O slikarstvu Slavka Vorkapića: Tijana Palkovljević, istoričar umetnosti (I deo) - Informativni internet portal Rume | www.grad-ruma.net\nDatum kreiranja petak, 14. mart 2014. - 12:22 Vorky team\nIme Slavka Vorkapića dobro je poznato jugoslovenskoj javnosti. Kao istaknuti filmski teoretičar, montažer, režiser i majstor specijalnih efekata Vorkapić je stekao svetsku slavu. Međutim, pored brojnih filmova i tekstova o njemu i njegovom radu, ostalo je skoro potpuno zanemareno da je Slavko Vorkapić umetničku karijeru započeo kao slikar. Zahvaljujući bogatom Arhivu Jugoslovenske kinoteke u kome se čuvaju originalni radovi, kopije crteža i raznolik dokumentarni materijal o stvaralaštvu Slavka Vorkapića, moguće je predstaviti njegov slikarski opus kao posebnu celinu..\nSačuvani slikarski opus Slavka Vorkapića nije obiman, ili, što je mnogo verovatnije, nije u potpunosti poznat. Njegovi brojni „putovi“ kako ih je nazivao Boško Tokin i konačno opredeljenje za filmsku umetnost najviše su tome doprineli. Među sačuvanim radovima mali je broj originalnih dela: jedno ulje i osam crteža. O ostalim radovima zna se samo na osnovu kopija crteža koje je Slavko Vorkapić poslao Arhivu Jugoslovenske kinoteke i na osnovu fotografija i isečaka iz novina. Iako je po povratku u Jugoslaviju mnogo govorio i pisao o svom životu i filmskom radu, nikada nije spominjao svoje slikarske početke. Zbog toga ovaj rad predstavlja pionirski zadatak u rasvetljavanju likovnog stvaralaštva Slavka Vorkapića.\nOsnovni biografski podaci o Slavku Vorkapiću poznati su zahvaljujući njegovim savremenicima, bratu Ranku i prijatelju i saputniku Bošku Tokinu, koji su ostavili vrlo detaljne podatke o njegovom školovanju, ratnim godinama, pariskom periodu i odlasku u Ameriku. Kroz njihove zabeleške može se pratiti sveukupno stvaralaštvo Slavka Vorkapića.\nRođen je u Dobrincima 17. marta 1894. godine. Osnovnu školu i prva četiri razreda Realne gimnazije završio je u Sremskoj Mitrovici, a zatim se sa porodicom preselio u Zemun gde je nastavio školovanje. Susret sa beogradskim umetničkim krugom i Đorđem Jovanovićem, vajarom doprineli su da Vorkapić napusti gimnaziju i školovanje nastavi na Umetničko-zanatskoj školi u Beogradu. O boravku Slavka Vorkapića na umetničkoj školi ne postoje pouzdani podaci: ime mu se ne spominje među polaznicima škole niti u godišnjim izveštajima. Ipak, biografi su potpuno složni u tvrdnji da je bio đak te škole. Podstaknut pozitivnim ocenama i odlučan u želji da se bavi slikarstvom, Vorkapić je 1912. godine konkurisao za stipendiju Matice srpske iz fonda Gavre Romanovića. Iz zapisnika treće sednice Književnog odeljenja Matice srpske održane 12. septembra 1912. godine saznaje se da je od tri prijavljena kandidata za stipendiju predložen Slavoljub Vorkapić, uzimajući u obzir „svedodžbe o uspehu u naukama, vladanju i imovnom stanju roditelja“. Na Glavnoj skupštini Matice srpske 11. oktobra 1912. godine Slavku Vorkapiću je odobrena stipendija za školovanje na Umetničkoj akademiji u Budimpešti. Podaci o boravku Slavka Vorkapića u Budimpešti veoma su oskudni. Tih godina slikarsku akademiju u Pešti pohađali su Petar Dobrović, Vladimir Filakovac, Vilko Šeferov i Ivan Godrum, i sa njima se Vorkapić verovatno i družio. U svrhu svojih umetničkih studija, težeći da se upozna sa aktuelnim evropskim umetničkim tokovima, Slavko je često pravio izlete u Minhen i Beč. Na osnovu zapisnika sednice Književnog odbora Matice srpske održane 31. maja 1913. godine saznaje se da je Slavoljub Vorkapić, vanredni đak Slikarske velike škole u Budimpešti poslao svedodžbu za prvi odsek školske 1912/13. godine, da redovno pohađa predavanja i da se vlada po školskim zakonima. U zapisniku sednice Književnog odeljenja održane 19. jula piše: „Slavoljub Vorkapić, student slikarstva u Budimpešti radio je s dobrim uspehom i vredno“. Na osnovu tih izveštaja stipendija mu je produžena. Pored knjiških podataka o ovom periodu, svedoči i Boško Tokin. On u tekstu Putovi Slavka Vorkapića piše da je Slavko preko raspusta dolazio u Zemun „gde je tada postojala čitava grupa umetnika“ koja je često izlazila u prirodu radi slikanja pejzaža. Toj grupi pored Vorkapića i Tokina pripadali su Srećko Sabljak, Sava Šumanović, Milan Nedeljković, Pera Pap i Borislav Bogdanović. Školujući se u Budimpešti, posećujući Minhen i Beč, Slavko Vorkapić je bio upoznat sa aktuelnim umetničkim tokovima, koje je, tokom boravka u Zemunu prenosio svojim prijateljima. Oni su se „oduševljavali novom umetnošću, videvši u Hodleru najsnažnijeg predstavnika novih moguđnosti“. Tokin piše da je u to predratno doba Vorkapić najviše „radio pejzaže, dosta aktove, nekoliko skica za naredne velike kompozicije, i dva tri crteža fantastično vizionarska. Crtež je njegov već tada bio jasan, čist, koncizan, smisao za komponovanje akcentuirano“. Tokinove tvrdnje ilustruje slika za koju sa sigurnošću možemo tvrditi da je nastala upravo u ovom periodu. To je Ulica, jedino sačuvano ulje na kartonu iz celokupnog opusa Slavka Vorkapića. Natpis na poleđini slike veoma je značajan jer govori o lokaciji takozvane Crvene kuće i iznosi podatak da je srušena 1912. godine. Slika, koja je sasvim izvesno školski rad, izvedena je solidno, jasnim i preciznim crtežom ali, ima veću dokumentarnu nego umetničku vrednost. O ostalim crtežima nastalim u ovom periodu teško je govoriti. Sa sigurnošću se može tvrditi da je tokom školovanja na Umetničko-zanatskoj školi u Beogradu i Akademiji u Budimpešti nastao veći broj crteža rađen prema predlošcima, budući da je to bio metod primenjivan u tim obrazovnim centrima.\nTakve odlike pokazuju Vorkapićevi crteži kao što su: Portret muškarca, Ženski stojeći akt i Figura muškarca u pokretu. Studije po poznatim delima renesanse lako su prepoznatljive, a kvalitet crteža potvrđuje ranije navedenu Tokinovu tvrdnju. U prilog datovanju ali i vrednovanju ovih crteža ide i izjava Save Šumanovića: „Mnogo sam u ono vreme naučio od mog školskog druga Vorkapića Slavka koji je imao sreću da izađe iz gimnazije i da se upiše u Beogradu kod gosp. Ljube Ivanovića. Od tog prijatelja naučio sam tehniku olovkom i lepo crtanje po prirodi“. Sačuvani radovi pokazuju da je već tada Slavko Vorkapić dobro vladao crtačkom tehnikom i da je bio talenat vredan dodeljene mu stipendije.\nPočetak Prvog svetskog rata prekinuo je Vorkapićevo školovanje u Budimpešti. Jedno kratko vreme zaustavio se u Kratovu gde je u gimnaziji predavao crtanje, a zatim se, ponesen ratnim vihorom, obreo u centru najaktuelnijih umetničkih događanja.\nPrelaskom u Pariz započinje novo poglavlje Vorkapićevog života. Odmah po dolasku, bez polaganja prijemnog ispita, upisao se na Akademiju lepih umetnosti. Nezadovoljan uslovima i metodama rada napušta je i počinje da posećuje ateljea slikara na Monparnasu. Obilazi muzeje, galerije i bioskope, i učestvuje u umetničkom životu Pariza. U tom okruženju Vorkapić se susreo sa najnaprednijim tendencijama savremene evropske umetnosti što mu je omogućilo da se otrgne od strogih principa akademija. Upoznajući se sa aktuelnim idejama sezanizma, kubizma i primitivizma, Slavko Vorkapić je uneo novine u svoj crtež. Potez postaje slobodniji, snažniji, a akcenat stavlja na formu i eksperimentisanje masama. Boško Tokin piše da je tih godina Slavko mnogo crtao „izvesne ideje prerađivao je nekoliko puta, sve dok nije postigao potpunu sigurnost izraza. To će reći dok crtež nije postao tako jednostavan, u isto vreme kondenzovan a ipak suptilan, da je linija sama po sebi bila sugestivna bez obzira na ono što izražava“.\nAktovi koji nastaju tih godina to najbolje ilustruju: Ženski ležeći akt, Ženski klečeći akt, Orijentalka, Profil žene. Slične osobine pokazuje i jedan od prvih Vorkapićevih radova nastao po dolasku u Pariz, Portret Vuka Mandušića. Junak poznatog epa Gorski Vjenac prikazan je jezikom moderne umetnosti u kome se oseća jak uticaj Meštrovićeve skulpturalnosti. Stav i pogled portretisanog dosledno prikazuju njegovu snagu i značaj. Zanimljivo je istaći da je, iako je prihvatio jezik savremene umetnosti, Vorkapić tematikom ostao vezan za nacionalnu umetnost. Radovima inspirisanim nacionalnom istorijom predstavio se na Izložbi jugoslovenske umetnosti i folklora u Parizu 1917. godine, za koju je izradio prigodan plakat. Koliko su njegovi radovi bili zapaženi svedoči specijalan broj časopisa L' Art et les Artistes, , La Serbie gloriese posvećen navedenoj izložbi. Autor teksta skreće pažnju na dva umetnika - Dragutina Inkiostrija i Slavka Vorkapića ističući da „Slavko Vorkapić, još sasvim mlad, trenutno boravi u Parizu sa velikom dozom nostalgije zbog nevoljnog egzila, junački daje otpor umetničkim uticajima pariske umetnosti. Ovaj mladić zaslužuje ohrabrenje“. Tih godina Vorkapić je nastavio vredno da radi u Parizu i da izlaže pod pseudonimom Istar, pod kojim je ilustrovao dela modernih francuskih književnika. Već 1919. godine Vorkapić se ponovo predstavio na Jugoslovenskoj umetničkoj izložbi u Parizu.\nTom prilikom izložio je Portret savremenika ili, kako je kasnije identifikovano Boška Tokina. U časopisu L'Art et les Artistes objavljen je prikaz izložbe u kojem je autor posebnu pažnju posvetio delu Slavka Vorkapića: „Njegov portret Savremenika, koji reprodukujemo, je visokog nivoa i od sada ga svrstava u najbolje umetnike svoje zemlje“. Uz Vorkapićevog Savremenika reprodukovano je samo još jedno delo Petra Dobrovića. Pozitivne kritike na račun Vorkapićevog rada izneo je Boško Tokin u prikazu navedene izložbe, ističući da je on „jedna od najotmenijih pojava ove izložbe“.\nIsti portret reprodukovan je u prvom broju časopisa Zenit 1921. godine ali kao portret Boška Tokina. O vrednostima ovog portreta najbolje govore reči Irine Subotić: „Autor Slavko Vorkapić je u obradu Tokinovog lika uneo više voluminoznosti, tj. skulpturalnosti, tako da sintetičke konture naglašavaju suštinske oblike. U pokretu, osvetljenju i dramatičnosti pogleda, lako zapažamo određene osobine filmske umetnosti, što je postalo definitivno opredeljenje tada mladog Vorkapića“. Portret Boška Tokina se po snazi izraza nadovezuje na Portret Vuka Mandušića. Ipak, u samom crtežu oseća se velika promena budući da linija postaje svedenija, sintetičnija. Linija postaje nosilac njegovog snažnog likovnog jezika.


Planetarium - stara mapa sveta - Reljefne 3D Tapete, Beograd\nDuh starih svetova oslikan na antikvarnoj kartografiji ili baroknoj rezbariji od sada može iznova oživeti ezoteričnost i mosteriju koji će zračiti sa vaših zidova. Prikazana u preseku, amblematski oslikana, uz pomoć reljefa dočarava arhaičnu lepotu zemaljskoga šara. Osetite uzbuđenje velikih moreplovaca i istraživača koji su pomerali granice i osvajali prostor!\nPlanetarium - stara mapa sveta količina\nŠifra proizvoda: RT-0016 Kategorije: 3D tapete za zid, Dečije tapete, Foto tapete za zidove, Tapete za kancelarije, Tapete za sobe\n1 recenzija za Planetarium – stara mapa sveta\nUčimo brojeve 1


Vrste kontracepcije – Lepa i zdrava\nhormonska – dodavanjem hormona sprečava se sazrevanje jajne ćelije i ovulacija,\nintrauterina – postavljanjem stranog tela u šupljinu materice ona postaje nepodobna za održavanje trudnoće,\nhemijska/mehanička – sprečava prodor spermatozoida u genitalni trakt žene, a hemijskom reakcijom u vagini ubijaju se oni koji ipak prodru,\nprirodni načini kontracepcije – primenom matematike izračunavanje plodnih dana i izbegavanje odnosa u periodu plodnih tj. fertilnih dana.\nPrema dužini dejstva, načinu reverzibilne kontracepcije mogu biti podeljeni u dve velike grupe – sredstva kratkog dejstva i sredstva dugog dejstva.


vol. 4, br. 1\nNaučne publikacije Državnog univerziteta u Novom Pazaru. Serija B, Društvene & humanističke nauke - Podrška kvalitetu radova\nZa dodelu takvih ključnih reči časopis Naučne publikacije Državnog univerziteta u Novom Pazaru. Serija B, Društvene & humanističke nauke koristi sistem pod nazivom Keywords Assignment Support System (KwASS) . Ključne reči (fraze, deskriptori) se generišu automatski pomoću posebne softverske alatke nazvane AKwA (Automatic Keywords Assignment) .\nUniformno formatiranje citata/referenci je osnovna obaveza i distinktivna karakteristika naučnih časopisa. Da bi se to obezbedilo u potpunosti u časopisu Naučne publikacije Državnog univerziteta u Novom Pazaru. Serija B, Društvene & humanističke nauke format referenci se u svim radovima rutinski proverava i po potrebi koriguje pomoću softverske alatke pod nazivom RefFormatter.\nNeusklađenost citata i referenci siguran je znak sumnjivog kvaliteta radova. Puna saglasnost između citata navedenih u tekstu rada i citata/referenci datih u odeljku Literatura obezbeđuje se u časopisu Naučne publikacije Državnog univerziteta u Novom Pazaru. Serija B, Društvene & humanističke nauke poluautomatski, u dva koraka, s osloncem na SCIndeks Asistent.\nDa bi se autori zaštitili od nesvesnog citiranja nelegitimnih referenci, u časopisu Naučne publikacije Državnog univerziteta u Novom Pazaru. Serija B, Društvene & humanističke nauke se koristi posebna alatka pod nazivom Mind the Trap, koja autore upozorava na postojanje takvih referenci u njihovim rukopisima.\nSvi radovi koji se objavljuju u časopisu Naučne publikacije Državnog univerziteta u Novom Pazaru. Serija B, Društvene & humanističke nauke podvrgavaju se rutinski proveri na plagijarizam pomoću CrossCheck-a, odnosno iThenticate-a u posredstvom servisa SCindeks Asistent. iThenticate je jedina alatka za detekciju plagijarizma u naučnim časopisima čija efikasnost se smatra zadovoljavajućom. U iThenticate-u se detekcija obavlja sravnjivanjem proveravanog članka sa ogromnim korpusom svetske naučne literature koju ekskluzivno obezbeđuje CrossRef. Korpus dopunski obuhvata i naučne sadržaje dostupne na internetu.\nRadovi objavljeni u časopisu Naučne publikacije Državnog univerziteta u Novom Pazaru. Serija B, Društvene & humanističke nauke pridružuju se automatski korpusu iThenticate dokumenata, kako bi bili zaštićeni od plagiranja.\nU časopisu kakav je Naučne publikacije Državnog univerziteta u Novom Pazaru. Serija B, Društvene & humanističke nauke od recenzenata se očekuje da donose ne samo valjane odluke o prihvatanju rukopisa, već i to da svojim sugestijama pomognu autorima da poboljšaju kvalitet radova preporučenih za objavljivanje.\nOva dragocena praksa se ohrabruje vrednovanjem korisnosti recenzija. Pored uobičajenog vrednovanja od strane uredništva, recenzente časopisa Naučne publikacije Državnog univerziteta u Novom Pazaru. Serija B, Društvene & humanističke nauke ocenjuju i sami autori radova. U tu svrhu koristi se softverska alatka pod nazivom Reviewing Reviewers. Koristeći standardni onlajn upitnik kao deo SCIndeks Asistenta autori ocenjuju recenzente odgovarajući na standardna pitanja o tome koje delove/aspekte rada i u kojoj meri su unapredili zahvaljujući intervencijama i sugestijama recenzenta. Postupak ocene recenzenta od strane autora je dvostruko slep.


Balkan i Evropa – Katalaksija\nSonja Biserko · Objavljeno 31/01/2004\nPolitička situacija u Srbiji danas zahteva sasvim novi pristup u analizi balkanskih prilika. Pogrešno je gledati na Balkan kao na homogenu celinu. Stereotip o ukletom prostoru, bazi nasilja, stalno posezanje za teritorijom sprečava izoštravanje slike o Balkanu. Da bi se to postiglo potrebno je, pre svega, proučiti svaki narod posebno i videti šta su mu konstante, kakav mu je odnos prema evropskoj orjentaciji i da li za to ima stvarni potencijal.\nOno što Balkan danas ujedinjuje jeste užasno siromaštvo, posebno južni deo Balkana. Mislim pre svega na Bosnu, Srbiju, Makedoniju, Crnu Goru i Kosovo. To siromaštvo i odsustvo demokratske tradicije i odgovornosti sprečava suštinsku demokratizaciju. Svodi je samo na formu bez ikakvog sadržaja. Unifikacija Evrope povećava distancu sa Balkanom jer su njeni sve viši standardi takoreći nedostižni za Balkan. Reklo bi se da nema suštinske prosvećenosti neophodne za prihvatanje evropskih standarda. Zahtevi koji su postavljeni pred ova društva (tržište i vladavina oprava, pre svega) uvode ih u dalju radikalizaciju, zbog nesposobnosti za stvarnom modernizacijom. Stoga, kako kaze Brezinski, za sustinski preobrazaj ovih drustava potrebno je “istorijjsko strpljenje”.\nMedjutim, tranzicija i na tako osiromašenom Balkanu nije svugde ista. Ratovi koji su vodjeni u poslednjoj deceniji XX veka stavljaju Srbiju u epicentar jer svojim otporom promenama drži ceo region kao taoca. Radikalizacija Srbije je neminovan rezultat ratne politike i otpora suočavanju. To Srbiju kao društvo uvodi u proces rearhaizacije. Dovode se u pitanje neka ostvarenja kao što je laička država, povećava se uloga crkve i vojske.\nMedjunarodna zajednica je doprinela iluziji da je Srbija ravnopravna u regionu i prema Evropi. Po mojem dubokom uverenju bez raščišćavanja iskustva prve i druge Jugoslavije, te onog sto se desilo tokom poslednje decenije, nije moguće u Srbiji projektovati razumnu orjentaciju. Jer, ukoliko se ne pokrenu stvarne reforme, a malo je verovatno da hoće, Srbi će to kompenzovati vraćanjem na teritorije koje su navodno “izgubili”. Akademik Veselin Djuretic u intervjuu ovih dana kaže “da li je moguće da Albanci i Hrvati veruju da će Srbi odustati tek tako od povratka na svoje”.\nOno što je zajedničko Balkanu jesu ti virulentni etnički nacionalizmi koji balkanska društva drže zaučaurenim, ksenofobičnim. Znači nacionalizam, koji stalno dobija nove forme, bitno je merilo za evoluciju Balkana. Nacionalizam ne samo da je zajednička karaktersitika balkanskih društava, već je i njihova konstanta.\nKada je Srbija u pitanju, ona je uvek bila u latentnom sukobu sa Evropom, čini se više nego ikada pre. Taj otpor prema svetu uopšte, posebno onom koji nas pomaže, ide u dva pravca: da Evropa treba da nas pomaže ali da smo mi ti koji to ocenjujemo i šta ona treba da uradi. Ubistvo premijera orana Djinjdjića je tačka kristalizacije za Srbiju, odnosno njenog odnosa prema reformama. Zoran Djinjdjic jeste bio simbol iskoraka i reformskog zahvata.. Danas Vojislav Koštunica u svojoj predizbornoj kampanji govori o reformi i donošenju novih zakona upravo onih koje njegova partija sprečavala prošle godine. O kakvoj reformi on govori kada je zbog toga ubijen Zoran Djinjdjić. Sve dok se ne razjasne razlozi njegovog ubistva Srbija ne može napred.\nOsim toga, elita Srbije uporno gradi svoju poziciju na potencijalnom sukobu Evrope i Amerike i svom neupitnom geostrateškom značaju. Nesposobnost Srbije da se suoči sa sobom dovodi do apatije, ali i racionalizacije, pa tako u nekim krugovima, posebno akademije, već se čuju glasovi da Jugoslaviju nije trebalo rušiti, a spomenuti Djuretič, istoričar, smatra da je “jugoslovenska opcija izlaz za sve narode bivše Jugoslavije”.\nPomoć Evrope u ovom momentu bila bi, pre svega, u ozbiljnoj proceni realnog stanja, odiustajanja od imaginarne i poželjne slike na osnovu kojih pravi svoju strategiju. SAD i EU su dobnele mir Balkanu ali to nije dovoljno da bi se Balkan stvarno približio Evropi.\nDa bi mediji i kultura imali svoj sustinski deo u promicanju novog Balkana neoophodno je negovati intelektualne slobode, rasprave o svim ključnim pitanjima i istraživanja. U tom smislu pomogle bi unutrašnje snage, doduše veoma slabe, koje bi iznutra promovisale vrednosti koje su, za sada, samo nametane spolja. Haški tribunal će sigurno biti nezaobilazan u svim promišljanjima budućnosti, posebno u Srbiji. Saznanja koja se kumuliraju u Hagu već su ogroman teret za srbijansko društvo, neka vrsta ogledala koje se negira, zaobilazi. Uprkos neoborivim dokazima, na delu je svojevrsna reinterpretacija koja relativizuje i deetnifikuje zločine, stavlja ih širi kontekst, krivica se svaljuje na komuniste i sl. Medjutim, Srbija ne može graditi svoju budućnost na lažima. U tom smislu mediji koji su deo te šire slike Srbije i koji reflektuju sve njen probleme i zablude, nisu u stanju da u ovom momentu igraju tako važnu i nezaobilaznu ulogu kao što bi trebalo. Većina medija u Srbiji su takoreći bilteni raznih interesnih grupa, uglavnom antihaški nastrojeni.\nTek profesionalni i budućnosti okrenuti mediji stvoriće potrebne uslove za kreativnost tako neophodnu regionu. To važi i za kulturu. Sve dok se prećutkuje stvarnost neće biti prave umetnosti koja može biti ključna u izgradnji poverenja, može pomerati tako tvrde granice u svesti svakog od balkanskih naroda. Balkanski narodi imaju šansu ali samo pod uslovom da ih Evropa razume kako pojedinačno, tako i kao region koji tek treba da se dokaže. Jugoslavija je bila liberalni koncept koji je unapredio narode bivše Jugoslavije, ali u jednom totalitarnom obrazcu. Svi ti narodi su još uvek u istom obrazcu, samo su promenili predznak od komunističkog ka nacionalističkom. Balkanski nacionalizmi su ksenofobični, netolerantni prema razlikama i ,stoga, nezainterosovani da dublju društvenu analizu koja bi pomogla razumevanju rata i izvorišta ratne politike Srbije koja je odredila i sadašnje stanje.


18-11-2015 | 11:00 | Autor/Izvor: Naxi media\nTurneja “Vatra i barut” traje duže od godinu i po dana, na njoj ste obišli ceo svet a sledeća “stanica” je Čakovec, 28.novembra. Kako ste zadovoljni turnejom i praktično ovim periodom života koji je obeležio album “Vatra i barut”?\n- Ja se još uvek držim pravila da je nova ploča povod za novi koncert ali zapravo je to da li su te se ljudi uželeli i da li žele da te vide i čuju dovoljno da se pojaviš i održiš koncert. Pokušavam još uvek da to uklopim sa nečim što se zove „novo“ i da to uklopim u serijal koncerata, što je zapravo i neki svetski trend. Jako sam zadovoljan ovim periodom, albumom „Vatra i barut“... Zapravo mislim da ovako dobar period nisam imao još od 2001. ili 2002.godine i, naravno, od onih sedamdesetih godina koje je obeležila histerija zvana „putujući zemljotres“ uz Lokice, Dadu Topića i grupu „Mama Koko“.\nNova godina je svima vreme kada se prave planovi i pišu “spiskovi želja” za narednu godinu. Da li vi polako planirate nove pesme i novi album?\n- Mislim da čovek koji se aktivno bavi muzikom bi trebalo da na svake dve-tri godine objavljuje nešto novo pa bi bilo realno da na jesen iduće godine objavim novi album, uz novi sing „na poluvremenu“ 2016. Ne treba ni previše odugovlačiti sa snimanjem novih pesama ali nema potrebe ni preterano žuriti. Ceo taj proces bi trebalo da traje jedno pola godine a meni samom bi bilo mnogo lakše kada bih u to uključio više ljudi. Počeo sam da razmišljam u tom pravcu s obzirom na to da će sledeći album biti „jubilarni“. Promene su jako važne. Svaka promena je dobra, pa makar bila i lošija, jer važno je da se nešto desi.\nVaše kolege se sve češće odlučuju da snimaju duete sa pevačima i pevačicama koje nekad i nisu iz njihove muzičke branše… Vi ste jedan od retkih koji u karijeri nema nijedan duet, ako ne računamo onaj “nezvanični” duet sa Dinom Merlinom, sa njegovog koncerta na Koševu kada ste zajedno otpevali “Kao moja mati”… Da li nam spremate neka iznenađenja u tom pravcu?\n- Sada ima prostora za duet, koji često traže od mene. Ja to vidim kao jedan sjajan, muško-ženski duet. Takva ideja postoji već duži period, a pre svega, važno je da nam se dogodi dobra pesma – raspevana. Ona mora da prija pre svega nama, koji bismo je izvodili. Možda se dogodi da singl koji najavljuje novi album bude u tom pravcu. Kada pričamo o promenama u zvuku, sve ostaje samo u izmenama na produkcijskom nivou.\nIz ličnog iskustva: da li su Vas samo pesme održale na vrhu ili je za takvu popularnost potrebno i nešto drugo?\n- Pesme su najbitnije kod svakog izvođača. Pesma je ona koja osvaja publiku, a tek onda priroda i karakter izvođača. Ako je tržište malo, pa se svi znamo, što je slučaj kod nas, onda nije loše da budeš i dobar čovek (smeh). Tu su jako važni i ponašanje, kao i pristojnost svi volimo, s tim što, nažalost, ona više nije u modi. Harizmatičnost, kao i način na koji se obraćate publici na nastupima, jako su važni. Publika uvek ceni profesionalnost, i oseća kada svakom koncertu pristupite sa odgovornošću i željom da im se odužite na pažnji i poverenju. Kada se pesme koje ljudi vole spoje sa dobrim ponašanjem, onda imate mogućnost da vam karijera dugo traje.\nZa doček 2015. godine pevali ste na Zlatiboru a za ovaj doček bićete “u toplijim krajevima”, u Crnoj Gori. Zbog čega je dobro biti u Budvi za Novu godinu?\n- U Budvi sam pevao pre tri godine, ali evo zovu me ponovo ovoga puta. Prošle godine svirali smo na Zlatiboru, to je bio možda i najteži novogodišnji koncert, jer smo svirali na -28 stepeni. Posle toga bio sam ukočen par meseci (smeh). Dočekati Novu godinu na moru je uvek lepo, a u Budvi se tradicionalne skupe porodica i prijatelja, pa se zajedno sjajno provedemo.\nOve godine nažalost nema beogradskog koncerta ali ima novosadskog; u Spensu, 26.decembra.\n- U Novom Sadu nastupiću na drugi dan katoličkog Božića i siguran sam da će biti lepo i svečano. U tim danima već vlada prava novogodišnja opuštenost i dobro raspoloženje, a siguran sam da će na ovom koncertu biti puno ljudi iz Beograda, te da ćemo napuniti Spens u koji staje pre 10.000 ljudi. Lično, Novi Sad volim i zbog toga što se posle koncerta tradicionalno družimo uz muziku tamburaša. Sve to zajedno bude jedno pravo, prednovogodišnje slavlje.\nTagovi: Zdravko Čolić Budva koncert nova pesma intervju vatra i barut Čola


BELIF - Life Oil d.o.o.\nBelif i Life Oil su vlasnički povezane firme i nalaze se na istoj lokaciji. Zbog povezanih djelatnosti firme istupaju većinom zajednički na tržištu i djeluju kao grupacija.\nViše na www.belif.ba


NAJBOLJE IZ SRBIJE 2013. | M2Communications\nJubilarna, deseta dodela priznanja Privredne komore Srbije i Privrednog pregleda, "Najbolje iz Srbije" održana je u Jugoslovenskom dramskom pozorištu za preko 500 uglednih zvanica.\nKoncept je zasnovan na ideji da najbolji mladi stručnjaci, umetnici i sportisti nagrađuju najbolje i najuspešnije kompanije i privrednike. Naša agencija je kreirala kompletan vizuelno-scenski izgled događaja i bila zadužena za izvršnu produkciju koja je obuhvatla izradu teksta za moderatora, scenario, tehničku i video realizaciju i režiju događaja.\nAgencija M2Communication je od strane Privredne komore Srbije odabrana za organizatora događaja kao jedna od najuspešnijih i najnagrađivanijih "event" agencija u Srbiji.


ANALIZA /Britanski politikolog o najnovijim tenzijama na liniji Beograd - Zagreb\nKer-Lindzi: Najgori odnosi u protekle dve decenije\n* Retorika i pozeraj obe strane kose se sa svim onim za šta se zalaže EU, smatra naš sagovornik\nIzveštaji o intenziviranoj kupovini naoružanja od strane Hrvatske i Srbije su svakako zabrinjavajući, naročito ako se uzme u obzir da su oni očigledno povezani sa rastućim tenzijama između Beograda i Zagreba zabeleženim tokom protekle godine, kaže za Danas DŽejms Ker-Lindzi, istraživač politike u Londonskoj školi ekonomije i političkih nauka, komentarišući zabrinutost srpskih zvaničnika zbog hrvatske kupovine balističkih raketa i izjave koje stižu iz Zagreba na istu temu.\nLondon, Beograd 14. januar 2016. 10:32\nNaš sagovornik tvrdi da su "bez ikakve sumnje" odnosi između Srbije i Hrvatske "na najnižoj tački u poslednje dve decenije". "U protekloj godini videli smo brojne incidente kojima se podrivaju bilateralne veze. U tom kontekstu, ne iznenađuje činjenica da mnogi u obe države počinju da se pitaju da li se takve kupovine oružja mogu dovesti u vezu sa navedenom situacijom, čime se nameće i pitanje da li bi ovo moglo da vodi u pravcu obnavljanja konflikta. Ne mislim da u ovoj fazi trebalo mnogo toga učitavati u takve kupovine i siguran sam da nećemo biti svedoci daljih međudržavnih konflikata na Balkanu jer će NATO i EU preuzeti sve korake da to spreče", smatra on.\nIpak, Ker-Lindzi upozorava da aktuelni događaji izazivaju nestabilnost budući da "pojačavaju opšti utisak konfrontacije između dveju država".\n- Stoga, potrebno je preduzeti svaki napor da se smiri situacija. Ne treba zaboraviti da je centralni princip Evropske unije da bez obzira na ozbiljnost svađe partneri iz EU neće primeniti silu, niti će pretiti upotrebom sile jedni drugima. Ova vrsta retorike i pozeraja kosi se sa svim onim za šta se zalaže EU i takva poruka treba da bude jasno pretočena obema državama. Prema mom mišljenju, veliko pitanje jeste da li bilo koja od strana može sebi zaista da dozvoli da se tako ponaša? Hrvatska se nalazi u sred dugotrajne recesije, a Srbija se, takođe, suočava sa ozbiljnim ekonomskim nedaćama. Iako obe države očito žele da održe izvestan nivo izdvajanja za naoružanje, pitanje da li takve nabavke sežu dalje od onog što im je zaista potrebno? Poslednje što bilo ko želi jeste skupocena trka u naoružanju u regionu - zaključuje britanski politikolog.\nU sedištu EU za Danas nisu želeli da komentarišu najnovije "zahlađenje" u srpsko-hrvatskim odnosima. "Za sada nemamo nikakav poseban komentar o izjavama koje stižu iz Beograda i Zagreba", rekli su nam predstavnici diplomatskih krugova u Briselu.\nKotromanović o Vučiću, Dačiću i Nikoliću\n- Odlazeći hrvatski ministar odbrane Ante Kotromanović smatra da su predsednik Srbije Tomislav Nikolić, premijer Aleksandar Vučić i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić istinsko mirotvorstvo imali priliku da pokažu tokom ratova 90-ih godina i napominje da zato nemaju pravo bilo kome da drže lekcije. Kotromanović je u izjavi za sajt Slobodna Bosna ocenio da su Vučić, Dačić i Nikolić "bili prvaci u vođenju četiri rata na području bivše Jugoslavije", prenosi FoNet. Oni su mogli sprečiti gubitak desetina hiljada života, samo da su imali miroljubivu politiku pre 20 godina, izjavio je Kotromanović. Prema njegovim rečima, svako ima pravo na odbranu, a Hrvatska, kao članica NATO i Evropske unije, nema osvajačke pretenzije.


Crna komedija o Staljinu i Hitleru | Mozaik | DW | 26.10.2011\nSa Hitlerom i Staljinom nema šale, a posebno ne u bioskopu. Prema ustaljenim normama nacizam i staljinizam i nisu baš pogodni za komediju, ali uvek postoje umetnici koji se usude da se pozbave tom temom.\nScena iz filma Hotel Luks\nSetimo se Čaplinovog „Velikog diktatora“, „Biti li ne biti“ Ernsta Lubiča, kasnije i Mela Bruksa i njegovog „Proleća za Hitlera“ ili Roberta Benjinija sa filmom „Život je lep“. I svi su uspeli da mračnu tematiku upakuju u komično ruho i na taj način pošalju poruku - poruku čovečnosti i pobune. Nemački reditelj Leander Hausman takođe je pokušao da sa ovom kompleksnom temom „hoda po žici“.\nHitler i Staljin na kabaretskoj sceni, igraju i pevaju - to se još niko nije usudio da uradi u istoriji filma. Pored toga, obojica u glas pevaju istu pesmu sa scene. Kako je to uopšte moguće? Na osnovu nacrta pisca Uvea Tima, Leander Haufam je uradio odvažan scenario: Berlin tridesetih godina prošlog veka. Oba komičara, Hajnc Cajzih i Zigi Majer na jednoj berlinskoj bini: jedan u ulozi Staljina, a drugi u ulozi Hitlera napravili su parodiju i, kao što primećujete, mi smo u 1938. godini.\nAli, nije to moglo da izađe na dobro. Posebno je parodija na Hitlera izazvala ljutnju nacista koji su bili u publici. Posledice: Hans Cajzih morao je da izbegne u Moskvu u ozloglašeni hotel Luks. A tamo sreće svog starog drugara Zigija Majera i jednu Holanđanku, pripadnicu ilegalnog pokreta u koju se obojica zaljubljuju.\nKomedija o mestu užasa\nReditelj Leander Hausman o svom filmu kaže: „Ova priča je omaž za jedan određeni tip ljudi, takođe za jednu posebnu branšu. Verner Fink igrao je tada u kabareu i začuđujuće je kako je on u to vreme prolazio. Ali, drugima nije išlo tako dobro i pojedini su odvođeni u logore i tamo ubijani. I jedan takav tip humoriste koji priča viceve, tip elegantnog muškarca koji luta kroz svetsku istoriju dekadentnog skoro kao Dandi - to je ono što mi se dopalo. Jer, tu postoji lakoća koju volim. Lakoća koju donosi u jedno teško vreme.“\nMeđutim, „Hotel Luks“ nije komedija, nije film koji je zanimljiv zbog simpatičnih likova. I nije uspešan na svim poljima. Ali, ipak simpatično, sa laganim humorom Hausman se približava teškim temama.\n„Hotel Luks“ je komedija o mestu užasa i neće se dopasti svima jer vicevi o istorijskim činjenicama: ubistvima i mučenjima, izazvaće odvratnost kod mnogih gledalaca, ma koliko bili suptilni. A Hausman i njegov tim su shvatili da treba da se distanciraju od istorijskih činjenica i da se orijentišu na fiktivnu priču kako bi napravili jednu apsurdnu komediju.\nAutor: Johen Kirten / Svetozar Savić\nKljučne reči hotel luks, hotel lux, hitler, staljin\nTrajni link https://p.dw.com/p/12zCC\nU aktuelnim žongliranjima Beograda između Zapada i Rusije dobar deo vladajuće političke elite Srbije neće ni primetiti da je u kobni i slavni vidovdanski niz istorijskih događaja udenuto i Titovo „njet“ Staljinu.


Otkrivena tajna poznate scene iz filma "Sam u kuæi" - B92.net\nOtkrivena tajna poznate scene iz filma "Sam u kuæi"\nNovogodišnji i božiæni praznici gotovo da ne mogu da proðu bez prikazivanja jednog od najpopulanrijih filmova "Sam u kuæi". Iako je prvi put prikazan pre skoro 30 godina, mnogi ga gledaju sa jednakom pažnjom i oduševljenjem.\nIzvor: B92 sreda, 6.12.2017. | 19:38\nVerovatno se seæate scene u kojoj Kevin Mekalister pronalazi kofer starijeg brata Baza, a zatim u njemu fotografiju Bazove devojke i izgovara: „Baze, tvoja devojka! Fuj!“\nKako je u krupnom planu trebalo da bude prikazana devojèica o kojoj je reè, producenti su, ne želeæi da neku žensku osobu izlože podsmevanju i poniženju zbog smešnog izgleda, došli do genijalnog rešenja. Naime, oni su odluèili da fotografišu sina scenografa koji je bio voljan da volontira u toj ulozi.\n"Da je njegov sin tada znao da æe film biti jedna od najprofitabilnijih porodiènih komedija svih vremena, možda bi se i predomislio“, prièa glumac Devin Ritrej, koji je igrao Baza u filmu.\n"Sa svim teškoæama uspeo je da nas obrazuje" VIDEO\nPutujuæa izložba Muzeja Nikola Tesla oduševila Japan


Nova eksplozija u fabrici Sloboda u Èaèku: Troje povreðenih radnika, požar pod kontrolom, evakuisano oko 350 ljudi - B92\nÈaèani kažu da je "strašan zvuk odjeknuo" i da su se zatresli prozori na stanovima u centru grada. Vuèiæ najavio detaljnu istragu i da æe biti postavljenjo pitanje odgovornosti.\nIzvor: BBC ponedeljak, 21.06.2021. | 12:45 -> 11:32\nDve nedelje posle jakih eksplozija u èaèanskoj fabrici namenske industrije "Sloboda", u subotu, 19. juna u ranim veèernjim èasovima ponovo se zaèula detonacija u Èaèku.\nTroje radnika je lakše povreðeno, a jedan je zadržan na leèenju na odeljenju intenzivne nege, reèeno je novinarima.\nTokom noæi izmeðu subote i nedelje požar je ugašen, a neki od evakuisanih ljudi su se vratili u domove.\nKorona virus i Èaèak: "Odjednom je širom grada krenuo talas povišenih temperatura i upala pluæa“\nValjevski "Krušik“- posle bombi, feniks fabrika\nVatrogasci dežurali u krugu fabrike, a 24 èasa od eksplozije izbio je novi požar.\nVatrogasne ekipe uspele su da ga lokalizuju, a oèekuje se da æe u potpunom gašenju pomoæi i helikopteri Vojske Srbije, piše RTS.\nDraško Milovankoviæ, predsednik Sindikata "Sloboda", rekao je za RTS da radnici neæe dolaziti na posao izvesno vreme.\n"Materijalna šteta je daleko veæa. Dok se to ne sanira i dok se ne steknu uslovi, tek posle možemo da razmišljamo o poèetku rada, cilj je da saèuvamo svako radno mesto. Apelujemo na državne organe, na Ministarstvo odbrane, predsednika Vuèiæa da bez njihove pomoæi ne možemo da se vratimo na onaj nivo pre eksplozije", naveo je Milovankoviæ.\nO uzrocima eksplozije se još ništa ne zna, dodao je Milovankoviæ.\n"Naša je obaveza da ostavimo moguænost istražnim organima da utvrde èinjenice šta se dogodilo, tek tada možemo da se odredimo u vezi naših daljih aktivnosti", istakao je Milovankoviæ.\nGradska komisija u Èaèku utvrdiæe štetu nastalu na kuæama i drugim objektima posle ekpslozije, reèeno je za agenciju Beta u Gradskoj upravi.\nLjudi koji žive u kuæama u blizini fabrike rekli su novinarima da su im popucali prozori, kao i da je odleteo crep sa krovova kuæa, usled detonacije.\nPojedine opozicione partije u tom gradu traže smenu rukovodstva fabrike, dok se èelnici kompanije nisu oglasili povodom ekplozije koja se dogodila u subotu.\nPožar u Èaèku usled eksplozije koja se u noæi izmeðu èetvrtka i petka dogodila u magacinu fabrike namenske industrije "Sloboda"/Ivana Mangoviæ\nÈaèani su bili preplašeni posle nove eksplozije.\n"Sa mužem i detetom sam se taman spremala da izaðem iz stana, a onda je nešto puklo, vrata su se pomerila.\n"Kako nam je sve bilo otvoreno,videli smo i vatru i dim.\n"Još se tresem", rekla je za BBC na srpskom Nataša Poliæ iz Èaèka.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ izjavio je da æe biti detaljno ispitani svi moguæi razlozi požara i eksplozija u Èaèku, preneo je RTS.\nDodao je i da æe biti postavljeno i pitanje odgovornosti.\n"Ima jedna stvar koja je èudna, zanimljivo je da se poslednja eksplozija dogodila u prostoriji u kojoj nije bilo strujnih instalacija", preneo je Vuèiæ novinarima deo iz preliminarnog izveštaja.\nPrema prvim podacima, detonacija u subotu, 19. juna oko 19.50 èasova, oko kilometar dalje od proizvodnih pogona izazvala je prizemni požar van fabrièkog kruga na dva mesta, na rastinju visine od oko 1,5 metar.\nOd detonacije su popucali prozori u jednom fabrièkom pogonu od èega su tri radnika zadobila posekotine.\nPosle detonacije koja se èula u celom gradu, vlasti u Èaèku naložile su evakuaciju stanovništva koje živi u neposrednom okruženju fabrike.\nU hotele je smešteno 11 porodica, odnosno tridesetak graðana, meðu kojima je i sedmoro dece, preneo je RTS.\nGrad je organizovao punkt za prihvat stanovnika koji su izrazili potrebu za evakuacijom, a nemaju drugi smeštaj kod roðaka ili prijatelja.\nNeki od ljudi koji su noæ proveli u gradskim hotelima, vratili su se u domove.\nNoæ je protekla bez novih detonacija i incidenata, a bespilotne letelice nadletale su krug fabrike.\nOva nova eksplozija nema nikakve veze sa onom od pre dve nedelje, rekao je gradonaèelnik Èaèka Milun Todoroviæ Televiziji N1.\n"Eksplozija se dogodila u magacinu baruta. Nema povezanih efekata, lanaca detonacija.\n"Specijalizovane ekipe su na terenu i bave se uzrocima", rekao je Todoroviæ.\nOn kaže da u fabrikama ovakvog tipa, a reè je o namenskoj industriji, uvek postoji rizik od incidenata.\n"Pitanje je da li trebalo i praviti kuæe u blizini fabrike. Nema razloga za paniku. Kompanija vidi raèuna o svemu", tvrdi on.\nDim iz fabrike Sloboda u Èaèku posle eksplozije u subotu, 19. juna/BBC\nDetonacije su uplašile stanovnike ovog grada, ali niko nije povreðen.\nUzrok nesreæe nije poznat, a šezdeset radnika treæe smene ove fabrike je evakuisano, saopštili su zvaniènici posle prvih eksplozija.\nSreæko Kolareviæ sa suprugom živi na 70 metara od fabrike "Sloboda" u Èaèku.\nPrva detonacija ga je probudila i pogledao je na sat - bilo je taèno 1.25.\n"To se sve noæu dešava i to je jaèi efekat, kad pukne eksplozija, ono sve mirno i tiho, doðe deset puta jaèe nego po danu, baš sam se uplašio", preprièava Sreæko za BBC.\n"Eksplozije su išle jedna za drugom i to traje sat, dva, onda plamen, a kada je mrak to sve pojaèava utisak", istièe on.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin rekao je u petak ujutro gostujuæi u Dnevniku RTS-a da je situacija u Èaèku pod kontrolom.\nPrema njegovim reèima, eksplozija se desila u magacinu gotovih proizvoda, ne u samoj proizvodnji.\nIz kompanije "Sloboda" iz Èaèka saopštili su da je do požara i eksplozije došlo u izdvojenom delu fabrike, u prigradskom naselju Pridvorica, koji je predviðen za skladištenje i èuvanje elemenata za kompletiranje upaljaèa i gotovih proizvoda za municiju manjih kalibara.\nFormirana je i komisija koja æe utvrditi uzrok požara.\nRazmatrano je da se evakuiše znaèajni deo Èaèka, ali nije bilo potrebe, rekao je ministar Vulin.\n"Posle 24 sata od poslednje detonacije, vatrogasci æe moæi da uðu", dodao je.\nSreæko Kolareviæ je nadomak èaèanske "Slobode" bio i kada je fabrika gaðana tokom NATO bombardovanja 1999. i kada se pre desetak godina dogodila slièna eksplozija, ali ga je sad mnogo više uplašilo.\n"To se ne dogaða svaki dan, ne znaš kako da reaguješ, uzeo sam pasoš, novèanik i dokumenta što sam mogao da stavim u džepove, poveo psa, ženu pod ruku i krenuo.\n"Poveo sam i jednu maèku, druga mu je ostala u stanu", dodaje.\nPrva pomisao mu je bila da ostane, ako nešto pogodi kuæu da može da gasi požar, ali je odustao.\nOtišli su kod kumova, ali èim su eksplozije stale vratio se kuæi.\nStefan Peèenièiæ ima 24 godine i živi na tri kilometra od fabrike.\n"Nakon nekog vremena poèelo je i nebo da se crveni, i to je sve sigurno trajalo dva sata, jaki zvuci lupanja.\n"Dešavalo se da stanu u trenutku, a posle minut, dva bi se nastavili istim ili jaèim intenzitetom", kaže student iz Èaèka.\nNegde oko pola èetiri se, dodaje, uglavnom primirilo sa periodiènim zvukovima, nakon toga je usledio baš gust dim.\n"Iz moje sobe se uvek jasno vidi (planina) Ovèar, tada se nije video od dima", dodaje Stefan.\nDa nije reè o eksploziji u prvi mah je pomislila i Jelena Kandiæ Kostiæ.\nOna se sa obližnje planine, vratila oko dva posle ponoæi u Èaèak.\n"Kad je 1999. bilo bombardovanje to je mnogo gore izgledalo, bile su termo bombe i onda posle nekoliko projektila imate veliku peèurku i to je kratko trajalo.\n"Ovde ste u nekim delovima grada imali zvuèni utisak da je vatromet, dok ne vidite vatru", napominje ona.\nDetonacije su se èule u nekoliko talasa.\n"Posle drugog talasa krenule su malo jaèe detonacije, njih je bilo možda dvadesetak", napominje ona.\n"Ovo je treæi požar u poslednjih 10 ili 12 godina, dok su bili stari direktori iz generacije mojih roditelja `Sloboda` je imala i neke od najboljih vojnih bezbednjaka", smatra Kostiæ.\nNjena majka je penziju doèekala kao šefica èaurnice u fabrici "Sloboda", žive u zgradama koje je ova fabrika gradila za radnike.\n"Radnici su iscrpljeni, rade prvu, pa sutradan, drugu i treæi dan treæu smenu. Iz te treæe spavaju i sutradan opet u prvu", napominje Kandiæ Kostiæ.\nPrve procene štete kreæu se od 1,5 do dva miliona evra, saopštio je predsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ na konferenciji.\n"To je, bez obzira na ogromnu pažnju i razmere eksplozija, ipak podnošljiva šteta", ocenio je Vuèiæ.\nTri helikoptera kreæu da gase požar, dodao je.\n"Oèekujem da se operacija uspešno okonèa i da veæ od ponedeljka krene proizvodnja.\n"To su stvari koje se dogaðaju, ali važno je i da mere obezbeðenja i zaštite na radu ubuduæe budu na neuporedivo višem nivou do bismo obezbedili sigurnost kako ljudima koji su zaposleni u `Slobodi` i njihovim magacinima, tako i stanovništvu koje živi u okolini objekata", rekao je Vuèiæ.\nMinistar odbrane Nebojša Stefanoviæ, koji se nalazi u Èaèku, izjavio je da je ovo jedna od srpskih najboljih kompanija, koja ima ugovorene projekte za izvoz u vrednosti od 50 miliona.\nVojni analitièar Aleksandar Radiæ izjavio je da se u fabrici "Sloboda" u Èaèku, koja postoji od 1948. godine, proizvodi municija razlièitih kalibara, od 20 do 155 milimetara.\n"U vojnoj industriji je uvek bilo nesreæa, a one su zbog prirode posla vidljivije u medijima", rekao je Radiæ za agenciju Beta.\nU eksploziji koja se dogodila tokom gašenja požara u Tehnièkom remontnom zavodu u Kragujevcu 2017. poginuo je potpukovnik Miroslav Perišiæ, dok je 25 pripadnika Vojske Srbije i MUP-a povreðeno.\nU fabrici "Milan Blagojeviæ - Namenska" u Luèanima zabelžen je verovatno najveæi broj nastradalih - na radnom mestu živote su izgubili 21 radnik i radnica, dok se broj povreðenih ne zna.\nNajveæa nesreæa dogodila se 1997. kada je stradalo osmoro zaposlenih.\nZbog toga je tek 15 godina kasnije, 2012. sud u Èaèku osudio dvojicu rukovodilaca na 12 tj. 14 meseci kuænog pritvora.\nTokom 14. jula 2017. u nesreæi su život izgubila dvojica radnika. Porodica jednog od njih, godinama je vodila pravnu bitku da se utvrde odgovorni za nesreæu.\nNi valjevska fabrika oružja "Krušik" nije bila bez takvih incidenata.\nJedan radnik je poginuo, a jedan je povreðen u eksploziji koja se novembra 2020. desila na "Krušikovom" poligonu Begove vode, u selu Zlatariæ u blizini Valjeva.


UPAS - Udruženje pejzažnih arhitekata Srbije - AKTUELNOSTI 2006.\nHome » Aktuelnosti » 2006.\nMišljenje o Nacrtu izmena i dopuna GUP-a Beograd 2021.\nsreda, 03 mart 2010 20:07 | | | Velimir Ćerimović , pejzažni arhitekta – Beograd Magistar tehničkih nauka za savremenu arhitekturu i urbanizam Centar za istraživanje, izučavanje, zaštitu i obnovu kulturno-parkovnog nasleđa Srbije Beograd, Bulevar Oslobođenja br. 61.\nPreuzmi tekst u formatu PDF (146 kb)\nUbrzano su 24. 10. 2005. g. usvojene Izmene i dopune GUP-a 2021, međutim iz primedbi grupe stručnjaka od 10. 12. 2005. g., mogu zaključiti da moje pismene primedbe, koje su 29. 08. 2005. g. pismeno dostavljene gradskom Sekretarijatu za urbanizam i građevinske poslove, nisu imale nikakav uticaj na predložene izmene i dopune. Sinoć (02. 03. 2006. g.) je i arhitekta Branislav Jovin u razgovoru na RTV-Art sa Vukom Bojovićem, ponovo ukazao na iste primedbe, pa mi se čini da ova tema postaje sve aktuelnija, kako sa građanskog i demokratskog aspekta u izgradnji civilnog društva, tako i sa interdisciplinarno-stručnog aspekta. Zato Vam se i obraćam, jer se ovim izmenama i dopunama, kao i u prethodno usvojenom “GUP Beograd 2021” nije vodila briga o kulturno-parkovnom nasleđu Beograda.\nOpširnije... Plan ozelenjavanja - šta je to?\nponedeljak, 06 novembar 2006 20:09 | | | Velimir Ćerimović , pejzažni arhitekta – Beograd Magistar tehničkih nauka za savremenu arhitekturu i urbanizam Centar za istraživanje, izučavanje, zaštitu i obnovu kulturno-parkovnog nasleđa Srbije Beograd, Bulevar oslobođenja br. 61.\nPreuzmi tekst u formatu PDF (143 kb)\nJavno postavljeno pitanje …”Ima li “Zelenilo” u Novom Sadu plan ozelenjavanja zelenih površina u gradu” ? – otvorilo je niz dilema i novih pitanja.\nPre svega, pod tzv. “planom ozelenjavanja zelenih površina u gradu”, neko može razumeti da treba zeleno ofarbati sve obojene i neobojene gradske površine kao dvodimenzionalne horizontalne i vertikalne jedinice kojih u gradu ima bezbroj. Pa onaj, kome se takvo pitanje postavi, sam sebe pita zašto to mene pitaju, kada to nije u mojoj nadležnosti? A, onda slede komentari i nova pitanja, kao što su; to je Sizifov posao, kome i zašto to treba, to deluje neozbiljno, zašto to nas pitaju i tome sl.\nOpširnije... Nove prostorije i sekretar UPA\npetak, 03 mart 2006 20:06 | | | Od 1. marta 2006. godine je počela sa radom kancelarija Udruženja pejzažnih arhitekata SCG u Beogradu, sa stalno prisutnim sekretarom. Radno vreme kancelarije UPA je: od 9:00 do 16:00, svakim radnim danom sem utorka kada je od 11:00 do 19:00.\nSekratar UPA je: Zlata Šipovac, dipl.inž. pejz. arh.\nAdresa kancelarije UPA: Udruženje pejzažnih arhitekata SCG kancelarija br. 14 Bulevar oslobođenja 61., Beograd Telefon i faks: (011) 244-3814 Udruženje pejzažnih arhitekata Srbije Serbian Association of Landscape Architects © 2004-2011 Site by WebCouture & Joomla! Valid XHTML & CSS Prijava


Home»Aktivni građani»Atina iz ugla evropskih aktivista\nBy Media & Reform centar 19/10/2018 Nema komentara2 Mins Read\nPredstavnici partnerskih organizacija iz 13 evropskih zemalja; Foto: lična arhiva\nMladi iz 13 zemalja Evrope boravili su u Atini kako bi promovisali volonterizam na međunarodnom nivou, a jedan od učesnika bio je i Media i reform centar Niš. Predstavnici organizacija upoznali su se, između ostalog, sa značajem volonterizma u uslovima prirodnih nepogoda i migrantske krize.\nUčesnici su bili u prilici da posete dve organizacije u Atini, a jedna od njih je Kulturni centar fondacije Stavros Niarkos, urbani kompleks, koji svim korisnicima omogućava pristup različitim umetničkim i edukativnim sadržajima.\nPredstavnici Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine; Foto: lična arhiva\n„Najjači utisak na mene ostavila je poseta organizaciji Šedia Tur, koja je osnovana kako bi pomogla beskućnicima tako što im je uz stručnu edukaciju omogućeno da postanu turistički vodiči. Tura je, međutim, prilično nestandardizovana, pa smo mogli da saznamo sve o životu našeg vodiča i uslovima u kojima žive beskućnici u Atini, nakon čega nam je pokazao institucije koje pružaju usluge različitim socijalnim grupama. Videli smo sklonište za beskućnike koje je obezbedila grčka vlada, narodnu kuhinju, kao i bolnicu za lečenje narkomanije“, priča Marija Dimić iz Media i reform centra Niš.\nOsim toga, održana su i predavanja o volonterizmu u kriznim situacijama. Tu su učesnici upoznali volontere koji su pomagali tokom nedavnih prirodnih nepogoda u Grčkoj.\n„Pričali su nam o svojim zaduženjima dok su buktali požari u Atini, na koji način su prikupljali hranu i dostavljali je životno ugroženima i koliko je važno angažovanje svih u ovakvim okolnostima, iako svest o tome nije dovoljno rasprostranjena. S obzirom da su svi učesnici iz zemalja koje često imaju slične probleme, bili smo u prilici da razmenimo iskustva koja će nam sigurno pomoći u volonterskom radu u budućnosti“, kaže Marija i dodaje da su naročito zanimljiva bila izlaganja volontera koji su boravili u Keniji, Tanzaniji, Zambiji i Vijetnamu.\n„Oni su tamo radili na obnavljanju kuća i škola. Bilo je zanimljivo čuti njihovo iskustvo, opisivali su putovanje kroz nepoznate predele i upoznavanje kultura i običaja širom Afrike i Azije“.\nObilazak znamenitosti Atine između predavanja; Foto: lična arhiva\nPored zvaničnog dela, koji je podrazumevao projektne aktivnosti, učesnici su imali priliku da obiđu Atinu i vide brojne znamenitosti ovog grada antičke Grčke.\nSastanak u Atini održan je u sklopu projekta Evropa za građane i građanke, na kome Media i reform centar Niš učestvuje zajedno sa drugim partnerskim organizacijama iz Evrope.\nSarajevo – Humanost bez granica Romske žrtve današnjice Reakcije niških političara na incident povodom projekcije filma “Albanke su naše sestre” Saradnja akademske i civilne zajednice dragocena je za građane\nAtina Evropa Media i reform centar Niš volonteri


Kurs poslovnog ruskog jezika - Smiley, škola stranih jezika Novi Beograd\nU svetu poslovanja, gde su odnosi na tržištu od najvećeg značaja za ostvarivanje uspeha, menadžeri i poslovni ljudi se sa entuzijazmom i motivacijom vraćaju učenju ruskog jezika. Naročito kada su u pitanju energetska i finansijska industrija, postoji sve veća potreba da se pregovara sa ruskim klijentima na ruskom jeziku.\nKursevi poslovnog ruskog su koncipirani tako da na najefikasniji način uvedu kandidate u terminologiju poslovnog okruženja , sa fokusom na kontekstualnom učenju fraza i funkcionalnog jezika kao i reprodukciji istih. Takodje, ovde je veština slušanja veoma značajna, te se u nastavi koriste originalni video zapisi sa autentičnim sadržajem vezanim za poslovno okruženje.\nNeke od tema koje se na kursu obradjuju su:\nPoslovna komunikacija preko e-mail–a i interneta\nOrganizacija i održavanje sastanaka\nPoslovna putovanja i turizam\nRazgovori za posao i zapošljavanje\nKandidati na časovima preuzimaju uloge i zadatak je da "odglume" ove situacije koristeći ciljne fraze i gramatičke konstrukcije. Ovim se postiže sigurnost u govoru i interakcija na stranom jeziku.\nKursevi ovog tipa se mogu pratiti već od početnog A1 nivoa, na kome se radi na integraciji opšteg kursa i poslovne terminologije.\nKursevi traju 3 i po meseca u dinamici od 2 dvočasa nedeljno, počevši od nivoa A1/1, sa fondom časova od 33 dvočasa. Viši kursevi A2 i B1 imaju srazmerno veći broj časova.\nMoguće je slušati kurseve i kao intenzivne, u dinamici od 3 ili 5 puta nedeljno. Time se vreme trajanja skraćuje na 2 meseca.


Islamski kulturni centar Bar sa džamijom Selimijom: Monumentalni objekat koji prima dvije hiljade vjernika (FOTO) | Tuzlanski.ba\nIslamski kulturni centar Bar sa džamijom Selimijom: Monumentalni objekat koji prima dvije hiljade vjernika (FOTO)\nDijeljenja: | 18.7.2015. u 11:23\n“Ponosimo se ovim objektom i cjelokupnim projektom, jer smo pokazali da smo vrijedan narod. Mi svakodnevno iz svih krajeva svijeta imamo posjetioce, koji obilaze ovaj objekat”, kaže Milaimi. (AA)\nKljučne riječi: Crna Gora, džamija, Islamski kulturni centar Bar, izdvojeno, Monumentalni objekat, Selmija


Galić: Tek na petom, šestom mjestu su migranti čije zemlje su zahvaćene ratom | Krajina.BA\n– Suočavamo se sa sve većim zadacima. Jedan od najvećih izazova sa kojima se borimo su nezakonite migracije, a 2020. godina donijela je sa sobom i globalni problem – pandemiju virusa korona. Stalno smo u manjku sa kadrovskim i materijalno-tehničkim kapacitetima, što dodatno otežava rad policajaca koji se nadljudskim naporima bore da adekvatno zaštitite granice – rekao je Galić.\n– Tek na petom, šestom mjestu su oni migranti čije zemlje su zahvaćene ratom te nastoje ući u zemlje Evropske unije – rekao je Galić.\n– Pratimo stanje nezakonitih migracija duž cijele granice BiH, te na osnovu analize rizika preraspoređujemo policajce na dijelove granice gdje je zabilježen najveći migracijski pritisak – naglasio je Galić.\nPrethodni članakUna regata 31. jula i 1. augusta: Vrijeme je da počnemo cijeniti ono što imamo\nNaredni članakBiH ipak ispala iz igre, zatvorene granice prema Evropskoj uniji


aleksandar-popovic:press-clippings:dnevnik [Perun - Chair of Computer Science]\nTrace: • dnevnik\nNA DEPARTMANU ZA MATEMATIKU I INFORMATIKU PMF-a U NOVOM SADU OTVORENA LABORATORIJA „ALEKSANDAR SAŠA POPOVIĆ”\nVečni spomen i dar za budućnost\nU znak sećanja na jednog od svojih najboljih studenata i talentovanog mladog asistenta, koji je kao rezervista VJ poginuo u NATO bombardovanju, a zahvaljujući donaciji Sašine majke Ljiljane Popović od 10.000 maraka, otvorena obrazovna laboratorija koja nosi njegovo ime\nJedna od obrazovnih laboratorija na Departmanu za matematiku i informatiku Prirodno-matematičkog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu od 30. decembra 2002. godine nosi ime “Aleksandar Saša Popović” u znak sećanja na ovog mladog i izuzetno talentovanog asistenta na informatici koji je kao rezervista Vojske Jugoslavije poginuo kod Nadalja početkom juna 1999, pred kraj NATO bombardovanja.\nAleksandar Saša Popović bio je jedan od najboljih studenata i diplomaca PMF-a i Univerziteta, za šta je i nagrađivan za izuzetan uspeh tokom studiranja kao i nagradom “Mileva Marić-Ajnštajn”. Odmah po diplomiranju 1997. godine zaposlio se kao asistent na informatici i počeo magistarske studije. Do 1999. napisao je dva studentska istraživačka rada, bio je autor ili koautor pet naučnih radova, napisao je dva udžbenika iz informatike za studente geografije i jednu zbirku radova za studente informatike. Bio je omiljen među kolegama, saradnicima i studentima jer su ga krasile najlepše ljudske osobine plemenitost, dobrota, požrtvovanost na poslu i u istraživačkom radu.\nU spomen na ovog krasnog mladog čoveka, čiji je život tako tragično prekinut na samom početku najsnažnijeg stvaralačkog uzleta, Departman za matematiku i informatiku, a pre svih njegov direktor prof. dr Dragoslav Herceg kao i prof. dr Mirjana Ivanović i prof. dr Zoran Budimac, imao je puno razumevanja za želju Sašine majke Ljiljane Popović da ovekoveči sećanje na svog sina kroz nekoliko humanih akcija koje će trajno biti od pomoći studentima i mladim naučnicima s ovog departmana. Tako je još krajem 1999. godine Ljiljana Popović osnovala dva fonda iz kojih se na kraju svake godine novčano nagrađuje najbolji diplomirani informatičar za izuzetan uspeh tokom studiranja i izradu diplomskog rada, kao i mladi naučnici za izvanredan naučnoistraživački rad iz računarskih nauka. Takođe, Ljiljana Popović poklonila je Departmanu za matematiku i informatiku 10.000 maraka, a tim novcem kupljena je oprema za laboratoriju u kojoj rade studenti, a Savet PMF-a doneo je odluku da ova laboratorija dobije ime Aleksandra Saše Popovića. U prisustvu rukovodstva Fakulteta, profesora, asistenata i studenata u ponedeljak je ispred ove laboratorije svečano otkriveno i spomen- obeležje posvećeno Saši Popoviću, čiji je autor profesor Akademije umetnosti Boško Ševo.\nPodsetivši da grad Novi Sad “nije našao za shodno da na bilo koji način trajno obeleži uspomenu na pet mladih ljudi koji su poginuli braneći ovaj grad”, Ljiljana Popović se posebno zahvalila Prirodno-matematičkom fakultetu i Univerzitetu i naglasila da je pažnja “od srca” na kakvu je ovde naišla najplemenitije što je doživela od kako nema njenog jedinca. U ponedeljak je predstavljen i sajt posvećen životu i delu Aleksandra Saše Popovića, koji sadrži kurikulum, predstavlja nagrade (i dobitnike) i laboratoriju koje nose njegovo ime, fotose i novinske članke njemu posvećene. Ovaj sajt naći će se na novom sajtu Departmana za matematiku i informatiku koji se još uobličava.\naleksandar-popovic/press-clippings/dnevnik.txt · Last modified: 2021/09/14 15:20 (external edit)


Jedna odluka sudije uzrujala je Đokovićev tim: Sprema li se Noletu najgori mogući scenario? - PORTAL REVIJE FOKUS\nJedna odluka sudije uzrujala je Đokovićev tim: Sprema li se Noletu najgori mogući scenario?\nJanuary 14, 2022 NY\tNo Comments\nNjegovom slučaju nije pomogla ni greška u imigracijskoj dokumentaciji. Ali Đoković je osporio ukidanje vize na Saveznom okružnom sudu, gdje se sudija Kelly složio da je odluka nerazumna i tako je kupio srpskom teniseru više vremena za rješavanje pitanja izuzeća. Kada se Novak pojavio u trening opremi na terenima Melbourne Parka ubrzo nakon toga, stvorio se dojam da će krenuti po svoju desetu titulu u Australiji…\nUmjesto o bekhend dijagonalama, as-servisima i savjetima Gorana Ivaniševića, Novak Đoković ovih dana razmišlja i proučava australijske zakone, stiže na sudove i saslušanja i sluša šta ima da mu kaže njegov advokat Nick Wood.\nNovakova motivacija za dolaskom na ovogodišnji Australian Open, turnir koji je u karijeri osvajao devet puta je jasan – izdvojiti se pred Rogerom Federerom i Rafom Nadalom po broju Grand Slam titula (svi po 20). Uzmemo li u obzir njegovu dob i formu, teško je zamisliti da se to u konačnici neće dogoditi, ali Đoković to želi da napravi odmah i sada. Cijena koju plaća za svoju tvrdoglavost je, međutim, poprilično visoka. I veliko je pitanje hoće li uopšte imati priliku da zaigra u Melbourneu, budući da je deportacija izgledna mogućnost. Jer situacija najboljeg tenisera svijeta se, naime, naglo pogoršala nakon što je australijski ministar za imigracije Alex Hawke donio odluku o odbijanju njegove vize.\n“Danas sam iskoristio svoje ovlašćenje prema članu 133C(3) Zakona o migracijama da poništim vizu koju posjeduje Novak Đoković iz razloga zdravlja i dobrog reda, na temelju toga da je takva odluka bila od javnog interesa. Ova odluka uslijedila je nakon naloga Federalnog okružnog i porodičnog suda od 10. januara 2022, poništavajući prethodnu odluku o poništenju iz razloga pravičnosti postupka”, rekao je Hawke.\nUbrzo nakon njega se oglasio i australijski premijer Scott Morrison.\n“Shvatam zašto je ministar nakon pažljivog razmatranja donio odluku o ukidanju vize Đokoviću. Pandemija koronavirusa je bila nevjerovatno teška za svakog Australijanca, ali mi smo se držali zajedno i zajedno postigli da imamo jednu od najnižih smrtnosti i jednu od najjačih ekonomija uz najveću stopu vakcinacije. Podnijeli smo mnoge žrtve i s pravom se očekuje da se zaštitimo”, dodao je Morrison.\nU Đokovićevom taboru je nastao šok, advokat Wood je ustvrdio da je Hawke donio odluku temeljenu na tome da bi Novakova prisutnost u Australiji povećava antivakserske stavove u državi.\n“Ne postoji nijedna racionalna osnova prema kojoj se može reći da će ovakva odluka povećati broj onih koji zagovaraju stavove protiv vakcinisanja, a čiji broj vlada želi da smanji”, poručio je Wood na hitnoj raspravi na kojoj su suprotstavljene strane raspravljale šta bi trebalo dalje da se događa u predmetu.\nRaspravu je vodio Anthony Kelly, sudija koji je odobrio ulazak Đokoviću u Australiju, a Novakov je advokat je na početku naveo da je svaki minut bitan najboljem teniseru svijeta i da mu se jako žuri zbog početka turnira. Predložio je i da predmet ostane na istom sudu kako se ne bi gubilo vrijeme i da Đoković ne bude pritvoren.\nNisu svi predlozi usvojeni. Ćinjenica da će predmet biti preseljen sa Saveznog okružnog na Federalni sud je uzrujala Novakov advokatski tim, a nije ih smirila ni žurnost novog saslušanja koje je sudija Kelly zakazao već za nedjelju u devet ujutro po australijskom vremenu (Australian Open startuj u ponedjeljak).\nPa koje su sada Đokovićeve opcije nakon što mu je i po drugi puta odbijena viza? Karen Sweeney, sudska izvjestiteljka australijskog Associated Pressa, navodi da postoje četiri moguća ishoda nakon ove odluke. Prva je da Đoković prihvati odluku i da se ukrca na avion i odleti iz Australije, druga je da se uspješno žali na odluku, ostaje u Australiji i igra na Australian Openu, a treća opcija označava neuspješnu žalbu na sudu što znači da mora napustiti zemlju. Posljednja opcija koju Đoković ima je najkomplikovanija, a to je da dobije na sudu, ali se vlada žali na takvu odluku. Tada bi se moralo presuditi ostaje li ili izlazi iz imigrantskog pritvora i mora se odlučiti može li uopšte da zaigra na Australian Openu dok traje žalbeni postupak.\nNakon posljednjeg saslušanja odlučeno je da se Đoković ne deportuje do odluke. U međuvremenu je planirano da srpski teniser ode na sastanak s imigracionim službenicima, a onda da bude sa svojim advokatima sve do nedjelje ujutro, kada slijedi ključno saslušanje.\nAndy Murray, britanski teniser koji je tokom karijere imao vodio mnoge teške borbe s Novakom, ovako je komentarisao situaciju:\n“Neću udarati Novaka dok leži na podu. Rekao sam neki dan da ovo ne koristi nikome. Žalosno je što sve ovako završava, ali ko zna? Ne znam šta slijedi u ovom procesu. Ne znam koji je njegov put, može li se žaliti, koliko će to trajati i smije li uopšte da trenira i nastupa na turniru dok je proces u toku”, rekao je Murray i dodao:\n“Ništa od toga ne znam. Naravno, htio bih da se to riješi, to bi za sve bilo dobro. Dojam je da ovo dugo traje. Nije to dobro ni za tenis ni za Australian Open ni za Novaka. Takođe, mnogo je ljudi kritikovalo i australijsku vlast. Nije dobro”, podvukao je Murray.\nA za Novaka nije krenulo dobro još otkako je sletio u Melbourne kasno uveče 5. januara, misleći da će mu viza i medicinsko izuzeće, koje su odobrili glavni medicinski funkcioner Australijskog teniskog saveza i nezavisni odbor regionalne vlade australijske savezne države Viktorije omogućiti priliku da osvoji rekordni 21. Grand Slam turnir. Uslijedilo je hlađenje ambicija kada mu je australijska vlada u saradnji sa graničnim službama dala do znanja da potvrda o nedavnom preboljenju covida nije dovoljna za ulazak u zemlju bez obaveznog karantina. Njegovom slučaju nije pomogla ni greška u imigracijskoj dokumentaciji. Ali Đoković je osporio ukidanje vize na Saveznom okružnom sudu, gdje se sudija Kelly složio da je odluka nerazumna i tako je kupio srpskom teniseru više vremena za rješavanje pitanja izuzeća. Kada se Novak pojavio u trening opremi na terenima Melbourne Parka ubrzo nakon toga, stvorio se dojam da će krenuti po svoju desetu titulu u Australiji.\nAli, ekspresno se otkrilo da njegov boravak u Beogradu za Božić sugeriše kako je izjava da nije putovao dvije sedmice prije leta iz Španije za Australiju bila pogrešna, a uz to je dodatno narušio svoj ionako poljuljani imidž u javnosti jer je u Srbiji izložio druge osobe covidu, odnosno nije se samoizolovao kada je dobio pozitivan test.\nPored svega, najfascinantnija činjenica je da Novaku u toj cijeloj mašineriji koja stoji iza njega i koja je na njegovoj plati niko nije rekao: “Hej, čovječe, ako odlučiš da nastupiš ove godine, upuštaš se u preveliki rizik”. Svima je jasno da Novak želi da zasjedne na teniski tron po broju Grand Slam naslova i izdvoji se pred Federerom i Nadalom, a velika je vjerovatnoća da će mu to prije ili kasnije poći za rukom. Samo, male su šanse da se to dogodi upravo ove godine u Down Underu, a gledano iz ugla njegova teniske ostavštine, ovu karijernu mrlju će biti nemoguće isprati.\nIzvor: “Jutarnji list”\nTags: Australian OpenNovak Đokovićviza\nPrethodna priča Epidemija u SAD-u: Vlada šalje vojsku, maske i testove (VIDEO)\nSledeća priča Bekam ponovo objavio fotografiju na kojoj ljubi ćerku u usta, pljušte kritike\nMustafa Nadarević: Još sam u bolnici, ne znam kada ću izaći\ndrdrago\tMay 9, 2020


U sklopu Projekta „Iniciraj dijalog: Aktivni mladi za transparentne parlamente“ koji realizira nevladina organizacija „Perpetuum mobile- Institut za razvoj mladih i zajednice“ - Banja Luka srednjoškolci i studenti iz Mostara su posjetili Parlament Federacije Bosne i Hercegovine.\nSa mladima su razgovarali zastupnici u Zastupničkom domu Parlamenta Federacije BiH Lana Prlić, Irfan Čengić i Nihad Čolpa i delegati u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH Alisa Hajdarović i Damir Džeba.\nMladi su postavljali pitanja iz oblasti obrazovanja, zapošljavanja i drugih tema koje se tiču poboljšanja njihovog položaja.\nIspred stručnih službi domova Parlamenta Federacije prisustvovali su: Almedina Bulić, Aida Hadžić Salkić, Mirsad Talić i Ivan Buda.


Duesenberg D59 BK Tremolo | Električne gitare | Lyra Style Beograd\nDuesenberg D59 BK Tremolo električna gitara je solidbody gitara sa zvučnim komorama, dva pickup-a, 22 praga i skalom od 648mm. Za model ove klasične konstrukcije, naravno, kombinacija javora i mahagonija je bio prvi izbor pri izradi gitare. Vrat i telo su u osnovi napravljeni od visokokvalitetnog mahagonija koji optimalno zadovoljava očekivanja od zvuka i harizme ovog instrumenta. D59 poseduje dva Grand Vintage humbucker-a, a to znači da je odlično opremljen da postane prava rok gitara. Takođe, ova gitara može da zvuči čisto i transparentno. Uz pomoć filtracije određenih niskih frekvencija iz signala bridge-humbucker u srednjoj poziciji trostepenog prekidača postižu se jasni visoki koje svi toliko volimo.\nKofer je uključen u cenu.\nTelo : Mahogany body,\nGornja ploča : Maple top,\nVrat : Mahogany neck\nFretboard : Rosewood fretboard 12" radius,\nSkala : 647 mm,\nPragovi : 22 praga\nKonstrukcija : Dupla šipka\nNut : 42 mm,\nMagneti : 2 x Grand Vintage humbucker,\nKobilica : Diamond Deluxe Tremolo


O farmi | Online magazin o biljkama | June 2020\nCrni (crni) i crveni orao - daleki rođaci. Obe biljke pripadaju zajedničkoj porodici, ali različitim rodovima. Crveno - do roda Rowan (Sorbus), crno plod - do roda Aronia (Aronia). Crna aronija se naziva oskoruša samo zbog vanjske sličnosti cvasti i stabljika: sočne lažne koštunice, sakupljene u četku.


DVR/NVR za Video nadzor\nVideo nadzor > DVDs / NVRs\nJednostavno i sigurno - sa digitalnom tehnologijom...\nSISTORE AX nudi sve pogodnosti digitalnog video nadzora u jednoj kompaktnoj jedinici. Razvijen za upotrebu manjih razmera SISTORE AX se može korititi bilo gde za snimanje sa 16 kamera, npr. na benzinskim pumpama, malim prodavnicama, supermarketima, muzejima itd. SISTORE AX se brzo i lako instalira pri tome je naročito lak za rukovanje.\nFleksibilna kontrola, efikasna H.264 kompresija, lak pristup snimljenom materijalu i moćna funkcija za pretragu, omoguća vam da uvek dobijete sliku kakvu želite.\nSISTORE MX 3G je hibridni sistem video nadzora koji je sposoban da istovremeno snima sa IP i analognim kamerama. Fleksibilan dizajn ga čini pogodnim za primenu u različitim objektima kao što su banke i finansijske institucije, industriski objekti, tržni centri i maloprodajne radnje, javni prevoz i luke.\nSposobnost fleksibilnog priključivanja omogućava SISTORE MX 3G da se lako poveže sa drugim sigurnosnim sistemima ili sistemima upravljanja u zgradama.\nDefinitivno HD i definitivno hibrid. Jedino od Siemens-a ...\nVectis HX je dizajniran i osmišljen sa sledeđom generacijom hibridne tehnologije na umu. Premošćavanjem tehnološke razlike između analognih i IP mogućnosti nadzora, Vectis HX ima mogućnost da obezbedi svežu, potpunu HD rezoluciju ekrana, a da u isto vreme zadrži visoke preformanse sa mnoštvom funkcija.\nInteligentna kompresija digitalnog video signala...\nSISTORE CX je inteligentan kompresor digitalnog video signala koja ima sposobost da preko mreže radi više stvari u isto vreme.\nKoristeći MPEG4 tehnologiju, SISTORE CX nudi neverovatne performanse kako u brzini prenosa tako i kvalitetu slike i detaljnom analiziranju videa. Omogućava tri režima rada za video u realnom vremenu: režim odašiljača (kodiranje), režim prijemnika (dešifrovanje) ili kombinacija odašiljača sa prijemnikom. Sa instalacijom koja je jedinstvena, laka i web bazirana, SISTORE CX se može krojiti u skladu sa potrebama, sa nekoliko jednostavnih klikova na naslovnoj strani.


Ambasador Mominah: Vizni režim je velika prepreka za Saudijce – Biznis.ba\nNaslovnaBiHAmbasador Mominah: Vizni režim je velika prepreka za Saudijce\nAmbasador Mominah: Vizni režim je velika prepreka za Saudijce\nobjavljeno 02. feb 2019. u 08:43 2. feb 2019.\nAmbasador Kraljevine Saudijske Arabije Hani bin Abdullah Mominah smatra da je vizni režim velika prepreka za građane Kraljevine koji imaju želju da posjete Bosnu i Hercegovinu.\nBosnu i Hercegovinu posjećuje veliki broj turista iz čitavog svijeta. Tome, pored ostalog doprinosi i liberalizacija viznog režima, kao vid slobodnog kretanja ljudi.\nNaročito je primjetna posjeta turista iz Kraljevine Saudijske Arabije, iako im je potrebna viza.\nTo je potvrdio i ambasador Mominah koji je u izjavi za Fenu kazao da građani Bosne i Hercegovine posljednjih godina svjedoče dolasku velikog broja saudijskih turista.\nTokom 2016. godine, naveo je on, broj Saudijaca koji su posjetili Bosnu i Hercegovinu dosegao je 18.000, ta se cifra naredne 2017. godine popela na 24.000, a već 2018.godine bilo je više od 30.000 gostiju.\nU glavnom gradu Bosne i Hercegovine, Sarajevu, u toku 2018. godine ostvareno je 67.587 noćenja što je za 46,7 posto više u odnosu na 2017. godinu.\nAmbasador Mominah je primijetio da postoje određeni pokušaji u Bosni i Hercegovini da se infrastruktura prilagodi potrebama saudijskih turista s aspekta investiranja na polju hotelijerstva i pružanja odgovarajućih usluga.\nTakođer, smatra da bi se povećao broj posjeta državljana Kraljevine ukoliko bi bili oslobođeni viza.\n– Ambasada se još konstantno obraća nadležnim institucijama u Bosni i Hercegovini kako bi se saudijski državljani oslobodili viznog režima, uspostavila direktna zračna linija između Rijada i Sarajeva i kako bi se radilo na svemu što ima za cilj da se saudijskim turistima osigura ugodan boravak – zaključio je ambasador.\nOčekuje se veći broj posjeta Saudijaca nakon što je bh. aviokompanija FlyBosnia otvorila direktnu liniju Sarajevo – Rijad i to po vrlo povoljnim cijenama.\nAmbasador Mominah naglašava da državljani Kraljevine Saudijske Arabije vole narod Bosne i Hercegovine, ali im odgovara i klima, uživaju u zimskoj čaroliji, očarani su prirodnim bogatstvom BiH, ljepoti rijeka, šuma, planina…\n– Poslovni ljudi, biznismeni u tome vide velike mogućnosti investiranja u BiH, stoga je neohodna liberalizacija viznog režima – zaključio je ambasador Kraljevine Saudijske Arabije Hani bin Abdullah Mominah.


BH novinari: Bez restrikcije, cenzure i ograničenja prema novinarima | Starmo\nNaslovnica BiH BH novinari: Bez restrikcije, cenzure i ograničenja prema novinarima\nBH novinari: Bez restrikcije, cenzure i ograničenja prema novinarima\nSarajevo — Upravni odbor Udruženja/udruge BH novinari javno zahtijeva od Vlade Republike Srpske i Vlade Federacije BiH da “osiguraju nesmetan pristup informacijama i odlukama u vezi sa epidemijom Covida-19 u Bosni i Hercegovini na siguran i slobodan način, bez ikakvih ograničenja, cenzure ili restrikcija prema novinarima”.\n– Takav pristup zahtijeva hitno povlačenje odluka i uredbi sa zakonskom snagom, koje se odnose na ograničavanje slobode izražavanja i mišljenja u medijima i na društvenim mrežama, kao i ukidanje ovlasti pojedincima, policijskim i drugim sigurnosnim agencijama da cenzurišu medije i građane, uz provodjenje brzih istaga ili određivanje jako visokih novčanih kazni, kao u RS, navodi se u saopćenju.\n– Bez obzira na vanredne okolnosti, protivno je svim demokratskim vrijednostima zavoditi institucionalnu cenzuru i ograničenja slobode izražavanja i informisanja, te davati široke ovlasti pojedincima angažiranim u kriznim štabovima ili policijskim i sigurnosnim agencijama da tumače i „regulišu“ prema svojim mjerilima novinarska prava i medijske slobode. U tom kontekstu, UO BH novinara će pozvati međunarodne organizacije i evropske institucije za zaštitu slobode izražavanja i mišljenja, da reagiraju na cenzuru informacija u vezi sa Covidom-19 i vršenje institucionalne represije nad slobodom izražavanja u BiH, saopćeno je iz ovog udruženja.


УЖАСНО ОТКРИЋЕ ЗА СИРИЈСКУ ВОЈСКУ: Пронађена масовна гробница коју су направили џихадисти! Ово су језиви подаци о догађају!\nUŽASNO OTKRIĆE ZA SIRIJSKU VOJSKU: Pronađena masovna grobnica koju su napravili džihadisti! Ovo su jezivi podaci o događaju!\n28-07-2019 16:59 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta\nSirijska vojska otkrila je masovnu grobnicu sa telima vladinih snaga koje su ubili militanti koji su nekada kontrolisali velike delove pokrajine Dara.\nVojni izvor je rekao da je sirijska vojska pronašla masovnu grobnicu sa 13 leševa u blizini grada Nava u zapadnoj Dari.\nIzvor je naveo da su sirijski vojnici ubijeni u sukobima sa militantima u regionu Dara u proteklih šest godina.\nSirijska vojska otkrila je brojne masovne grobnice koje sadrže tela sirijskih vojnika nakon oslobođenja južnih delova Sirije od prošle godine.\nRusija i Kina uvežbavaju svoje strateške raketonosce za zajednička dejstva, više o tome pročitajte OVDE.\nNIŠTA IM NIJE SVETO: Islamski teroristi Boko Haram uleteli na sahranu i pobili najmanje 30 ljudi! (FOTO)\nMAKRON PRIPREMIO NEŠTO NESVAKIDAŠNJE! U četiri oka: Sastaće se na lokaciji gde nijedan zvaničnik pre Putina nije kročio tamo!\nKRV NA ULICAMA MOSKVE: Više od 1.000 uhapšenih na protestu opozicije!\nZNAJU ŠTA JE PREKALJENI KVALITET: U rukama Huta primećena čuvena kragujevačka puška M-48!


Dan i noć Jordia Savalla u Sarajevu | Festival.ba\nDan i noć Jordia Savalla u Sarajevu\nPetak, 21. oktobar je u Sarajevu svojevrstan dan španskog muzičara i virtuoza na violi da gamba maestra Jordija Savalla.\nU Gradskoj vijećnici će u 19.00 i 21.00 biti održana dva koncerta tradicionalne muzičke baštine Balkana u izvedbi maestra Savalla i njegovog ansambla Hesperion XXI sa gostujućim muzičarima. Ovi koncerti su organizovani povodom proslave prestižne evropske nagrade za kulturno naslijeđe Grand Prix 2016 koju je Europa Nostra zajedno sa Evropskom komisijom dodijelila uposlenicima i aktivistima Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine uz podršku UG Akcija.\nZbog ograničenog kapaciteta Vijećnice i veličine ansambla, nastupima će moći prisustvovati relativno mali broj posjetilaca. Prednost je data samim laureatima nagrade: uposlenicima i aktivistima Zemaljskog muzeja. Svi posjetioci koji su bili zainteresirani za ove koncerte a koji su u prethodnim danima kontaktirali agenciju Gramofon, koja radi organizaciju koncerata u Vijećnici za Europa Nostru, dobili su pozivnice koje omogućavaju prisustvovanje koncertu, s obzirom da je ulaz na koncert besplatan.\nU toku prijepodneva, zainteresirani građani Sarajeva su imali priliku da uživaju u kratkom prigodnom koncertu Jordija Savalla i ansambla Hesperion XXI tokom centralne proslave Grand Prix 2016 nagrade u Zemaljskom muzeju.\nOdržavanje večerašnjih koncerata u Vijećnici pomogli su EU Program “Kreativna Evopa”, Vijeće za regionalnu saradnju, Fondacija Jordi Savalla, Evropska kulturna fondacija i Grad Sarajevo.\nTakođer večeras, sasvim slučajno, u Narodnom pozorištu bit će izveden balet Mare Nostrum uz snimljenu muziku koju je odabrao i izveo maestro Savall sa svojim ansamblom tako da je 21. oktobar dan u znaku Jordija Savalla u Sarajevu.\nBalet Gradska vijećnica Jordi Savall Narodno pozorište Sarajevo\nEnrique Iglesias dolazi u Zagreb\nSolo Positivo Film Festival od 01. Do 06. augusta u Opatiji\nMix the City platforma od sada i na Balkanu


ŽELJKO OBRENOVIĆ: Karton siti -- Helly Cherry -- intervju\nHC: Priča “Muzej đubreta” nastala je povodom ekološkog konkursa pre par godina ako se ne varam. Da li se tada rađa ideja za jednim ovakvim izdanjem? Koliko je čitava priča uopšte trajala, od ideje do realizacije?\nReč je o antologiji tekstova i priča ekološke tematike Čista slika Srbije koju je Aleksandar Ilić priredio za Lagunu. Teško je pisati o angažovanim temama a ne biti patetičan, no izgleda da sam to izbegao pošto je za mnoge ta priča omiljena. Kasnije je Muzej đubreta osvojio drugo mesto na konkursu Akademije umetnosti. Inače, ovaj je album krenuo da nastaje još i pre te priče, kad sam napokon prihvatio da nisam dovoljno dobar niti brz crtač da bih pokrio i tu potrebu stripa, i predložio Željku Vitoroviću da nešto uradimo zajedno. Rezultat je strip koji nikad nije objavljen, no završio je u trejleru za moj roman Talog. A Karton siti je sveukupno nastajao gotovo deset godina, koliko god to čak i meni zvučalo neverovatno. No, bitno je da je napokon objavljen, da je preveden na engleski, da su predgovore pisali Dejvid Hajn i Pavle Zelić i da sjajno izgleda.\nHC: Kako su odabirane priče za “Karton Siti”? Da li su one postojale i pre ideje o samom izdanju pa su naknadno odabrane, ili si ih aktivno i ciljano pisao za ovo izdanje?\nOdabirao sam ih tako da odgovaraju formi stripa, da su vizuelne, da imaju konkretne scene, dijaloge... Neke od njih sam pisao direktno kao scenarije, a neke sam adaptirao od svojih postojećih priča. One su se na neki način uklapale jedna sa drugom, barem u mojim očima, i počinjao sam da ih gledam kao celinu, mada nisu sve čak ni motivski povezane. Deluje mi, zapravo, da se one povezuju baš time što svaka pokriva drugi deo naše stvarnosti ili potencijalne stvarnosti.\nHC: Kako si okupio ljude koji bi crtali stripove po tvom scenariju? Pretpostavljam da nije bilo lako jer je ipak trebalo da postoji neka hemija između vas, i da to bude neko ko bi mogao da upotpuni i na pravi način isprati tvoje priče…\nNije bilo nimalo lako i beskrajno sam zahvalan svakome ko je na bilo koji način doprineo nastanku ovoga stripa, kao i Žiki Tamburiću koji je prepoznao vrednost Karton sitija. Teško je sarađivati sa bilo kime jer su i očekivanja različita i ambicije su različite, a tu je i nebrojano drugih objektivinih razloga zbog kojih se stvaranje stripa odužilo. Bilo bi sjajno kad bi kod nas postojali neki projekti ili fondovi preko kojih bi se mogao naći novac da se ovakvi projekti unapred finansiraju, ali to su samo pusti snovi.\nHC: Crtači su svakako dali poseban pečat pričama/scenariju, novu dimenziju, pa i doživljaj tvojih ideja… Koliku slobodu su imali u svom radu? Da li si im davao smernice, dodatna uputstva kako si (i vizuelno) zamislio svoje priče? Iako svaki od njih ima svoj stil i estetiku, priče i vizuelno čine jednu kompaktnu celinu…\nKad pišem scenarije, trudim se da budu što detaljniji, navodim čak i u kom delu kadra ko stoji, kako je podbočen, oslonjen, namršten... Za Karton siti sam zajedno sa Željkom Vitorovićem radio čak i autlajn jer sam imao ideju za strip koji će biti potpuno drugačije kadriran od većine, takozvanim kolažnim kadriranjem. Sa druge strane, za strip Za tebe nisam ni pisao scenario, već sam Željku skicirao storibord i objasnio mu o čemu se tu radi. Tek kad je nacrtao sve table, seo sam i napisao scenario, kako bih znao gde će tekst ići. Ostali stripovi nastajali su tradicionalnije i crtači (Nemanja i Mimi) nisu mnogo toga menjali, ali generalno nemam problem sa izmenama. Gašper Rus je imao ideju da se nekoliko kadrova zameni i mislim da je strip Smrt je kliše zbog toga ispao osetno bolji. Dok pišem scenario, trudim se da ostavim što manje teksta i da se što više pokaže crtežom, a kad je strip nacrtan, tekst kratim još više i ostavljam ga samo gde je neophodan.\nHC: Iako je strip album tek izašao, možeš li podeliti sa nama utiske stručne i šire javnosti? Pretpostavljam da zvanične recenzije tek možemo očekivati.\nUtisci su sjajni. Pošto je Karton siti preveden na engleski jezik, već smo dobili i strane recenzije. Od domaćih se može pročitati nekoliko odličnih na Goodreads, Pavle Zelić je pisao za Urban Bug, Marko Stojanović piše za Pressing, a Nikola Dragomirović za nedeljnik Vreme. Potrebno je samo da prođe malo vremena i da se o ovome pročuje među strip publikom, ali i onima koji ne prate slikovnice za odrasle. Karton siti je prvenstveno pisan za odrasle i ne hrli samo ka eskapizmu, pa mislim da zbog toga može da ima širu publiku.\nHC: “Karton Siti” nije tvoj prvi strip. Ranije je objavljen tvoj strip “Devojka slabog imuniteta”, a prošle godine se pojavio “Linije fronta” sa jednom potpuno drugačijom tematikom (Prvi svetski rat). Približi nam malo ta izdanja. I, koliko se rad na ovim stripovima razlikovao od “Karton Sitija”?\nDevojku slabog imuniteta sam napisao davno, a čak sam i danas zadovoljan tim scenarijem, mada bih mnoge stvari izmenio, naročito kadriranje o kojem nisam znao dovoljno. No, bio je to bitan strip, da ne kažem okidač za sve ovo što je usledilo. Objavljen je u antologiji Balkan Twilight u kojoj je Vladimir Palibrk spojio pisce sa strip crtačima. Rezultat je zanimljiv. Potražite album, verujem da ga još ima po knjižarama. Što se tiče Linija fronta 2, izdavač mi je obećao da će probati da dođe do Danijela Žeželja, mog omiljenog crtača. Pod silnim pritiskom koji sam osetio, ne samo što sam želeo da u stripu U ime oca pokažem sve što znam već sam sve to morao da spakujem na malo prostora, kako Žeželju ne bih oduzima previše vremena. Ispostavilo se da do te saradnje nije došlo, no Mimi je svejedno uradio izuzetan posao i ovaj strip mi je svakako u tri omiljena iz Karton sitija. Premda to još niko nije primetio, barem ne naglas, reč je o modernoj adaptaciji epske pesme Marko Kraljević poznaje očinu sablju.\nHC: Kakav je osećaj sada gledati svoje delo kroz jedan drugačiji izraz (klasična priča vs strip)?\nOvde ne zavisi sve samo od tebe i kad ti se strip jednom nađe u rukama, ne gledaš samo svoje rečenice, već su tu i drugi ljudi koji su ostavili svoj pečat. Naravno, čak i kad je Karton siti spakovan i prelomljen, nisam imao pravu sliku u glavi sve dok ga nisam uzeo u ruke. U pitanju je zbilja lepo izdanje, tvrd povez, kolor, kvalitetan papir. Drago mi je što sam ovakvo nešto ostavio za sobom.\nHC: Koliko se pisanje scenarija za strip razlikuje od pisanja priče? Da li scenario za strip ograničava brojem kadrova, stranica ili nečim sličnim? Šta tebi više prija, i gde se osećaš više “na domaćem terenu”?\nKod stripa je više u pitanju matematika, dok je u prozi ipak malo više magije, no opet je to meni sve povezano i ispreplitano, tako da je teško reći. Znam jedino da kad prođe neko vreme, uglavnom više uživam posmatrajući table stripa koji sam napisao, nego prozu koju sam objavio, jer ne vidim samo nesavršenost teksta već i crtež. Svakako bih voleo da pišem mnogo više stripova i da se oni mnogo brže objavljuju, a trenutno se radi na dva nova albuma. Sebe doživljavam kao univerzalnog pisca koji će se snaći na bilo kojem terenu, a izazovi su mi uvek dragi. Videćemo šta će nam budućnost doneti.\nHC: Na kraju… kako će teći period promocije koji je pred vama?\nZa septembar je zakazana beogradska promocija na Salonu stripa, zatim je tu i Sajam knjiga, sledeća je promocija u Valjevu, a dalje će se već videti. Drago mi je da polako počinju da se javljaju prikazi i da su poruke pohvala počele da pristižu. Intiman utisak anonimnog čitaoca ništa ne može da nadmaši.\nLabels: Helly Cherry, intervju, Karton siti, strip, željko obrenović


Kafica za Ginisa: Izazov uspeo! | Kaleidoskop\nKaleidoskop media / Foto: Hajdi Samardžić\nEkipa portala kafica.rs postavila je danas, na Svetski dan kafe, rekord u pripremanju espreso kafe, čime su ušli u Ginisovu knjigu rekorda! Glavni i odgovorni urednik portala namenjenom kafopijama Bojan Đordjević neprekidno je pripremao espreso više od 24 časa, što je bilo više nego dovoljno da se upišu u istoriju.\n"Espresso maraton" počeo je u sobotu u podne, a tokom 24 časa je pripremljeno 2.276 doza kafe. U izazovu je potrošeno više od 20 kilograma kafe, a ceo događaj pratilo je nekoliko stotina kafopija koji su uživali u nesvakidašnjem događaju u kafeteriji „Mačka Tačka“ na Karaburmi.\nCeo događaj sniman je u realnom vremenu kamerom, a snimak tajmera i Bojana koji sprema espreso poslužiće za verifikaciju Ginisovog rekorda.\n„Presrećni smo što smo došli u situaciju da stavimo Beograd i Srbiju na kafe mapu sveta. Espreso i kafe kultura su neizostavni deo života i ovo je naš poklon svima za Svetski dan kafe. Bilo je preteško da se ostane budan i efikasan tokom 24 časa ali je sve olakšala sjajna ekipa i naši gosti. Pozitivna energija je pobedila umor“, rekao je Đorđević, koji je najavio nove akcije.\nUredni portala kafica.rs je tako postao prvi Beograđanin koji će biti upisan u Ginisovu knjigu rekorda. Podrsku Bojanu tokom 24 sata dali su brojni sugrađani, prijatelji, komšije, kolege i poslovni partneri.\nU okviru maratona organizovana je humanitarna akcija tokom koje je prikupljen novac za kupovinu dva inhalatora za decu obolele od cistične fibroze (sakupljeno je više od 66.000 dinara).\nGINISOV REKORD: INSTAGRAM MEGAN I HARI


Poslao: 05 Feb 2014 03:58\nCHARLIE JA. ::Ako sam ja dobro razumeo spominje se cena od oko 60M$ za LM-100J.\nCitat:Crisler told Reuters that Lockheed hoped to land an initial order for the new LM-100J aircraft this summer but declined to provide more details. He said the turboprop plane, aircraft would be priced in the mid-$60-million range.\nLepo da naručiš bojenje u kamuflažnu sivu i ušparao si 40 mil. $. Može se još 10 mil. $ potrošiti na IFF, vojne telekomunikacije, pasivnu zaštitu i opremu za nočno sletanje i poletanje. Jel ima neke druge razlike između LM-100J i C-130J? Čisto sumnjam da ima C-130J jači zmaj, kao što je to primer kod helikoptera za vojnu upotrebu naprama civilnim.\nPoslao: 05 Feb 2014 07:06\nVerovatno nema oklop oko kabine, i vitalnih delova. Možda su i karakteristike same avionike niže (realno šta će civilima pozicioniranje u 3m? Ili 4 radio stanice, a i kompjuteri mogu biti znatno "osiromašeni" što se tiče programa i ostalih karakteristika...).\nPoslao: 05 Feb 2014 07:11\nКолико се сећам авиони са ознаком Л-100 су цивилне варијанте мада их користе и поједине ваздухопловне снаге.\nPoslao: 05 Feb 2014 10:33\nCHARLIE JA. ::Verovatno nema oklop oko kabine, i vitalnih delova. Možda su i karakteristike same avionike niže (realno šta će civilima pozicioniranje u 3m? Ili 4 radio stanice, a i kompjuteri mogu biti znatno "osiromašeni" što se tiče programa i ostalih karakteristika...).\nUpravo ovo sto si rekao, skinut je oklop, nedostaju odredjeni broj sistema za vojnu upotrebu ali u sustini to je isto C 130J. Ovo uopste ne mora da bude lose, cak stavise:\nZbog nedostatka oklopa bice veca nosivost (stari L 100 je imao nosivost od 23 tone, moguce je da ce ovaj dostici i 25, ipak je stari bio C130E). Objektivno gledano koliko je oklop zaista efikasan a i potreban?\nSto se tice elektronike, po meni je jos bolja situacija jer tek tu imas odresene ruke da mozes da nabavljas sta zelis na slobodnom trzistu, samim tim bolje a jeftinije.\nCena koja je 40+ miliona $ jeftinija od C 130J. Svi znamo da kod kupovine opreme kod USA, cenu najvise podize oprema koju oni stavljaju u avion, sada je nema pa se prolazi jeftinije.\nOvo je po meni dobar potez od strane Lokida, dobija se "oslabljeni" Herkules za polovinu cene, sada mogu da ga prodaju i siromasnijim drzavama kojima je C 130J preskup, ali i onima kojim USA ne daje "osetljivu" opremu. Ovim su definitivno produzili proizvodnju.\nPoslao: 05 Feb 2014 11:22\nMalo o oklopu\nCitat:“Armor requirements and the amount of armor differ significantly between the AC-130U and AC-130J aircraft. The AC-130U armor was designed to provide protection to the aircrew stations, personnel, ammunition, and critical systems against a single 37 mm high-explosive incendiary round at a range of 10,000 feet, while the AC-130J’s primary crewmember positions and oxygen supplies should be protected against single 7.62 mm ball projectile at 100 meters [DID: just 330 feet, where bullet velocity is higher] …. The planned armor layout on the AC-130J does not include the Mission Operator Pallet, which should be considered a “primary crewmember” position and protected in accordance with the associated Force Protection Key Performance Parameter (KPP).”\nThe 37mm criterion isn’t random: most AC-130 kills over Vietnam involved 37mm guns. It isn’t rare for gunships to face enemies that can deploy 14.5mm – 23mm guns, to say nothing of the common .50 cal/ 12.7mm caliber. Even an unarmored C-130J would be a difficult kill for a 12.7mm machine gun. With that said, it sounds like they’ve left the crew nearly unprotected, in an aircraft that’s designed to go where the enemy is shooting. That does require an explanation.\nPoslao: 13 Feb 2014 07:17\nPoslao: 19 Feb 2014 13:28\nNapisano: 15 Feb 2014 10:50\nOmanu isporucen prvi modernizovani C-130\nDopuna: 18 Feb 2014 18:04\nMalezija modernizuje svoje C-130,kao i helikoptere Sikorsy S-61\nDopuna: 19 Feb 2014 13:28\nIranci remontovali jedan C-130\nCitat:The Maintenance and Logistics experts at the Martyr Major General Abbas Doran 7th Base in the Western city of Shiraz managed to overhaul the C-130 plane.\nThe overhauling operations of the plane took 23,000 man/hours of work.\nPoslao: 07 Mar 2014 10:00\nPoslao: 07 Mar 2014 16:24\nPoslao: 12 Mar 2014 10:32\nPakistan modernizuje svoje C-130 (5 C-130B i 11 C-130E)\nCitat:The Pentagon is notifying Congress of a potential upgrade for Pakistan’s fleet of C-130B/E worth $100 million.\nOvaj topic je pregledan 209542 puta


Epson T267 ketridž cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEpson T267 ketridž cene\ncena od 1.990,00 do 2.870,17 din | prodavnica (6)\nEPSON T267 color kertrid�\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Epson T267 ketridž po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Epson ketridž T267 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ketridži cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Epson Ketridži, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Epson T267 ketridž sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Epson T267 ketridž. Pre kupovine, podatke za Epson ketridž T267 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Neandertalci i ljudi su se ukrstili pre 100.000 godina - 19.02.2016, Sputnik Srbija\nNaučnici sa Instituta za evolutivnu antropologiju „Maks Plank“ u Nemačkoj otkrili su da su se prvi seksualni odnosi između neandertalca i čoveka dogodili... 19.02.2016, Sputnik Srbija\nBože mili al' se ovi nalupetaše! Žali Bože para datih takvim naučnicima! Oni znaju kada je bio seks i sa kim...! Sigurno su im držali sveću...!\nSvašta !!! Pa nema potrebe da se traže nekakvi "ostaci" tih ljudi, kad` su živi i zdravi i svi na broju: 250 u skupštini, 19 u vladi i jedan u predsedništvu !!!\n22:22 19.02.2016 (Osveženo: 08:28 20.02.2016)\n© REUTERS / Imagen ilustrativa / Shannon StapletonNendertalci\n„Pronašli smo tragove drevnih gena modernih ljudi kod njihovih neandertalskih predaka iz Sibira, što ukazuje na to da su rani moderni ljudi napustili Afriku negde u to doba“ rekao je Serđi Kastelano iz instituta „Maks Plank“.\nMeđunarodni tim naučnika došao je do tragova ljudskih gena analizirajući genom neandertalca koji je pronađen u pećini u Altajskim planinama u Sibiru.\nStudija, objavljena u sredu u časopisu „Priroda“, sadrži dve iznenađujuće informacije. Prva je da se prvi seksualni odnos između dve vrste dogodio pre 100.000 godina, odnosno 60.000 godina ranije nego što je dosad bilo poznato. Međutim, to ne bi bilo moguće da deo modernih ljudi nije migrirao iz Afrike nekoliko desetina hiljada godina ranije nego što je opšteprihvaćeno.\nIndonežanski „hobiti“ ipak nisu bili ljudi?\n17 Februar 2016, 21:07\n„Moderni čovek koji je uticao na gene Altajskog neandertalca morao je da dođe iz grupe koja je napustila Afriku mnogo pre ljudi koji su naselili Evropu i Aziju“, rekao je Kastelano.\nO tim ranim putnicima autori studije malo znaju.\n„Znamo da su se relativno rano odvojili od matice u Africi i da je njihova seksualna reprodukcija sa neandertalcima počela pre 100.000 godina. To je prvi genetski trag modernog čoveka izvan Afrike“, naglašava Kastelano, ali i napominje da se radi o neposrednim dokazima jer nisu pronađeni ostaci tih ljudi.\nNajstariji fosil homo sapijensa u Evropi star je 45.000 godina.\n20 Februar 2016, 02:361\n20 Februar 2016, 06:011


Dan online - Regioni: Nebezbjednost puta sve vidljivija - 2017-11-10\nRegioni NA SAOBRAĆAJNICI PREMA ŽUPI NIKŠIĆKOJ DOŠLO DO OBRUŠAVANJA ZEMLJE I KAMENA Nebezbjednost puta sve vidljivija\nNIKŠIĆ - Na dionici glavnog puta prema Župi nikšićkoj, uz jezero Liverovići, u srijedu veče došlo je obrušavanja zemlje i kamenja. Srećom, odron nije prouzrokovao neželjene posledice. Predsjednik Savjeta Mjesne zajednice Župa nikšićka Dragoljub Radulović ističe da su se mještani organizovali i sami uklonili odron sa kolovoza koji, kako kaže, nije rijedak slučaj kada je u pitanju saobraćajnica prema Župi. Sve to, smatra Radulović, dovoljno govori o opravdanosti zahtjeva Župljana da se glavna saobraćajnica mora što prije rekonstruisati.\n- U rejonu jezera Liverovići mora se što hitnije postaviti zaštitna mreža i sanirati druga mjesta koja predstavljaju opasnost na toj dionici puta. Još kada se tome dodaju klizišta jasno je da nadležni organi moraju hitno reagovati jer ovakva situacija predstavlja opasnost za živote mještana- naglašava Radulović.\nNa nedavnom sastanku članova Savjeta MZ i predstavnika lokalne uprave dogovoreno je da se do 1. septembra naredne godine uradi projekat rekonstrukcije glavne saobraćajnice prema Župi, a do kraja ove godine da se postave zaštitne mreže čime bi se spriječili odroni na kritičnim lokacijama.


PUCA BEDEM SELEFIZMA: Šta će se desiti ako Saudijska Arabija ili Egipat dožive kolaps? | The Bosnia Times\nPUCA BEDEM SELEFIZMA: Šta će se desiti ako Saudijska Arabija ili Egipat dožive kolaps?\nItalijanski diplomata Marco Carnelos u analizi navodi kako su se dvije noćne more nadvile nad Bliskim istokom\nFOTO: Bin Salman, Sisi (EPA)\nU analizi pod naslovom “Šta će se dogoditi ako Egipat ili Saudijska Arabija dožive kolaps?”, autor Marco Carnelos navodi da su se dvije noćne more nadvile nad Bliskim istokom i mogle bi se pretvoriti u razarajuću stvarnost u Saudijskoj Arabiji i Egiptu zbog mješavine stranih intervencija, unutrašnjih proturječja i slijepe politike koju vode vlade ove dvije države.\nCarnelos, bivši italijanski diplomata, smatra da, uprkos tome što obje zemlje imaju korist od “pravila banke Goldman Sachs”, odnosno smatraju se prevelikim da ne uspiju, ipak ne mogu isključiti rizik od unutrašnje eksplozije, što bi donijelo nesagledive posljedice, koje bi mogle destabilizirati regiju.\nNavodi da se Egipat suočava sa dva požara u svom neposrednom susjedstvu – Libiji i Gazi – i jednim na svojoj teritoriji – na poluotoku Sinaju.\nDodao je kako se “nada da će saudijski prijestolonasljednik i egipatski predsjednik shvatiti kako je ovaj bunker-mentalitet kontraproduktivan”.\nBOLJI OD LJUDSKIH STRUČNJAKA: Može li vještačka inteligencija predvidjeti zemljotres