobro, baš kao što ne postoji niko na svetu koji ne želi da bude voljen. Pohvale od okruženja ih motivišu, ali u isto vreme obavezuju i stvaraju taj osećaj da ukoliko ne uspeju, neće dobiti pohvale, neće biti voljeni jer naučili su (nose u sebi uslovni reflex) da budu nagrađeni i voljeni samo ako su dovoljno uspešni. Na tom svom putu “zadovoljavanja” okruženja izgube sebe, naprosto dođe trenutak kada ni sami više ne znaju šta zapravo žele. Povremeno se dešava i pojava otuđenja kod dece, doživljavaju sebe kao neka neprikladna bića. Radnje koje obavljaju i posledice obavljenog postaju njihovi gospodari. Duboko nezadovoljstvo je ono što živi u njima. Međutim, u ovakvom odnosu, otuđenje nije svojstveno samo za dete, ono se kod deteta javlja kao posledica otuđenja roditelja. Roditelj što je svesniji svoje uloge roditelja, vaspitača, edukatora, sve je više u nezavidnijoj poziciji jer je nemoguće da bude dobar i ostvaren na svim poljima. Uvek nešto trpi. Teško je biti dobar roditelj, a ne izgubiti svoje snove. Konformizam kao mehanizam begstva od odgovornosti za postupke, činjenje i dela je prividno lakši put kroz nesigurnosti i nedaće sa kojim se susrećemo. Erih From to objašnjava na sledeći način: “…stoga, radije opredeljuju da se sklone pod okrilje “gomile” i autoriteta nego da se otisnu na putanje rizičnog osvajanja sopstvene ličnosti i otvorenog sukobljavanja sa moćnim institucijama i pojedincima, koji će u odbranu statusa quo nastojati svim snagama da spreče osamostaljivanje i oslobađanje ličnosti”. Sloboda izbora je najdragocenija sloboda, a tako obavezujuća. Savršena je zamka za manipulaciju osećanja, želja, stremljenja i strahova jer u osnovi je ljubav koja u sebi nosi: odgovornost, brigu, poznavanje i poštovanje.Oni manje obrazovani roditelji, obično nesvršeni studenti prave još veći pritisak na decu kroz redovan obrazovni sistem: da budu što uspešnija, sa što boljim ocenama, poslušna, da se pridržavaju svih pravila koja im se nameću, kako ne bi doživela njihovu sudbinu. Na tom putu pokušavaju i da ,,unovče” svoju decu. Ma kako ružno zvučalo ili se kako grub činio izraz ,,unovčiti svoje dete”, on kazuje jednu veliku istinu. Postati veliki fudbaler, veliki košarkaš, veliki sportista ili, na drugoj strani, svetski poznata manekanka, put je za unovčavanje deteta. Ulaganja su neophodna, ali su rizična i uglavnom neizvesna. U neznanju, roditelji u svojoj pohlepi zaborave na dete, njegove želje i potrebe. Tokom svih godina napornih treninga i, raznih pokušaja unovčavanja – od neuspelih prodaja deteta kao igrača do dobitka minornih đačkih stipendija ili, u najbolju ruku, trčanja za loptom u nekom klubu koji je iznedrio velika imena i koji bi možda mogao da otvori perspektivu detetu, ono je izgubilo detinjstvo, izgubilo kontakt sa generacijom, izgubilo kontakt sa obrazovnim sistemom. U takvom okruženju, dete je samo još jedno u nizu izgubljene dece, iskompleksiranih i neostvarenih roditelja. Malo je onih koji uspeju na ovom putu. Kraj je obično tužniji od početka punog želja. Baš kao što L.N.Tolstoj kaže: ,,Sve sretne obitelji nalik su jedna na drugu, svaka nesretna obitelj nesretna je na svoj način”Postoji i treća kategorija roditelja u koju spadaju oni roditelji koji nikada nisu ni kročili na univerzitet. Možda je upravo ova skupina i najopuštenija u odnosu prema detetu. Roditelji iz ove skupine nemaju akademsko iskustvo, ne znaju šta nudi univerzitet i nisu u situaciji da nameću nešto što ni sami ne razumeju. Uglavnom su okrenuti skromnom, tihom životu koji im je dat i koji treba tako skromno i tiho živeti. U takvom svom svetu vaspitavaju svoje potomke, prenose im neke svoje moralne i etičke vrednosti i ne očekuju velike stvari. Sve što zapravo žele je zdrava porodica i, u budućnosti, zravi potomci.Kategoriju ,,problematičnih roditelja” ( alkohol, droga, incest ) ne želim ni da obrađujem, niti bilo šta o njoj da kažem imajući u vidu dubinu problema. U svakom slučaju, epilog kod ovakvih roditelja je uglavnom tragičan. Stara narodna poslovica kaže: ,,Iver ne pada daleko od klade”.Sigurno je da roditelji nemaju lošu nameru ali situacije pokazuju da ne razumeju prirodu deteta, njegov razvoj i sposobnosti. Retki su oni koji shvataju da dve iste osobe ne postoje. Treba prihvatiti činjenicu da je dete to što jeste, treba mu pružiti šansu da bude to što jeste, jedinstveno jer samo će tako biti slobodno. U ova teška i neizvesna vremena u kojima preovladavaju brojevi (nastradalih u ratu, otetih, umrlih, nerođenih, neobrazovanih, nezaposlenih), nasilje, netolerancija, netrpeljivost i ostrašćenost, teško je odgajati dete i biti roditelj za primer. Međutim, potrebno je da i roditelji prihvate svest o vaspitanju kao procesu koji traje, u kome svi uče jedni od drugih, uče da vole svoju decu koja mogu biti i uspešna i manje uspešna jer nije važno čime se dete bavi, važno je kako radi svoj posao – da li ga obavlja s ljubavlju, uživa u njemu, da li je sretno. Radost nije u takmičenju, radost je u nama, radost je u onome što radimo i što nas čini jedinstvenim. Uvek se setim price koju je Osho ispričao o Abrahamu Linkolnu – Kada je postao predsednik Amerike, njegov otac je bio obućar. Naravno, egoisti su se osetili uvređenim što je obućarev sin postao predsednik. Oni su bili aristokrate, i mislili su da je njihovo pravo po rođenju da zauzimaju visoke pozicije u vladi. Obućarev sin? Prvog dana, kada je nakon inauguracije Abraham Linkol držao svoj govor, jedan čovek je ustao. On je bio jedan veoma bogati aristokrata. Rekao je: “Gospodine Linkoln, ne treba da zaboravite da je vaš otac pravio obuću za moju porodicu.” I ceo Senat se smejao; mislili su da su ismejali Abrahama Linkolna. A Linkoln – on je imao potpuno drugačiji karakter – Linkoln ga je pogledao i rekao “Gospodine, znam da je mojo tac pravio cipele u vašoj kući, vašoj porodici, i da je to radio za mnoge druge, zato što niko ne može da napravi cipele kao on. On je bio stvaralac. Njegove cipele nisu bile samo cipele, on je ugradio svoju dušu u njih. Želim da Vas pitam, da li imate neku primedbu? Zato što i ja znam da pravim cipele; ako imate neku primedbu, ja Vam mogu napraviti drugi par cipela. Ali koliko znam, niko se nikada nije žalio na cipele moga oca. On je bio genije, veliki stvaralac I ja sam ponosan na svog oca!” Ceo Senat je zaćutao. Nisu mogli da shvate kakav je to čovek bio Abraham Linkoln. On je nazvao pravljenje cipela umetnošću, kreativnošću. I bio je ponosan zato što je njegov otac tako dobro radio svoj posao da se niko nikada nije žalio. Pa čak i pošto je postao predsednik Amerike, bio je spreman da napravi drugi par cipela ako bi se neko požalio. Čovek je izgledao smešno. Linkoln je insistirao: “Govorite! Zašto ste ućutali? Hteli ste od mene da napravite budalu, a sada, pogledajte oko sebe: napravili ste budalu od sebe.” Iz ove izvrsne priče treba naučiti da nije važno šta radimo, važno je osetiti zadovoljstvo zbog toga što radimo, važno je osetiti radost u sebi. Roditelji ne smeju da zaborave da i deca imaju svoja očekivanja, želje i htenja. Vaspitanje nije jednosmerna ulica - stvaranje, oblikovanje čoveka je složen i odgovoran zadatak na kome znaju i najveći da pogreše, a sve u želji i uverenju da rade najbolje za svoje dete. A možda ta ista naša dece deca ne bi poželela baš nas za svoje roditelje – možda nismo ni dovoljno lepi, ni dovoljno pametni, ni dovoljno imućni, ni dovoljno mudri, jednostavno…možda nismo dovoljno IN za njihovo vreme, njihovo okruženje, njihove želje i htenja ? A možda jednostavno i mi njih na o tom zajedničkom putu upoznavanja negde razočaramo. Da, da i ovakvim stvarima treba promišljati? S druge strane, obrazovni sistem nema puno toga da ponudi kako bi probudio kreativnost u detetu i otvorio kanale mašte kako bi se stvaralačke niti pokrenule. Škole su osiromašene, oronule, nedostaju im nastavna sredstva, savremena tehnologija, a u manjim sredinama još uvek ne postoje ni sanitarni čvorovi. Nastavnici su decenijama nezadovoljni i nedovoljno plaćeni, a samim tim i nemotivisani za transfer znanja. Ne možemo pobeći od činjenice da je još 60.tih godina prošlog veka, obrazovanje prestalo da bude budžetski prioritet države. Od tada je započeto mnogo reformi u obrazovanju, napisano je mnogo knjiga, a na pitanje šta je postignuto, nedostaju odgovori. Ogroman je raskol u našem društvu između nametnutog (sve društvene promene koje smo prihvatali, a nismo zapravo bili svesni posledica prihvatanog) i mogućeg (naše stvarne mogućnosti, znanje i spremnost za promene), kao i između stvarnih želja (našeg stvarnog opredeljenja za otvoreno društvo) i udvaranja silama moći. Tih ambivalencija u Bosni i Hercegovini ima previše. Pojam ,,ambivalentnost” polazi od latinskih reči ambo (oboje) i valere (vredeti). Označava stanje u kojem se javljaju kontradiktornosti u stavu ili osećanju prema jednoj istoj pojavi ili osobi. Kako bi to psiholozi opisali, to je stanje u kome je osoba zaglavljena između suprotnosti koje oseća i koje ne može da prihvati. Istovremeno postoje privlačenje i odbijanje, osećanje i ljubavi i mržnje. U sociologiji, ambivalentnost je podvojenost ili naizmenična privrženost zakonskim normama ili etičkim načelima struke (npr.u pravu, medicine, nauci uopšte). U političkim krugovima i na političkoj sceni posebno je izražena zbog unutarnjih sukoba koji uvek postoje. Oni desno, da bi se očuvali na vlasti primorani su da propagiraju vrednosti Evrope, a njihova izvorna načela su očuvanje nacionalnog puta. Oni levo, da bi dobili glasove birača i vratili se na vlast, moraju da govore ono u šta ni sami ne veruju: sklapanje saveza, razumevanje i tolerancija sa nacionalnim partijama na jednoj strani, kao i tesna veza odnosa načela socijalizma i modernosti, i sl. Toliko se primera može prikazati i dokazati tako da se ovde divno uklapaju reči Franje Vukoja, bosanskohercegovačkog aforističara: “U BiH postoji ambivalentan odnos i prema – ambivalenciji”.Sa ovakvom slikom države i društva, vremenom i prilikama koji utiču na formiranje nekih još nedovoljno znanih i neznanih ,,hibridnih” karaktera, mlade ljude treba stimulisati i isprovocirati u njima one najdublje skrivene i neiskorišćene vrednosti kako bi krenuli u avanturu sticanja funkcionalnog znanja. Probuditi želju da učine društvo u kome žive zdravim, okrenutim trenutku, a ne prošlosti ni fikcijama budućnosti, nije nimalo lak zadatak. Ako se ima u vidu i činjenica da je nauka put u nepoznato, neizvesno, da ne donosi puno novca, onda je zadatak još teži. Shvatiti da materijalno stvara zavisnost i vodi u ropstvo, a nauka oslobađa, nosi radost novih saznanja i stremi istini. Ako ovaj put prihvate kao igru ostaće duže deca sa svim životnim sokovima i vrednostima koje dete nosi u sebi - iskrenost, naivnost, ljubav i vedrina. Ratko Božović govoreći u svojoj “Tišini dokolice” o ideji igre, poziva se na misao Fridriha Šilera (Friedrich von Schiller) kojom tvrdi da se čovek ,,igra samo onda kada je u punom značenju riječi čovjek, a on je samo onda čovjek kada se igra.” Treba istaći da su se stari Grci igrali više od svih naroda, da su bili velika deca. Vratimo li se Sokratu, vratićemo se značaju razgovora. Đuro Šušnjić bi dodao: ,,Od njih se svet učio razgovoru, a od Rimljana govoru. Zato su Grci imali mudrace, a Rimljani pravnike i govornike. Mi kažemo stari Grci, ali to je narod koji ne zna za starost, to je jedini narod u našoj povijesti koji nikada nije bio star: stari Grci nikad neće da ostare kao ni njihova umetnost. Ako učimo od njih, onda ćemo u sebi uvek imati nešto mlado i lepo, “nešto grčko u nama”’. Srećna su ona deca koja žive u slobodi, kao cvetovi.”Možda se zapitate zašto se tako često okrećem staroj Grčkoj. Odgovor je vrlo jednostavan – okrećem se vrednostima, jer prošlost ma koliko da je daleka ima svoje vrednosti iz kojih treba učiti. Obrazovanje je ustanovljeno na načelima istine i dobra. Na Platonovoj Akademiji nije se samo izučavala filozofija, izučavale su se matematika, geometrija, astronomija, muzika, etika, govorništvo i mnoga druga znanja i veštine. Svrha poučavanja je bila upoznavanje čoveka sa samim sobom, prepoznavanje temeljnih moralnih vrednosti koje treba svaki pojedinac da razvija. Ideal kome je Akademija težila bila je vladavina uma. “Među svim grupama orijentalaca koji su bili ,,kraljevi podanici”, Grci su pomoću obrazovanja mogli da se profilišu ,,kao privilegovana klasa, klasa po društvenom položaju daleko supe-riorna u odnosu na masu domaćeg stanovništva” Aleida Asman (Aleida Assmann) smatra da su Grci pronalazači ,,večite misli čistog obrazovanja za čoveka”, osnivači svekolike kulture. Grci su kao vaspitači čovečanstva: “postali učitelji ostalih naroda zato što su otkrili princip koji pokreće zapadnjački duhovni svet, princip po kom se on razlikuje od svih drugih svetova koje znamo. Taj causa movens naše istorije je princip kulture”. Dvadeseti vek obeležilo je tradicionalno društvo koje se zasnivalo na tradicionalnim zanatima, tradicionalnom sistemu obrazovanja (koji je stvarao nepotreban mentalni haos u glavama učenika i studenata sa raznim teorijama i teoretisanjima) i uvraženim mišljenjem da obrazovanje prestaje u mladalačkom periodu ili najkasnije sa ulaskom u doba zrelosti.Početak XXI veka promoviše preduzetnički duh čiji je imperativ celoživotno obrazovanje. Međutim, promovisanje celoživotnog obrazovanja upravo zahteva razvijanje veština i sticanje funkcionalnog znanja, zahteva to ,,ono” vraćanje sebi u kome pojedinac ispituje svoje mogućnosti. Koliko je važno shvatiti i usvojiti ovu činjenicu, dovoljno je otvoriti pitanje ekonomsko/političke paradigme vremena u kome živimo. Bez ikakve sumnje, reč je o neoliberalizmu. Robert Mekčejsni (Robert McChesney) definiše neoliberalizam na sledeći način: ,,Neoliberalne inicijative se opisuju kao politike slobodnog tržišta koje podstiču privatno preduzetništvo, nude potrošačima mogućnost izbora, nagrađuju ličnu odgovornost i preduzetničku inicijativu i suzbijaju delovanje mrtve ruke nekompetentne, birokratske i parazitske države koja ne može učiniti ništa dobro čak ni kad bi to pokušala, što najčešće nije slučaj”. U ovakvom sistemu, demokratija je urušena jer u velikim korporacijama vlada totalitarni režim – zaposlenima se dele otkazi bez ikakvih obrazoloženja i griže savesti, profit je najvažniji, kako bi Majkl V. Ejpl (Michael W. Apple) rekao: ,,profit je neuporedivo važniji od života”. Ejpl nas podseća na to da ne nasedamo na retoriku onih koji se u zagovaranju uvođenja tržišta i privatizacije pozivaju na autoritet Adama Smita (Adam Smith) kako bi opravdali svoje politike, jer je i sam Adam Smit prvi primetio da iza svakog bogataša stoji pet stotina ljudi koji žive u neljudskoj bedi.Uvođenjem novih tehnologija, očekuje se eksplozija nauke i znanja. Navedimo samo primer Izraela koji ima više naučnika i inženjera po glavi stanovnika nego bilo koja druga zemlja. Svakoj zemlji su potrebna naučna znanja da bi obezbedila uspešan opstanak. A znanje je na našim prostorima, ključni i nedostajući resurs.Kako u ovom haosu neizvesnosti i nemilosti, sačuvati mladog čoveka i uliti mu nadu da je funkcionalno obrazovanje jedini put ka svetlosti na kraju tunela. Sa jedne strane su škole i fakulteti u kojima je transfer znanja poslednjih decenija pod znakom pitanja, nemotivisanost je i kod nastavnika i kod učenika/studenata, a na drugoj strani je politika koja ni u jednom trenutku ne vidi da ulaganje u obrazovanje može doneti neki preporod. U potrošačkom društvu, sve je na prodaju, pa tako i obrazovanje. Više nema razlike između privatnog i javnog sektora. Ekonomska kriza je uslovila moralnu krizu, tako da je o vrednostima teško govoriti. ,,Podizanje” standarda u školama/fakultetima, stalna testiranja, zapravo odvlače od suštine obrazovanja. Obrazovanje nije na kilogram merljiva roba, obrazovni sektor nije tržnica na kojoj ako ne daš, ne možeš ni dobiti. Obrazovanje je najvažnija i najodgovornija stvar na svetu. A zločini koji se čine državnim ne ulaganjem u obrazovanje, ne ulaganjem u naciju, iznad svih su genocida koji su učinjeni i kojima se manipuliše kako bi se ostvarili politički poeni. Strahota je to koliko se svesno narod ubija, na najsvirepiji način - lagano, tiho, da ništa ne boli. Rezignirana sam, povređena, jer u ušima mi odzvanjaju reči Tomasa Mana (Thomas Mann): ,,Strašno je kada nježna i teška stvar, i suviše tanana za veliku rulju, dospije među ljude, pa svatko na njoj oštri svoje zube i na nju sipa najveće đubre – to je gotovo nepodnošljivo i odvratno, ne toliko zbog samih ličnosti koliko zbog same stvari koju treba žaliti.”I pored svih problema i nedaća, bezobrazluka i primitivizma, laži i prevara koje su sinonim vremena i podneblja, duboko verujem u ideju obrazovanja zasnovanu na znanjima iz matematike, geometrije, filozofije, etike i muzike koja razvijaju misaone procese i, kreativnost i oslobađaju prostor za izgradnji ličnih stavova koji se temelje na spoznajama. Pobornici kapitalizma ovu ideju tumačiće kao zatvaranje i beženje od stvarnosti, ali ne, nije tako, ovo je put na kome pojedinac menja sebe i svoje okruženje. Pojedinac izvlači iz sebe samo najbolji deo sebe i posvećen je sebi, slobodi svojih misli, idejama, govoru i delanju. Kao takav, on je zapravo opasnost za potrošačko društvo jer je naučen da promišlja i oseća dubinu problema, nasuprot pojedincu koji prolazi ,,instant” obrazovanje. Kako to Đuro Šušnjić lepo kaže : ,,biti po svaku cenu sistematičan, znači biti jednostran”. Pozivajući se na Ničea, potkrepljuje svoju sumnju u vrednost takvog sistema: ,,Ja ne verujem ni jednom sistematičaru i uklanjam im se s puta. Volja za sistemom nedostatak je poštenja.”Iz svih navedenih razloga, a koliko samo ima još nenavedenih razloga sa morem otvorenih pitanja, stalnih dilema i preispitivanja koja muče moju dušu, prionula sam na ovaj ne tako jednostavan zadatak, pokušati da svima koji žele da se istinski obrazuju i, da budu sretni jer poseduju nešto malo, tako malo znanja (nikada ne zaboravite na Sokrata ,,Jedina prava mudrost je u saznanju da ništa ne znaš”), ukažem na veštine koje su neophodne za sticanje ne uspeha, nego satisfakcije da put u nepoznato i neizvesno – akademski put ima smisla.Reči koje su pred Vama, rasute kao najlepši biseri dubokih mora, pokrenuće dileme smisla učenja i sticanja znanja. Radite li to na pravi način, ma šta god pod ,,pravim načinom” podrazumevali? Jeste li istinski posvećeni ovom mukotrpnom procesu u kome ne vidite baš tako često smisao? Koristite li svoje raspoložive misaone resurse na pravi način? Kako ćete se osloboditi i lepo govoriti, predstaviti sebe, svoje ideje, misli i stavove? Zašto je važno naučiti pregovaranje? Kako prebroditi stres i boriti se sa svojim demonima? I, naravno, neizostavno pitanje bez kog akademski svet ne postoji jeste akademsko pisanje.Ovo su neke od veština koje zahtevaju sate i sate vežbi i stalno vraćanje izvorima, jer je na izvoru, voda najpitkija.I na kraju, samo jedna u nizu Ciceronovih mudrosti koju treba upamtiti i duboko u sebe usaditi, jer bez nje se na put ne polazi: ,,Kao što njiva, mada plodna, ne može rađati bez obrade, tako ni čovek ne može stvarati bez učenja”.\n Erih From, «Zdravo društvo», «Rad»-Beograd, 1970., str.14 «From ispoljava razumjevanje za svu složenost ljudske prirode, pokazujući da nije naivni optimista koji vjeruje da je put slobode lak, aili da smo «osuđeni da budemo slobodni», te da nemamo drugog izbora, ubedljivo dokazujući da je strah od slobode često jači od potrebe da se osvoji sloboda, jer čovek nije od rođenja slobodan, već to mora postati. Stoga, umesto samooslobođenja, pojedinci biraju mehanizam bekstva u neki vid «psihološkog ropstva» (autoritorna orijentacija, destruktivnost ili konformizam, što se na karakterološkom planu ispoljava u različitim vidovima neproduktivne orijentacije).»; ibid Lav Nikolajević Tolstoj, „Ana Karenjina“, Matica Hrvatska, Zagreb, 1964., str.7. OSHO, «KNJIGA O SPOZNAJI», ID Leo Commerce, Beograd, 2007., str.152-15ihttp://www.vecernji.ba/sto-znaci-ambivalentno-505281 Davno je još Platon upozorio «i u mitologijama,…kada ne znamo pravu istinu o davnoj prošlosti, sastavljamo priče koje su što je moguće više nalik na istinu (kurziv – moj), te i na taj način činimo laž (u rečima) potrebnom». Platon, Država, BIGZ, Beograd, 1976., str.63 Ratko Božović, „Tišina dokolice“, Čigoja štampa, Beograd, 2010., str.84. Đ.Šušnjić, „Dijalog i tolerancija“,str.22. Profesor dr Vladimir N Cvetković u Predgovoru Platonove Države, Platovo Dobro objašnjava kao »izvor, odnosno početak filozofskog razmišljanja, osnova za njegovo dalje razvijanje, podelu ali i utnuće.», Platon , «Država», Dereta, Beograd, 2005., str.VIII Alaida Asman, „Rad na nacionalnom pamćenju“, Biblioteka XX vek, Beograd, 2002., str.14. Ibid, str.84. Robert Mc Chesney, ,,Introduction”, u Noam Chomsky, Profit Over People: Neoliberalism and the GlobalOrder, Seven Stories Press, New York, 1999., str.7 Michael W. Apple, „Obrazovanje na „pravom“ putu“, Fabrika knjiga, Beograd, 2014., str.038. Ibid Tomas Man, „Legenda o Josipu“,II str.1. u Đuro Šušnjić,„Cvetovi tla“, Čigoja štampa, Beograd, 1995., str.168. «Otuda istinito znanje jeste znanje o opštem…Znanje o najvišoj opštosti biće najviša vrsta znanja, dok će «znanje» o pojedinačnom biti najniža vrsta «znanja».», Frederik Koplston, «Istorija filozofije» Tom I Grčka i Rim, Dereta, Beograd, 2015., str.202. Đuro Šušnjić,„Cvetovi tla“, Čigoja štampa, Beograd, 1995., str.19.


:: Naslovna strana > Glasnik broj10 > Izveštaji - Za godinu dana održano trinaest sednica\nUpravni odbor Inženjerske komore Srbije\nS obzirom da se redovne i izborne Skupštine IKS uvek održavaju početkom godine, u martu ili aprilu, kada se pišu i godišnji izveštaji o radu Komore, uvek ili bar do sada, deo godišnje istorije dolazio je iz pera dva rukovodstva onog koje završilo mandat i onog koje je izabrano na sednici Skupštine. Drugim rečima, najviši izvršni organ Komore Upravni odbor tokom 2007. godine održao je četiri sednice u "starom" i devet u "novom" sastavu. "Stari" su "proradili" 37 tačaka od 1. januara do 27. marta, dok su "novi" za osam meseci, od 18. aprila do 31. decembra, na dnevnom radu imali 114 tačaka. Prvo donosimo, slobodno se može reći, komentare i objašnjenja "prvog čoveka" IKS, kojim su opisane najvažnije akcije i aktivnosti ne samo Upravnog odbora, nego i načina na koji je "radila i disala" kompletna organizacija. U drugom delu sledi komplatan popis sednica i tačaka o kojima je na njima raspravljano i kakve su odluke donete. Upravni odbor Inženjerske komore Srbije, u ovom sazivu u kome podnosi Izveštaj, izabran je na Četvrtoj redovnoj sednici Skupštine Komore održanoj 29. marta 2007. godine, u sastavu: prof. dr Dragoslav Šumarac, predsednik Upravnog odbora, Milovan Glavonjić, potpredsednik, članovi po funkciji (predsednici IO matičnih sekcija) mr Nebojša Stefanović, Tatjana Đorđević, mr Dejan Vasović i Milorad Miladinović, članovipredstavnici Ministarstva za infrastrukturu Dragomir Acović, Damir Katalinić i Mirko Petrović, dok su dr Igor Marić i Dragan Stašić članovi koje imenovala Skupština iz dve najveće matične sekcije projektanata i izvođača radova. U toku 2007. godine Upravni odbor, u starom i novom sazivu, održao je ukupno 13 redovnih sednica na kojima su donete odluke i odgovarajuća opšta akta kojima je obezbeđena realizacija ciljeva Komore utvrđenih Zakonom o planiranju i izgradnji, Statutom Komore, Planom i programom rada Komore u 2007. godini, kao i odlukama donetim na Četvrtoj redovnoj sednici Skupštine Komore. U domenu rada na zakonodavnoj delatnosti od interesa za članstvo, UO IKS je podneo inicijativu Ministarstvu pravde Republike Srbije za izmene i dopune Zakona o sudskim veštacima, u smislu propisivanja licence kao obaveznog uslova sa sticanje zvanja sudskog veštaka iz oblasti tehničkih struka, dok su, u saradnji sa Ministarstvom za infrastrukturu Srbije, predstavnici Upravnog odbora učestvovali u pripremi Predloga pravilnika o sadržini i načinu izrade tehničke dokumentacije za objekte visokogoradnje (objavljen u "Službenom glasniku RS" br.15/08). Pored toga, doneo je i Odluku o pristupanju Komore u članstvo Instituta za standardizaciju Srbije i delegirao svog predstavnika koji je i izabran za predsednika Skupštine Instituta. Na planu međunarodne aktivnosti, a u cilju unapređenja saradnje sa drugim inženjerskim komorama i članstvom u Evropskom savetu inženjerskih komora (ECEC), predstavnici Inženjerske komore Srbije prisustvovali su 15. sednici Izvršnog odbora Evropskog saveta inženjerskih komora, održanoj u Austriji u maju mesecu, Četvrtoj generalnoj sednici Skupštine Evropskog saveta inženjerskih komora, održanoj u novembru u Hrvatskoj, prisustvovali Danima ovlašćenih inženjera građevinarstva, u junu mesecu u Hrvatskoj, uzeli učešće u radu skupa "7. dani inženjera", u organizaciji Inženjerske zbornice Slovenije, u oktobru mesecu u Sloveniji, bili prisutni na sastanku u vezi sa izgradnjom Koridora 10, organizovanog od strane Via Egnatia i Tehničke komore Grčke, održanog u septembru u Grčkoj, učestvovali na 11. balu inženjera, održanom u Budimpešti, januara 2008. godine, prisustvovali skupu u vezi sa problemima odbrane od poplava reke Tise, u maju mesecu, u organizaciji Inženjerske komore Mađarske, u Segedinu, i posetili Jesenji sajam tehnike "Plovdiv 2007" u septembru, u Bugarskoj. Svojim odlukama UO IKS je pružio finansijsku podršku realizaciji planiranih aktivnosti vezanih za saradnju sa strukovnim organizacijama za održavanje stručnih skupova i sa časopisima od interesa za struku i članove Komore, u ukupnom iznosu od 2,18 miliona dinara. Na planu stručnog usavršavanja i servisiranja potreba članova, UO IKS je nastavio aktivnosti vezane za program permanentnog usavršavanja članova Komore, u okviru koga je realizovano 12 predavanja koje je pohađalo 412 članova Komore, omogućena je poseta sajmovima održanim u Beogradu, od interesa za članove Komore (Sajam građevinarstva, Sajam tehnike, Sajam energetike, Sajam knjiga i dr.), koje je iskoristilo 4.710 članova Komore. Na planu regionalnog organizovanja i funkcionisanja regionalnih odbora, UO IKS je doneo dve posebno važne odluke o otvaranju regionalnih kancelarija Inženjerske komore Srbije u Novom Sadu, Subotici i Čačku, koje su počele sa radom u pružanju podrške radu regionalnih odbora, i o odobravanju novčanih sredstava u iznosu od 3,8 miliona dinara na osnovu kojih su realizovane 64 aktivnosti u organizaciji regionalnih odbora (tribine, izložbe, predavanja, okrugli stolovi, sajmovi i dr.) na regionalnom nivou, a u ove aktivnosti bilo je uključeno 4.647 članova Komore. Organizovao i održao prvu proslavu "Dan Inženjerske komore Srbije" 14. juna, na kojoj su uručene nagrade najistaknutijim članovima Komore. UO je odobrio i novčana sredstava u ukupnom iznosu od 6.997 miliona dinara, za sufinansiranja 40 projekata po raspisanim konkursima izvršnih odbora tri matične sekcije urbanista, projektantata i izvođača radova. U vezi sa aktivnostima vezanim za donošenje ostalih opštih akata, UO IKS je doneo: Pravilnik o izdavačkoj delatnosti, Pravilnik o kancelarijskom i arhivskom poslovanju i utvrdio Listu kategorija registraturskog materijala sa rokovima čuvanja, Odluku o utvrđivanju prioriteta u pružanju finansijske podrške za realizaciju planiranih aktivnosti saradnje sa strukovnim organizacijama za održavanje stručnih skupova i sa časopisima od interesa za struku i članove Komore, Odluku o visini sudskih troškova i paušala u postupku pred Sudom časti IKS, Odluku o postupku za dodelu nagrada Inženjerske komore Srbije, Odluku o postupku dodele statusa počasnog člana Inženjerske komore Srbije. I to nije sve, pošto je UO IKS otpočeo aktivnosti na utvrđivanju Predloga odluke o izmenama i dopunama Statuta Inženjerske komore Srbije i nastavio aktivnosti na izradi opšteg akta o načinu određivanja cena projektantskih usluga za objekte visokogradnje. UO IKS donosio je odluke i po prigovorima na odluke koje donosio Suda časti IKS, odnosno, Tužilac Suda časti. Upravni odbor IKS posebno je vodio računa da redovno donosi odluke o izdavanju licenci i rešenja o odbijanju zahteva o izdavanju licenci, na predlog izvršnih odbora matičnih sekcija. U cilju informisanja članstva o njenom radu, nastavio je i aktivnosti u vezi sa izdavanjem informativnog glasila Glasnik, kao i aktivnosti na unapređenju sajta Komore, a donošenjem Pravilnika o izdavačkoj delatnosti, stvorio je uslove da Komora otpočne izdavačku delatnost od interesa za članstvo Komore. Ono što dalje sledi je In exteso popisan redosled održanih sednica Upravnog odbora u 2007. godine sa gotovo svim temama i dilemama, odnosno, zahtevima i odlukama koje su donošene. Stari sastav XXXV redovna sednica (29. januar) 1. Usvojen je Izveštaj o radu Upravnog odbora Inženjerske komore Srbije u 2006.godini 2. Usvojen je Izveštaj o radu Matične sekcije planera za 2006. godinu 3. Usvojen je Izveštaj o radu i izvršenju plana i programa Matične sekcije urbanista za 2006. godinu 4. Usvojen je Izveštaj o radu Matične sekcije projektanata za 2006. godinu 5. Usvojen je Izveštaj o radu Matične sekcije izvođača radova za 2006. godinu 6. Usvojen je Izveštaj o finansijskom poslovanju Komore u 2006. godini 7. Doneta je Odluka o privremenom finansiranju Inženjerske komore Srbije za period januarmart 2007. godine 8. Usvojena je Inicijativa za izmenu i dopunu Zakona o sudskim veštacima 9. Doneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime sufinansiranja prevođenja, pripreme i štampe prve publikacije FIDICa (Crvena knjiga) 10. Doneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstva na ime finansijske pomoći 4. konferenciji studenata saobraćaja Evrope, koja je održana na Fakultetu tehničkih nauka Saobraćajni odsek, u periodu od 25. do 30. aprila 2006. godine 11. Doneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime novčane naknade za organizaciju i realizaciju XV salona urbanizma i stručnog skupa "Svetski urbani forum", u Novom Sadu 12. Doneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime autorskih honorara članovima autorskog tima za realizaciju projekta izrade Priručnika za izradu prostornih planova I faza: Program za izradu prostornih planova i strategija razvoja planskog područja 13. Doneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime troškova štampanja stručnog časopisa prostornih planera Planer, broj 3. XXXVI redovna sednica (22. februar) 1. Usvojen je Završni račun Inženjerske komore Srbije za period od 1. januara do 31. decembra 2006. godine 2. Usvojen je Izveštaj o finansijskom poslovanju Inženjerske komore Srbije od 1. januara do 31. decembra 2006. godine 3. Utvrđen je Predlog plana i programa rada Inženjerske komore Srbije u 2007. godini 4. Utvrđen je Predlog odluke o naknadi za izdavanje licenci 5. Utvrđen je Predlog odluke o članarini za članove Inženjerske komore Srbije za 2007. godinu 6. Utvrđen je Predlog finansijskog plana Inženjerske komore Srbije za 2007. godinu 7. Utvrđen je Predlog plana i programa rada Matične sekcije planera za 2007. godinu 8. Utvrđen je Predlog plana i programa Matične sekcije urbanista za 2007. godinu 9. Utvrđen je Predlog plana i programa Matične sekcije projektanata za 2007. godinu 10. Utvrđen je Predlog plana i programa Matične sekcije izvođača radova za 2007. godinu 11. Doneta je odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime troškova sprovođenja izbora za članove Izvršnog odbora Matične sekcije planera 12. Donete su odluke o odobravanju novčanih sredstava na ime troškova organizacije i realizacije izbora za članove regionalnih odbora podsekcija u matičnim sekcijama projektanata i izvođača radova XXXVII redovna sednica (21. mart)\nDoneta je Odluka o odobravanju inicijalnih novčanih sredstava za održavanje Četvrte redovne sednice Skupštine Inženjerske komore Srbije\nUsvojen je Izveštaj o radu Komisije za permanentno usavršavanje članova Inženjerske komore Srbije\nUsvojen je Izveštaj Komisije za međunarodnu saradnju za 2006 .godinu\nRazmatran je Predlog programa rada Komisije za međunarodnu saradnju za 2007. godinu\nUsvojen je Izveštaj Komisije za pripremu, organizaciju i realizaciju izbora za članove regionalnih odbora u matičnim sekcijama projektanata i izvođača radova\nUsvojen je Izveštaj o radu Komisije za pripremu, organizaciju i realizaciju izbora za članove regionalnih odbora za područje regiona Subotica, Beograd, Niš, Kragujevac, Valjevo, Novi Sad, Čačak i Kraljevo\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime sufinansiranja prevođenja, pripreme i štampe druge publikacije FIDICa ( Žuta knjiga Ugovori za postrojenja i projektovanja)\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime sufinansiranja prevođenja, pripreme i štampe treće publikacije FIDICa (Narandžasta knjiga Ugovori za projekte po sistemu "ključ u ruke")\nXXXVIII redovna sednica (27. mart)\nRazmatrane su izmene i dopune predloženog Dnevnog reda Četvrte redovne sednice Skupštine Inženjerske komore Srbije, a koje su u ingerenciji Upravnog odbora kao predlagača\nRazmatrani su amandmani na predložene materijale Dnevnog reda Četvrte redovne sednice Skupštine Inženjerske komore Srbije, a koji su u ingerenciji Upravnog odbora kao predlagača\nRazmatrana je potreba obrazovanja Komisije za zakonodavnu materiju kao komisije Upravnog odbora\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime suorganizacije konferencije "Savremena građevinska praksa", koja je održana na Fruškoj Gori 19. i 20. aprila 2007. godine\nNovi sastav I redovna sednica (18. april)\nKonstituisan je Upravni odbor Inženjerske komore Srbije izabran na Četvrtoj redovnoj sednici Skupštine Inženjerske komore Srbije\nIzvršena je primopredaja dužnosti predsednika Upravnog odbora i predsednika Komore\nDoneta je Odluka o produženju osiguranja imovine i radnika Inženjerske komore Srbije sa akcionarskim društvom za osiguranje i reosiguranje DDOR Novi Sad, za 2007. godinu\nRazmatran je dopis Društva za podizanje Hrama Svetog Save i odobravanja novčanih sredstava za 2007. godinu na osnovu članstva Inženjerske komore Srbije u Društvu za podizanje Hrama Svetog Save na Vračaru u Beogradu\nDoneta je Odluka o uplati godišnje članarine Inženjerske komore Srbije za članstvo u ECEC\nUsvojen je Izveštaj Izborne komisije o sprovođenju izbora za članove Izvršnog odbora Matične sekcije urbanista\nUsvojen je Izveštaj Izborne komisije o sprovođenju izbora za članove Izvršnog odbora Matične sekcije planera\nUsvajen je Izveštaj Izborne komisije o sprovođenju izbora za članove Izvršnog odbora Matične sekcije projektanata\nDoneta je Odluka o utvrđivanju Dana Inženjerske komore Srbije\nDoneta je Odluka o obrazovanju Komisije za praćenje realizacije Plana i programa rada i Finansijskog plana Inženjerske komore Srbije\nII redovna sednica (11. maj)\nDoneta je Odluka o izmeni Pravilnika o nagradama Inženjerske komore Srbije\nDoneta je Odluka o postupku za dodelu nagrada Inženjerske komore Srbije\nDoneta je Odluka o formiranju Komisije za dodelu nagrada Inženjerske komore Srbije\nDoneta je Odluka o postupku dodele statusa počasnog člana Inženjerske komore Srbije\nUsvojen je Izveštaj o finansijskom poslovanju Inženjerske komore Srbije za period od 1. januara do 31. marta 2007. godine\nDoneta je Odluka o konačnom obračunu troškova organizacije Četvrte redovne sednice Skupštine Inženjerske komore Srbije\nDoneta je Odluka o razrešenju i imenovanju Tužioca i Zamenika tužioca Suda časti Inženjerske komore Srbije\nDoneta je Odluka o obrazovanju Komisije za izradu Nacrta odluke o izmenama i dopunama Statuta\nDoneta je Odluka o formiranju Organizacionog odbora za obeležavanje Dana Komore\nDoneta je Odluka o odobravanju inicijalnih novčanih sredstava za obeležavanje Dana Komore\nDoneta je Odluka o izdavanju 6. broja informativnog glasila Inženjerske komore Srbije pod nazivom Glasnik Inženjerske komore Srbije\nDoneta je Odluka o otvaranju Regionalne kancelarije Inženjerske komore Srbije u Čačku\nDoneta je Odluka o pristupanju nabavci nameštaja za opremanje poslovnih prostorija Komore\nDoneta je Odluka o pristupanju nabavci putničkog automobila za potrebe Komore\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime troškova štampanja knjige Pregled izabranih prostornih planova evropskih zemalja\nUsvojen je Izveštaj Izborne komisije o sprovođenju izbora za članove Izvršnog odbora Matične sekcije izvođača radova\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime sufinansiranja naučnostručne literature, časopisa Arhitekt\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime suorganizacije, pripreme i novčane naknade članovima organizacionog odbora za izložbu "Arhienale 2007", koja je održana u Nišu\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime novčane naknade za isplatu honorara predavačima na manifestaciji Dan Saveza građevinskih inženjera i tehničara Srbije i Inženjerske komore Srbije, na 33. međunarodnom sajmu građevinarstva u Beogradu, održanom 13. aprila 2007. godine\nDoneta je Odluka o pristupanju u članstvo Instituta za standardizaciju Srbije\nIII redovna sednica (8. jun)\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime uređenja poslovnih prostorija Komore\nRazmatran je Izveštaj nezavisnog revizora o izvršenoj Reviziji računovodstvenih izveštaja za 2006. godinu\nDoneta je Odluke o dodeli nagrada Komore\nRazmatran je Izveštaj o učešću predsednika Inženjerske komore Srbije na 15. sednici Upravnog odbora Evropskog saveta inženjerskih komora\nRazmatran je Izveštaj o učešću predstavnika Inženjerske komore Srbije na skupu u vezi sa problemima odbrane od poplava reke Tise\nDoneta je Odluka o visini sudskih troškova i paušala u postupku pred Sudom časti Inženjerske komore Srbije\nDoneta je Odluka o imenovanju Zamenika tužioca Komore\nDoneta je Odluka o izdavanju 7. broja iformativnog glasila Inženjerske komore Srbije, Glasnik Inženjerske komore Srbije\nDoneta je Odluka o prihvatanju Ponude za sređivanje arhivske građe i registraturskog materijala\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime pripreme i organizacije otvaranja Regionalne kancelarije u Novom Sadu\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime troškova pripreme i organizacije sastanka svih regionalnih odbora\nIV redovna sednica (6. juli)\nDoneta je Odluka o predlogu kandidata za Skupštinu, Upravni odbor i Nadzorni odbor Instituta za standardizaciju\nRazmatran je Izveštaj Organizacionog odbora za proslavu Dana Komore\nRazmatran je Izveštaj o učešću Gorana Vukobratovića, predsednika Komisije za međunarodnu saradnju, na Danima ovlašćenih inženjera građevinarstva, koji je održan od 14. do 16. juna 2007. godine, u Opatiji\nRazmatrani su prioriteti u pružanju finansijske podrške od strane Inženjerske komore Srbije i donošenje Odluke o utvrđivanju prioritete u pružanju finansijske podrške\nDoneta je Odluka o uplati novčanih sredstava na ime uloga Inženjerske komore Srbije u Investicioni fond "Delta Plus" u Beogradu\nUsvojen je Izveštaj Komisije za razmatranje i usavršavanje Predloga planova i programa rada regionalnih odbora za 2007. godinu i razmatrani su zahtevi regionalnih odbora\nUsvojen je Izveštaj Komisije za izbor preostalih članova regionalnih odbora matičnih sekcija projektanata i izvođača radova\nUsvojen je Izveštaj Organizacionog odbora za pripremu i organizaciju sastanka svih regionalnih odbora radi međusobne saradnje na izradi i usavršavanju planova i programa rada i unapređenja njihove i delatnosti članova Komore\nDoneta je Odluka o formirmiranju Komisije za pripremu Nacrta pravilnika o sadržini i obimu tehničke dokumentacije za objekte visokogradnje\nDoneta je Odluka kojom je proširen sastav Komisije za Statut\nV redovna sednica (31. avgust)\nUsvojen je Finansijski izveštaj za period od 1. januara do 30. juna\nUtvrđen je Nacrt pravilnika o sadržini i načinu izrade tehničke dokumentacije za objekte visokogradnje\nDonet je Pravilnik o kancelarijskom i arhivskom poslovanju\nUsvojen je Izveštaj o podnetim prijavama Tužiocu Komore zaključno sa 15. avgustom\nDoneta je Odluka o izdavanju 8. broja informativnog glasila Inženjerske komore Srbije\nUsvojen je Izveštaj Komisije za permanentno usavršavanje članova Komore\nRazmatran je Izveštaj Komisije za izmene i dopune Statuta Komore\nDoneta je Odluka o izmeni odluke o obrazovanju Komisije za izmene i dopune Statuta Komore, kojom je Komisiji produžen mandat za još tri meseca\nUsvojen je Izveštaj o radu regionalnih odbora od 28. avgusta\nUsvojen je Izveštaj o utrošenom gorivu za službena vozila Komore u periodu od aprila do 31. avgusta.\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava za organizaciju skupa "Susreti prostornih planera Srbije"\nUsvojen je Izveštaj Komisije za sufinansiranje projekata Matične sekcije urbanista\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime novčane naknade za sufinansiranje projekata Matične sekcije urbanista\nDoneta je Odluka o odobravanju finansijskih sredstava, na ime donacije za organizaciju gostovanja izložbe Barcelona in Progress\nVI redovna sednica (28. septembar)\nDoneta je Lista kategorija registraturskog materijala sa rokovima čuvanja\nUsvojen je Izveštaj Komisije za praćenje realizacije Plana i programa rada i Finansijskog plana Inženjerske komore Srbije od 21. septembra\nUsvojen je Izveštaj o učešću predsednika Inženjerske komore Srbije na sastancima sa predstavnicima EGNATIA ODO a. e. i Tehničke komore Grčke (TEE), koji su održani 20. i 21. septembra\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime finansijske podrške za izdavanje časopisa Geodetski žurnal, čiji je izdavač Savez geodeta Srbije\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime finansijske podrške za izdavanje časopisa Put i saobraćaj, čiji je izdavač Društvo za puteve Srbije\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime finansijske podrške za izdavanje časopisa Forum +, čiji su saizdavači Savez arhitekata Srbije i Društvo arhitekata Beograda\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime izdavanja časopisa Planer, čiji je izdavač Asocijacija prostornih planera Srbije\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime donacije za izradu dokumentarnog filma o Milutinu Milankoviću, čiji je autor Udruženje građana "Milutin Milanković"\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime donacije za održavanje 16. međunarodnog salona urbanizma, u organizaciji Udruženja urbanista Srbije\nVII redovna sednica (19. oktobar)\nUsvojen je finansijski Izveštaj za period 1. januar 30. septembar\nDoneta je Odluka o razrešenju i imenovanju Branioca Komore\nUsvojen je Izveštaj Komisije za izmene i dopune Statuta Komore za period od 29. avgusta do 15. oktobra\nDoneta je Odluka o prihvatanju veštačenja na osnovu naloga Trgovinskog suda u Beogradu od 4. oktobra, o poveravanju veštačenja Inženjerskoj komori Srbije u predmetu br.VIII P 748/2005.\nFormiran je Savet za obezbeđenje poslovnog prostora u vlasništvu Komore\nUsvojen je Izveštaj o učešću predstavnika Inženjerske komore Srbije na Jesenjem sajmu tehnike 2007, koji je održan od 24. do 29. septembra u Plovdivu, u Bugarskoj\nUsvojen je Izveštaj o učešću predstavnika Inženjerske komore Srbije na Danima inženjera koji su održani od 8. do 10. oktobra u Mariboru, u Sloveniji\nUsvojen je Izveštaj o radu i izvršenju Plana i programa Matične sekcije planera za period od konstituisanja 26. marta, do 30. septembra\nUsvojen je Izveštaj o radu i izvršenju Plana i programa Matične sekcije urbanista za period od konstituisanja 4. aprila, do 30. septembra\nUsvojen je Izveštaj o radu Matične sekcije projektanata za period od 16. aprila do 30. septembra\nUsvojen je Izveštaj o radu Matične sekcije izvođača radova za period od 12. aprila do 30. septembra\nUsvojen je Izveštaj o stručnim efektima i namenskom trošenju sredstava zbog manifestacije "Kreativna Barselona u Beogradu", koja je održana od 13. do 30. septembra\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime sponzorstva za izdavanje dvobroja časopisa Izgradnja, čiji je izdavač Savez građevinskih inženjera i tehničara Srbije\nUsvojen je Izveštaj Organizacionog odbora u vezi sa organizacijom i realizacijom Susreta prostornih planera Srbije 2007.\nFormirana je Komisija čiji je zadatak da zajedno sa Nadzornim odborom, izvrši proveru izdatih licenci za odgovorne prostorne planere\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime troškova štampanja kataloga svih izloženih radova, a povodom održavanja XVI salona urbanizma i stručnog skupa "Urbani izazovi", u Nišu\nVIII redovna sednica (30. novembar)\nUtvrđen je Predlog pravilnika o sadržini i načinu izrade tehničke dokumentacije za objekte visokogradnje i dostavljen je Ministarstvu za infrastrukturu, sa inicijativom za njegovo donošenje\nDoneta je Odluka o izmenama i dopunama Odluke o vrstama licenci koje izdaje Inženjerska komora Srbije\nRazmatran je Nacrt pravilnika o izdavačkoj delatnosti\nDoneta je Odluka o izmeni odluke o obrazovanju Komisije za izmene i dopune Statuta Komore, kojom je Komisiji mandat produžen do 31. decembra\nDoneta je Odluka o istupanju iz Investicionog fonda "Delta plus"\nUsvojen je Izveštaj o izvršenom popisu osnovnih sredstava, sitnog inventara i nematerijalnih ulaganja na dan 30. septembra\nDoneta je Odluka o izdavanju 9. broja informativnog glasila Inženjerske komore Srbije\nUsvojen je Izveštaj o učešću predstavnika IKS na Četvrtoj generalnoj sednici Skupštine Evropskog saveta inženjerskih komora, koja je održana 23. i 24. novembra u Zagrebu, u Hrvatskoj\nDoneta je Odluka o pristupanju nabavci sistema za video nadzor i prijemnog pulta sa pratećom opremom za potrebe Sekretarijata Komore\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime troškova štampanja stručnog časopisa prostornih planera Planer broj 5\nUsvojen je Izveštaj Komisije za praćenje potreba članstva Matične sekcije urbanista\nDoneta je Odluka za odobravanje novčanih sredstava na ime donacije ULUPUDSu, za dodelu Nagrade "Ranko Radović"\nDoneta je Odluka o odobravanju inicijalnih novčanih sredstava za održane Dane inženjera Srbije u Vrnjačkoj Banji\nUsvojen je Izveštaj Komisije za sufinansiranje projekata matičnih sekcija projektanata i izvođača radova\nIX redovna sednica (27. decembar)\nDonet je Pravilnik o izdavačkoj delatnosti\nUsvojen je Izveštaj o finansijskom poslovanju Inženjerske komore Srbije za period 1. januar 30. novembar\nDoneta je Odluka o oročavanju slobodnih dinarskih sredstava IKS\nUsvojen je Izveštaj Komisije za izmene i dopune Statuta Komore od 15. oktobra do 31. decembra\nUsvojen je Izveštaj Komisije za permanentno usavršavanje za 2007. godinu\nDoneta je Odluka o pristupanju Inženjerske komore Srbije organizovanju Treće konferencije građevinara Srbije, koja će biti održana u maju 2008. godine u Beogradu\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime donacije za manifistaciju Danima arhitekture Niša 2007, koja je održana od 30. oktobra do 5. novembra u Nišu\nDoneta je Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime sponzorstva za izdavanje dva broja časopisa Teorijska i primenjena mehanika, čiji je izdavač Srpsko društvo za mehaniku\nUsvojen je Izveštaj Organizacionog odbora o održanom trodnevnom skupu "Dani inženjera Srbije" u Vrnjačkoj Banji


Новогодишња манифестација „Магични трг’’ : Turistička organizacija grada SREMSKA MITROVICA\nNovogodišnja manifestacija „Magični trg’’\nPosted by Turisticka Organizacija SM On December 23rd, 2015 / Comments Off\nNa gradskom Trgu u Sremskoj Mitrovici i ove godine će, u susret novogodišnjim praznicima, biti održana manifestacija „Magični trg’’. Prazničnom raspoloženju, doprineće različite programske aktivnosti, koje obiluju sadržajima namenjenim deci različitog uzrasta, ali i odraslima. Pokrovitelj manifestacije je Grad Sremska Mitrovica, a za organizaciju su zadužene mitrovačke ustanove kulture.\nOvogodišnja manifestacija će imati humanitarni karakter. Kupovinom „CRVENOG IRVASOVOG NOSA’’, koji će se prodavati na svim tezgama postavljenim na Trgu, ali i na još mnogim mestima u gradu, obezbediće se novčana sredstva namenjena mitrovačkim udruženjima za pomoć osobama sa autizmom i Daunovim sindromom. Udruženja će sav prikupljen novac iskoristiti za opremanje svojih prostorija.\nManifestacija počinje 24. decembra, postavljanjem drvenih kućica u Gradskom parku, a završava se 31. decembra. Celodnevni zabavni program će se realizovati 26. i 27. decembra.\nPored brojnih sadržaja, kojima će se promovisati različite aktivnosti, kulturne, umetničke i turističke vrednosti, deo magije na Trg će uneti i izlagači, iz našeg i drugih gradova, koji će posetiocima pružiti priliku da uživaju u bogatoj ponudi slatkiša, gurmanskih specijaliteta, toplih napitaka, ukrasa i predmeta sa novogodišnjim motivima.\nTokom celodnevnog programa, svi zainteresovani će moći da posete besplatnu školu klizanja, da se zabave uz ulične zabavljače, animatore, pantomimičare, klovnove, karikaturiste i da vide nove cirkuske veštine. Najmlađi će moći da se prepuste čarima novogodišnjeg šminkanja i da se druže sa Elzom, Olafom, Mikijem i Mini. Svojim nastupom, muzičke čarolije će prirediti dečji horovi, a biće izvedeno i nekoliko novogodišnjih pozorišnih predstava.\nSvako dete će imati priliku da se besplatno fotografiše sa Deda Mrazom i dobiće novogodišnji slatki paketić, u čijem pravljenju će pomoći ljudi velikog srca iz našeg grada – privrednici, pojedinci, predstavnici brojnih organizacija, ustanova, službi i udruženja.\nNova 2016. godina biće dočekana uz šabački bend ,,JuiceSky’’, koji nastupa za novogodišnju noć, 31.decembra 2015. godine od 22:30.\nTradiconalna privredno-turistička manifestacija Dan mangulice,u organizaciji Specijalnog rezervata prirode Bara Zasavica, biće održana u subotu, ...


Od kaktusa do piva - sve na sajmu u Banja Luci - Sajmovi i događanja | Agroklub.ba\nSaima Trako-Silajdžić je lajkala članak prije 29 minuta\n"Jesenji sajam" u Banja Luci obuhvata tri sajamske manifestacije.\nU Banja Luci je otvoren "Jesenji sajam 2017", a traje još danas, 19. novembra, organizuje ga Banjalučki velesajam, a obuhvata tri manifestacije: 21. Međuarodni sajam poljoprivrede i prehrambene industrije - AGROS; 21. Međunarodni sajam lova, ribolov, ekologije i sporta - LORIMES te 21. Međunarodni sajam turizma i ugostiteljstva.\nDesanka Vrhovac i njezini kaktusi i sukulenti\nNa Banjalučkom sajmu izlaže i Desanka Vrhovac iz Laktaša koja se predstavila sa bogatom kolekcijom kaktusa i sukuluenata koje uzgaja sa svojom porodicom. Uzgajanjem kaktusa se počela baviti sasvim slučajno kada je na moru kupila svoja prva dva kaktusa i od tada njena kolekcija stalno raste. Sada u kolekciji ima kaktuse i sukulente iz brojnih porodica Mamillaria, Agava, Aloa, Orbea, razne čuvarkuće, krasule.\nOsim kaktusa i sukuenata uzgaja razne vrste cvijeća i proizvodi rasad cvijeća i povrća. Od cvijeća uzgaja sezonsko cvijeće: verbene, maćuhice, kadifice i mnoge druge cvijetne vrste. U njenoj ponudi je rasad paprike, paradajza, kupusa i rasada raznog povrća.\nSvoju ljubav prema poljoprivredi gospođa Desanka je prenijela na kćerku koja je student Poljoprivrednog fakulteta u Banja Luci i mnogo joj pomaže svojim znanjem.\nMajka i kćerka su se posvetile stalnom učenju tajni proizvodnje kaktusa, cvijeća i povrća. Desanka ima nekoliko plastenika u kojima je organizovala proizvodnju, a za kaktuse ima posebno opremljen kaktusarnik u kome prezimljuje njena kolekcija.\nUčestvuje na brojnim sajmovima, a veoma često dobija nagrade za najbolje uređen štand. Na sajmovima izaziva pažnju posjetitelja koji rado kupuju kaktuse iz njene kolekcije.\nNagrađivani med na sajmu\nU okviru AGROSA svoje proizvode su predstavili brojni pčelari, a među njima su bili Nikola i Rajna Arnautović iz Mišinog Hana kod Banja Luke koji se već 20 godina bave pčelarstvom. Oni imaju 130 društava, a njihov pčelinjak je stacionaran. Rajna i njen suprug su zadovoljni ovogodišnjim sajmom i posjećenošću. Proizvode iz svog pčelinjaka izlažu na brojnim sajmovima u Novom Gradu, Prijedoru, a redovno izlažu na AGROS-u u Banja Luci. Njihov med je dobitnik Zlatne medalje za kvalitet 2008 i 2010 godine na ovom sajmu. Osvajali su nagrade i na sajmovima u drugim gradovima.\nProizvodi koje radi porodica Arnautoivć\nOve godine su izložili polen, propolis kapi, matičnu mliječ, bagremov, livadski i šumski med, vosak i rakiju šljivu. Veliku pažnju pridaju zdravlju pčela i tokom zime ne koriste prihranu već ostavljaju dovoljne količine meda za pčele. Od Rajne smo saznali da je pčelama veoma važno da budu dobro uzimljene sa dovoljnom količinom meda i da 6 prezimjelih pčela treba da bi se tokom proljeća othranila jedna mlada pčela radilica.Ovi vrijedni supružnici sami prave okvire, košnice za pčele, a jedino što kupuju su satne osnove.\nSajam je za njih najbolja reklama, jer tada imaju direktan kontakt sa svojim kupcima koji mogu da probaju njihov med i uvjere se u kvalitet.\nIz Donjih Moštri kod Visokog svoje proizvode je predstavilo i porodično preduzeće "Beg-prom". Među bogatom ponudom suhomesnatih proizvoda, poput suhog mesa i sudžuke, imaju i sir koji proizvode od vlastitih mliječnih krava.\nIzlagači i iz Rumunije i Indonezije\n180 izlagača je na 120 štandova predstvalilo svoje djelatnosti. Osim izlagača iz Bosne i Hercegovine na sajmu su prisutni izlagači iz Srbije, Hrvatske, Slovenije, Crne Gore, Makedonije, kao i mnogobrojni izlagači iz inostranstva koji imaju predstavništva u BiH poput Rumunije, Indonezije.\nPredstavljena i zanatska piva\nU okviru sajma su organizovana i mnogobrojna dešavanja: ocjenjivanje lovačkih trofeja, B2B susreti, 16. sajamski kup u pripremanju riblje čorbe, promocija vina iz Makedonije.\nU subotu, 18. novembra, održana je izložba pasa i mačaka.\nLovački savez Republike Srpske predstavio se lovačkim udruženjima iz 10 lovačkih regija. Udruženja su se predstavila sa lovačkim trofejima iz svojih lovišta.\nNa ovogodišnejm sajmu predstavili su se mali proizvođači piva iz Sarajave, Banja Luke, Prijedora, proizvođači sira i base iz Bosanskog Petrovca, proizvođači ljekovitog bilja iz Bihaća, kaktusi iz Laktaša, sir trapist Marija Zvijezda, Hercegovačka kuća iz Trebinja, brojni izlagači suhomesnatih proizvoda, pčelari sa medom i proizvodima od meda, proizvođači aronije i mnogi drugi. U dijelu Sajma promovisani su automobili i turistička ponuda.\nSajam Banja Luka Jesenji sajam AGROS LORIMES Izlagači


Ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković sastao se u Briselu sa komesarom za susedsku politiku i pregovore o proširenju Oliverom Varhejijem.\nKako je saopštilo resorno miistarstvo, Selaković je poručio da je punopravno članstvo u EU strateško opredeljenje Srbije, istakavši da smo maksimalno posvećeni strukturnim reformama, ali i da naši rezultati nisu praćeni odgovarajućom dinamikom pristupnih pregovora.\nOcenio je kao veoma značajno to što je ovogodišnji izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije pozitivnije intoniran u poređenju sa prethodnim, i dodao da nas ohrabruje preporuka za otvaranje klastera 3 i 4.\nSelaković je preneo da sa velikom pažnjom pratimo svaku razmenu mišljenja u vezi sa reformom EU i naporima za njeno jačanje, ali da očekujemo da proces proširenja ne bude zapostavljen, već paralelan.\nPrema njegovim rečima, važno je da region dobije ohrabrenje na evropskom putu, i da novi rezultati u pregovorima sa državama kandidatima i budućim kandidatima ne izostanu do kraja aktuelnog slovenačkog predsedavanja Savetu EU.\nSelaković je istakao da je EU već duže od dve decenije najznačajniji spoljnotrgovinski partner Srbije, naglasivši da smo zahvalni što smo deo Ekonomskog i investicionog plana i da je to jedan od pokazatelja da je naš region visoko na agendi evropske administracije.\nŠef srpske diplomatije rekao je da je regionalna saradnja jedan od spoljnopolitičkih prioriteta Srbije i da svojim angažovanjem doprinosimo miru i stabilnosti na zapadnom Balkanu, dodavši da Evropska komisija duži niz godina prepoznaje angažman Srbije u regionalnoj saradnji.\nNaveo je da je okosnica za unapređenje regionalne saradnje usmerena na ekonomsko povezivanje i s tim u vezi ukazao na značaj inicijative "Otvoreni Balkan".\nSagovornici su se osvrnuli i na izazove u borbi protiv pandemije korona virusa, a Selaković je posebno zahvalio na tome što je EU danas usvojila odluku o priznavanju digitalnih kovid sertifikata izdatih u Srbiji.\nIstakao je da će ova veoma značajna odluka olakšati putovanja građanima Srbije u zemlje EU.\nŠef srpske diplomatije se prethodno u Briselu sastao i sa potpredsednicom Evropske komisije Verom Jurovom, koju je upoznao sa reformskim procesima u Srbiji u proteklih nekoliko godina, a pre svega sa ekonomskim rezultatima koji Srbiju svrstavaju među najbrže rastuće evropske ekonomije.\nSealković je sagovornicu upoznao i sa tokom dijaloga Beograda i Prištine, a posebnu pažnju je posvetio najnovijoj seriji jednostranih akata Prištine, naglasivši opasnost koju takvo delovanje može imati po regionalnu stabilnost.\nProtest ekoloških pokreta u Nemanjinoj završen, iz Vlade poručuju da sednica nije bila ni zakazana\nSVE NEDOUMICE OKO REFERENDUMA Zašto, kako, o čemu glasamo i može li predlog o promeni Ustava da se povuče iz procedure?\n(UŽIVO) DANAS SE ODRŽAVA REFERENDUM Građani menjaju Ustav Srbije: Vučić glasao na Novom Beogradu, prvi podaci o izlaznosti u 11 sati


VB: Jelena Karleuša napravila pometnju svojim dolaskom! – Tračara\nVB: Jelena Karleuša napravila pometnju svojim dolaskom!\nI kao što je i bilo najavljeno Jelena Karleuša sinoć je bila gost u kući Velikog brata! Ovim prizorom najviše je bila oduševljena Dragica koja je vrisnula, potrčala pevačici u naručje, zagrlila je i izjavila da najviše na svetu voli svoju majku i nju, Jelenu Karleušu. Hit! :)\nJelena neće biti neprestano u kući VB, niti će tamo spavati, a njen zadatak je bio da ukućanima donese novogodišnji zadatak koji je više nego zanimljiv. Ono što ukućani treba da urade, to je da snime spot JK za pesmu “Slatka mala”. Kako Jelena kaže, neko će moći da bude ona tj “slatka mala”, ali će sa druge strane neko morati da bude i doberman. :)\nPogledajte kako su ukućani reagovali na dolazak JK u kuću VB:\nPovezane temejelena karleuša, veliki brat\n24/12/2009 at 8:51 am\nMa Jelena ljude jednostavno ne moze da ostavi ravnodusne.To je ono zbog cega je i postala zvezda!Ja je ne slusam preterano i nisam neki njen veliki fan ali je svakako jedna veoma zanimljiva osoba.\n24/12/2009 at 8:55 am\nSlazem se! Jako zanimljiva osoba, istrajna i atraktivna.\n24/12/2009 at 8:56 am\nEj Majo cao!\n24/12/2009 at 8:57 am\nDanica me je zestoko nervirala sinoc. Skroz je drugacija od kada se vratila u kucu, kao nesto fol napucana.\n24/12/2009 at 8:58 am\n24/12/2009 at 9:00 am\nJelena nzm zbog cega je usla u VB . VB je stvarno bezobrazan, vulgaran… Tu svasta rade! Pa normalno da ce i Jelena uci?!\n24/12/2009 at 9:06 am\nHaha, pa dobro ako ti tako kazes….\nJaooo Dragica je ne pusta!\nKraljica! Steta sto nije duze ostala!\n24/12/2009 at 12:11 pm\nomg trandza u kuci :DDDDD\n24/12/2009 at 12:28 pm\ni mene uzasno nervira Danica u zadnje vreme…a shto se ovoga tiche…uuuuuzzzaaaasss…kome je Jelena zanimljiva osoba,msm stvarno…uzas,nasilikonisana krava koja nema pojma sa pevanjem,a kao neka je pevachica…neam rechi…\n24/12/2009 at 1:16 pm\n24/12/2009 at 3:10 pm\nDRAGICE MARS NAPOLJE !!!!\n24/12/2009 at 3:37 pm\nJa ljudi uopšte ne razumem ovaj B92. Da im Karleuša uđe u kuću….. stvarno su nisko pali.\nA o “njoj” ne smem ništa da divanim jer ako bi rekao odma’ bi mi izbrisali komentar\n24/12/2009 at 3:48 pm\nKako ovu Dragicu nije sramota?????\n24/12/2009 at 4:46 pm\nDragica je dno dna ja ne verujem ,ne verujem!!!hahahaha koja budaletina\n24/12/2009 at 6:21 pm\npa njoj su platili masu nowca da udje pa sto da ne ionako to je samo jedna wecerica…a tina to sto si napisala:Jelena nzm zbog cega je usla u VB . VB je stvarno bezobrazan, vulgaran… Tu svasta rade! Pa normalno da ce i Jelena uci?!….msm hahahahahha..uklom tio stoljecu ziwis…hahahahaha…vulgaran hahahaha….bezobatan hahahahahahha….pa nisi baba bokte……\n24/12/2009 at 6:57 pm\nJelena je kraljica citave ove price,a Dragici je idol!\n24/12/2009 at 7:33 pm\nJujujuju,na sta ta zena lici??!!Toliko je vestacka da boliiii.A Dragica je teski mentol,sad je samo to potvrdila.\n24/12/2009 at 8:04 pm\n“Retko ko zasluzuje moj aplauz!!!!!”\n“Volim mamu , pa Jelenu Karleusu, pise mi u profilu!!”\nNAPOLJE SVINJO DEBELA!!!!!!!!!!!!!!!!\n24/12/2009 at 8:53 pm\nHaha,ili ono ‘bolje biti doberman u spotu JK nego glavna uloga u necijem drugom spotu.’STRASNOOOOO00000!!!!\n24/12/2009 at 8:55 pm\nOna moze jedino da se svidja retardu kao sto je Dragica posto je ista kao i ona!!!\n25/12/2009 at 2:31 am\nMeni je Jelena extra,uopste sada nije bila losa nego mi se povraca od ovog Karla.Jeco samo napred!!!\n25/12/2009 at 3:51 am\nGledao sam na netu snimak njenog ulaska i zezanja sa ukucanima i sve je super ispalo :) bas je bila opustena, prijatna i normalna :) iako ju je Radasin spopadao i smarao ali je ona sve to stojicki podnela, cak ga je i poljubila iako se ne kupa i zdiba…svaka cast! :) Jos da cujemo Insomniu 30.dec. i da imamo uz sta da djuskamo! :)\n25/12/2009 at 5:32 am\njoj ne mogu da vjerujem XD strasno…\nFarma: Topalko pobednik!!!\nUhapšena Ejmi Vajnhaus!


Test-retest pouzdanost GymAware uređaja u treningu s otporom | Repository of Faculty of Kinesiology, University of Zagreb\nŠčapec, B. (2020). 'Test-retest pouzdanost GymAware uređaja u treningu s otporom', Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Kinesiology, accessed 20 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:117:849791\nŠčapec B. Test-retest pouzdanost GymAware uređaja u treningu s otporom [Master's thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Kinesiology; 2020 [cited 2022 May 20] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:117:849791


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 19.Okt.2020, 06:44\nU Srbiji su u poslednja 24 sata potvrđena 122 nova slučaja korona virusa, što je značajan pad u broju zaraženih u odnosu na proteklih pet dana, kada je taj broj premašivao 200 slučajeva na dnevnom nivou. Testirano je 5.746 osoba, a preminule su još dve osobe.Prema najnovijim podacima Ministarstva zdravlja i Instituta "Batut", na respiratorima u bolnicama širom Srbije nalaze se 24 pacijenta. U Srbiji je do sada od korona virusa ukupno obolelo 36.282 osoba, preminulo je 778, >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << a testirano 1.241.864 ljudi.\n15.08 - U ustanovama socijalne zaštite zaraženo osam korisnika i 11 zaposlenih\nZaključno sa današnjim danom, u ustanovama socijalne zaštite i domovima za smeštaj odraslih i starih, potvrđeno je prisustvo koronavirusa kod osam korisnika i 11 zaposlenih, saopštilo je Ministarstvo rada.\n12.45 - Tiodorović: Nema razloga za uvođenje vanrednog stanja, mere da se poštuju\n11.56 - Vranje: Hospitalizovano 30, 13 pozitivno na virus\n11.52 - Nema kovid pacijenata u Subotici ali nema ni opuštanja\n10.39 - Pčinjski okrug: Raste broj pacijenata sa upalom pluća\n10.30 - Hospitalizovano 9 pacijenata, jedan prebačen u KC Kragujevac\n10.20 - U Pančevu manje kovid pacijenata, ukinuta noćna smena kovid ambulante\n10.10 - Valjevo: Još 11 zaraženih virusom korona\n9.46 - Beogradska arena od danas kovid bolnica\n09.44 - Kon: Mere umesto vanrednog stanja\n9.29 - Spahić: Pazarci ne poštuju mere\n8.58 -Troje dece pozitivno na kovid u KBC "Dr Dragiša Mišović"\nDečja klinika Kliničko-bolničkog centra "Dr Dragiša Mišović" od početka epidemije zbrinjava najmlađe kovid pozitivne pacijente, a rukovodilac klinika Olivera Ostojić rekla je danas za RTS da se u toj ustanovi od jutros nalazi pet pacijenta, od kojih je troje pozitivo na koronavirus.


UNS osudio uvrede Trifunovica upućene novinarki Srpskog telegrafa - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » UNS osudio uvrede Trifunovica upućene novinarki Srpskog telegrafa\nUNS osudio uvrede Trifunovica upućene novinarki Srpskog telegrafa\nUdruženje novinara Srbije (UNS) osudilo je danas uvrede koje je glumac Sergej Trifunović u telefonskoj poruci uputio novinarki Srpskog telegrafa Ivani Žigić i pozvalo ga je da joj se javno izvini.\n4Piše: Beta 22. januara 2019. 14.31 Izmenjeno: 14.36\n„UNS protestuje zbog uvreda i ističe da je ovakav način javne komunikacije neprihvatljiv, naročito kada su u pitanju javne ličnosti koje imaju uticaja na kreiranje javnog mnjenja i koje svojim ponašanjem treba da daju primer“, navodi se u saopštenju.\nUNS je naveo da svako ima pravo da bude nezadovoljan radom novinara, ali da svako mora poštovati dostojanstvo novinara i njihovo pravo da posao obavljaju u skladu sa javnim interesom.\nOni su naveli da se svako ko je nezadovoljan radom novinara može obratiti nadležnim regulatornim i samoregulatornim telima, kao i sudskim organima.\nUNS je podsetio da je glumac Sergej Trifunović nazvao novinarku Ivanu Žigić „ku*vom“ nakon što je ona od njega zatražila izjavu, pa je Trifunović potom sms prepisku, sa njenim brojem telefona, objavio na Tviteru.\ngovor mrznje, Sergej Trifunović, unsBeograd\nDragana Pejović nova predsednica Izvršnog odbora UNS\n22. januara 2019. u 14.38\nlepo je rekao drug Ivo Andrić kad dođe vreme kriminalaca onda\nfukare vladaju i nameću norme ponašanja! I tako 30 godina!\nŠta sada, treba da Sergej ćuti i da se izvinjava takvima\njer je jedan od nas koji želi slobodu\ni da su fukare daleko daleko odavde!!!!!!!!!\n22. januara 2019. u 14.59\nA NUNS I NDNV??\n22. januara 2019. u 15.44\nPomenuta „novinarska društva“ neće osuditi ponašanje ST ni da je pomenuti uradio nešto više. Oni osužuju loše ponašanje samo jedne strane.\nSlaviša Ćurić kaže:\n22. januara 2019. u 16.38\nNisam zapazio da se UNS Iikad oglasio o otvorenom ratnom huškanju i propagandi ratnih zločina tokom 1990ih, koje je tako strastveno „vežbao“ dobar deo njegovog članstva. Na primer, njihov gensek N. Brajović…


Istorija odnosa SAD i Sjeverne Koreje: Deset ključnih događaja\nDvije države našle su se na suprotnim stranama Korejskog rata, u kojem je poginulo više miliona ljudi. Borbe su okončane primirjem u julu 1953, ali mirovni sporazum nikad nije potpisan, čime je Korejsko poluostrvo tehnički i dalje u stanju rata\nKim Džong Un, Donald Tramp, Foto: Shutterstock\n11.06.2018. 19:05h Ažurirano: 11.06.2018. 19:05h\nPredsjednik SAD Donald Tramp i lider Sjeverne Koreje Kim Džong Un sastaju se na istorijskom samitu u Singapuru, a agencija AP izdvojila je deset istorijskih momenata u odnosima Sjeverne Koreje i SAD.\nBorbe su okončane primirjem u julu 1953. godine, ali mirovni sporazum nikad nije potpisan, čime je poluostrvo i dalje u tehničkom stanju rata. Danas je oko 28.500 američkih vojnika stacionirano u Južnoj Koreji, navodi Tanjug.\nKrajem 2011. godine, preminuo je Kim Džong Il, a nasljeđuje ga njegov sin Kim Džong Un koji je odmah počeo sa, kako navodi AP, neuobičajeno velikim brojem oružanih testova. Kim je tada rekao da mu je cilj da napravi nuklearne rakete koje imaju sposobnost da pogode kopno SAD.\nProšle godine, svijet je posvedočio velikom zaoštravanju odnosa SAD i Sjeverne Koreje, a Tramp i Kim su vrijeđali jedan drugoga i neprestano iznosili prijetnje napadom.\nSjeverna KorejaSADKorejski rat\n17.05. 07:49 h\t50948\n17.05. 18:33 h\t25584\n17.05. 07:00 h\t21355\n17.05. 21:15 h\t16908\n17.05. 21:18 h\t14568


25/02/2020 | 08:45 ⇒ 08:50 | Izvor: sputniknews.com\nDevetočlani tim počeo je sa radom prije nedjelju dana.\nGetoar Mjeku, savjetnik ministarke ekonomije kaže da nije poznato kada će ovaj tim završiti svoj posao koji podrazumijeva ispitivanje trgovinskih barijera.\n- Uprkos našem različitom stavu o pitanju takse, Američka privredna komora vjeruje u važnost raznolikosti mišljenja i ideja o kojima bi trebalo da se raspravlja u okviru tih tijela - rekao je Arijan Zeka iz Američke komore.


HRT: Reakcije iz Srbije na izbor Milanovića\n14:12 / 06.01.2020.\nReakcije iz Srbije na izbor Milanovića\nMilanoviću srbijanski predsjednik Vučić nije čestitao rekavši da će to učiniti kada rezultati izbora budu službeni.\nSrbijanski predsjednik Aleksandar Vučić izjavio je kako nije zabrinut da će izabrani hrvatski predsjednik Zoran Milanović blokirati put Srbije prema EU-u i da je gospodarski rast Srbije najbolji odgovor na Milanovićeve uvrede iz predizborne kampanje.\nMilanović, koji je u nedjelju izabran za novog predsjednika Hrvatske, rekao je da ne bi blokirao put Srbije u EU, osim ako nam ne daju toliko razloga da nemamo drugog zbora. Za Vučića, suradnika bivšeg srbijanskog predsjednika Slobodana Miloševića, rekao je da je "ratni kabadahija" koji je lokalne hrvatske Srbe huškao na rat pobunu protiv hrvatskih vlasti 90-tih godina.\n- Svakojakih sam se čuda naslušao. Slegnete ramenima i pustite te velikane da svoj posao rade i gurate svoju zemlju naprijed. Hrvatska neka radi svoj posao, blokirali nas ili ne mi ćemo rasti dvostruko brže od njih i napredovat ćemo brže, a njima želimo sve najbolje i želimo dobre odnose s njima, rekao je Aleksandar Vučić novinarima.\nMilanoviću, koji je u nedjelju uvjerljivo pobijedio dosadašnju predsjednicu Kolindu Grabar-Kitarović, predsjednik Srbije uputio je u ponedjeljak čestitku.\n- Gospodine Milanoviću, čestitam Vam na izboru za predsjednika Republike Hrvatske. Aleksandar Vučić, navodi se u čestitki predsjednika Srbije.\nVučić je novinarima otkrio da je danas telefonski razgovarao s čelnikom hrvatskih Srba Miloradom Pupovcem želeći čuti njegovo mišljenje o izborima te ga nije savjetovao.


Domaći film "Šavovi" u bioskopima od 14. marta | Adria Daily\nNalazite se na:Početna»Zanimljivosti»Filmovi&Serije»Domaći film „Šavovi“ u bioskopima od 14. marta\nOd Adria Daily izbačeno\t 12. marta 2019. Filmovi&Serije\nSusret reditelja Terzića sa krojačicom iz Beograda, Drinkom Radonjić bio je inicijalna kapisla za nastanak „Šavova.“ Njena priča o sinu kog su joj nakon rođenja oduzeli i proglasili mrtvim i njena vera u to da je on živ, kao i upornost i hrabrost da nakon dve decenije pronađe dete za koje veruje da je njeno, motivisali su reditelja Miroslava Terzića da snimi film o temi koja ga je i pre intrigirala.\nU saradnji sa scenaristkinjom Elmom Tataragić nastali su „Šavovi“ čiji je kvalitet i značaj najpre prepoznao stručni žiri u Berlinu, dodelivši nagradu za najbolji evropski film u programu Panorama, a potom i publika Berlinala koja je dodelila drugu nagradu za najbolji igrani film u selekciji Panorama.\n„Snežana je ispred kamere postala druga osoba, ne stedeći se i ne plašeći se da se potpuno poništi i prepusti Ani i da u tom procesu ponekad gotovo povredi sebe. Potpuno predavanje. Ona je drug, borac i veliki glumac” rekao je reditelj Miroslav Terzić.\nPrethodni članakJutjub zvezda u usponu – TheTricky: ,,Ako te svi tapšu po ramenu dok radiš nešto, znaj da ne radiš dobro.“\nSledeći članak Magija ne prestaje: Koncert mlade harfistkinje Zoje


Penzioneri će imati prednost prelaskom na trezorsku isplatu penzija @ InfoBijeljina \nPenzioneri će imati prednost prelaskom na trezorsku isplatu penzija\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je danas da će penzioneri imati prioritet prelaskom na trezorsku isplatu penzija u okviru budžeta, i da je cilj da se isplata penzija vrši u roku od sedam do 10 dana maksimalno.\nCvijanovićeva je naglasila da je dobro što je definisan ovakav način isplate s obzirom na to da su se penzije isplaćivale po tri sedmice ili čak više.\n"Mi ćemo sada to svesti na sedam do 10 dana, i to je pozitivna poruka", rekla je Cvijanovićeva u Tesliću, gdje je prisustvovala savjetovanju o temi finansijske stabilizacije sistema penzijsko–invalidskog osiguranja u uslovima isplata penzija posredstvom trezora.\nOna je istakla da je Udruženju penzionera predočeno šta znači prelazak na trezorsko poslovanje s obzirom na to da postoje različite informacije o tome.\n"Da bismo prešli na trezorsku isplatu penzija pripremili smo izmjene četiri zakona, i to o doprinosima, penzijsko-invalidskom osiguranju, trezoru i budžetskom sistemu. Oni će se naći u parlamentu da bi se stekle zakonske pretpostavke za tako nešto u sljedećoj godini. Naravno da nas očekuju izazovi u prvom mjesecu prelaska na trezorski sistem, ali to se nipošto neće odraziti na penzionere", rekla je Cvijanovićeva.\nOna je naglasila da će uvjeravanja koja su penzioneri dobili danas biti apsolutno ispoštovana.\nCvijanovićeva je rekla da je na skupu bilo riječi i o projekciji budžeta za sljedeću godinu, kao i tome šta donosi ekonomska politika.\nOna je izrazila zadovoljstvo ukazanom podrškom penzionera određenim zakonima koji se odnose na borbu protiv sive ekonomije, jer je i u njihovom interesu da cjelokupan sistem funkcioniše, a to znači i bolje prikupljanje sredstava, odnosno da se prijavljuju i uplaćuju porezi i doprinosi na plate.\nPremijer Srpske je navela da u toj oblasti postoji mnogo problema, ali da postoji odlučnost za njihovo rješavanje.\nCvijanovićeva je rekla da je svjesna da će prelaskom na trezorsku isplatu penzija broj budžetskih korisnika biti znatno uvećan, ali da će zbog duga i obaveze prema penzionerima oni imati prednost u odnosu na ostale.\n"Vremena su teška, izazova je mnogo, i ti izazovi danas nisu samo ekonomski, već i ozbiljni bezbjednosni i sve drugo sa čim mora da se nosi ne samo naše malo društvo i Republika Srpska, već i nego mnoge veće i moćnije zemlje. U okviru svih tih izazova odlučili smo da idemo korak po korak, da uspostavljamo bolji sistem, uklanjamo devijacije i zaštitimo penzionere dajući im prednost u okviru budžeta u sljedećoj godini", rekla je Cvijanovićeva.\n10 knjiga koje će promijeniti vaše viđenje putovanja\nDan kada je "drugi tim" Jugoslavije pokorio Atinu i svijet\nZA POLA GODINE U HRVATSKE LUKE UPLOVILO SAMO ŠEST STRANIH KRUZERA Broj putnika manji za 99 odsto\nOPREZ NA PUTEVIMA: Povećana opasnost od odrona\nNa putevima u Republici Srpskoj i Federaciji BiH jutros se vozi nesmetani, ali j ...\nNEVJEROVATNO: Znate li prije koliko decenija je pokrenut najstariji sudski predmet u BiH?\nTurbulentno na tržištu nekretninama u Srpskoj\nPomoć Vlade Srpske za interventni otkup tovnih bikova, svinja i povrća