Jezici su samo nastavak našeg unutrašnjeg rečnika / Srbija / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nJezici su samo nastavak našeg unutrašnjeg rečnika\nKao i u svojoj poeziji, Oto Horvat i u pisanju proze uvek polazi od neke slike. Razgovarali smo s Horvatom povodom izlaska italijanskog izdanja njegove knjige "Sabo je stao" koje je objavila izdavačka kuća Stilo Editrice\n28.06.2021. - Marija Bradaš\nIzdavačka kuća Stilo iz Barija prošle godine je, u prevodu Ljiljane Banjanin, objavila roman Sabo je stao Ota Horvata, pisca i prevodioca, koji godinama živi u Firenci. Štampan 2014. godine u Novom Sadu, rodnom gradu autora, roman je dobitnik brojnih priznanja (uključujući nagrade „Mirko Kovač” i „Biljana Jovanović”), a našao se i u najužem krugu za Ninovu nagradu. Visok stepen liričnosti Horvatove autobiografske proze, kao posledica njegovog dugogodišnjeg pesničkog iskustva (Sabo je stao njegov је prozni prvenac), navela je neke kritičare da ovo delo svrstaju u red lirskih romana. Lirizam i fragmentarnost dominantne su osobine Horvatovog stila, koji na nešto više od stotinu stranica zgušnjava brojne pesničke slike iz lične i kolektivne prošlosti.\nPrvi italijanski prevod Horvatovog dela poslužio nam je kao dobar povod za razgovor s autorom.\nVeć dugo živiš u Italiji, ali i dalje pišeš na srpskom jeziku. Glavni lik tvog romana, u kome je nemoguće ne prepoznati tvoj alter-ego, neretko iznosi metanarativna zapažanja, na primer, da je pisanje čin ekstremne intime. Koliko je ta intima za tebe ekstremnija zbog činjenice da pišeš na jeziku stranom sredini u kojoj živiš? Da li si ikada uopšte uzeo u obzir da pišeš na nekom drugom jeziku?\nVerujem da je svaki čin umetničkog stvaranja momenat intime. Zbog toga stvaranje u drugom jezičkom i kulturnom okruženju (pod navodnicima) ja ne osećam kao hendikep. Možda pre kao stimulans za istraživanje i razmišljanje. To drugačije jezičko područje može ali i ne mora da se oslika u delu.\nJa jesam pisao na drugom jeziku, prve pesme sam napisao na mađarskom, zatim za vreme studija u Nemačkoj počeo sam da pišem na nemačkom i sigurno bih nastavio da sam ostao u Nemačkoj. Pre dva meseca sam završio svoj novi roman na srpskom i trenutno ne razmišljam da li ću pisati svoju sledeću knjigu na italijanskom. Jezici su samo nastavak našeg unutrašnjeg rečnika.\n"Sabo je stao" predstavlja, između ostalog, i emotivnu geografiju tvoga, odnosni tvojih identiteta u kojoj su gradovi živo prisutni s preciznim opisima i stvarnim imenima ulica – Novi Sad, Budimpešta, Erlangen, Berlin, Firenca… Novi Sad je pozornica i tvog novog romana "Noćna projekcija" koji je upravo objavila Akademska knjiga. Kakav je tvoj odnos prema rodnom gradu danas i da li je tačan stih iz jedne tvoje pesme u kome kažeš „Za nostalgiju za rodnim gradom moja biografija ne zna”?\nKada u svom rodnom gradu ne živiš više nekih trideset godina onda možeš prema njemu da imaš ambivalentan odnos između prepoznavanja i neprepoznavanja, između nostalgije i začuđenosti.\nSpram njega nemam ni manje ni više nostaglije nego što je imam prema nekim momentima u Erlangenu, ili Berlinu, ili Budimpešti, gradovima u kojima sam duže boravio. A stih koji pominješ mogao bi se čitati i u samoironičnom ključu.\nŽanrovski definisan kao lirski roman, "Sabo je stao" fragmentarna je naracija u kojoj se često koristiš tehnikom ekfraze. Ne samo da opisuješ umetničke slike i fotografije kako bi kroz njih govorio o sebi, nego se čini i da sama sećanja tretiraš na isti način, kao fotografije koje imaš zadatak da opišeš...\nMoje prozne rečenice nose prepoznatljiv i neizbrisiv trag poezije. Kada 40 godina praktikuješ dizanje tegova, kako je pisanje poezije definisao pesnik Janos Pililinszky, onda nije lako istrčati maraton. Možda bi bila bolja ova metafora: od sprintera na 100 metara nije lako preći u maratonca na 42 kilometra.\nI naracija je sačinjena od trenutaka koji su nanizani jedni iza drugih, kao što je film sačinjen od fotograma. U poeziji sam se često koncentrisao na jedan momenat iz stvarnosti pretvarajući ga u sliku jednostavno zbog svoje sklonosti ka vizuelnim umetnostima.\nUpravo zbog toga mi je retorička figura ekfraza toliko bliska i zato je ona tako često prisutna u mojim književnim tekstovima.\nOstajem još nekoliko trenutaka u vratima jer želim da pogledom obuhvatim višespratnice u daljini i svoju belu zgradu među njima i park iznad kog voz ubrzava, da zapamtim i napunim pluća mirisom svog grada (svežinom Dunava, u šta sam čvrsto uveren; ne, to znam sigurno, a ne mešavinom čađi i mirisom sagorelih šapurika čime je i tog kasnog poslepodneva vazduh ispunjen, u stvari), da se oprostim od svakoga i nikoga, da zapamtim suton i sivilo koje se spuštalo na grad i da budem zapamćen u njemu.\n"Sabo je stao", Oto Horvat\nČesto koristiš prezent koji može da se tumači kao istorijski prezent za pripovedanje o prošlim događajima, ali možda ipak više kao način da se sećanja u fragmentima ožive i sačuvaju od zaborava. Da li upotrebu glagolskih vremena doživljavaš kao stilski izbor o kome odlučuješ pre početka pisanja?\nI kod proze mi je početni impuls nekakvo osećanje, slika. Krećem uvek od toga, nemam nikakav tačan plan u smislu da sednem i razmišljam o kojoj temi bih mogao da pišem, šta je aktuelno ili važno. To me ne interesuje i ne funkcionišem na taj način. Moja umetnost nije programska.\nSklon sam da mislim da je pisanje jedan vid meditacije i u tom smislu se vraćamo na početak, kada smo pričali o intimi. Umetničko stvaranje je spuštanje na izvestan nivo svesti koji, pretpostavljam, ima sličnosti sa nivoima svesti tokom meditacije.\nU pisanju, umetničkom stvaranju, vidim pokušaj da na svetlo dana izroni ono što se nalazi duboko u sećanjima i osećanjima umetnika.\nDa li ću koristi prvo lice jednine ili treće lice jednine, da li prezent ili prošlo vreme odlučuje se u momentu pisanja. Neću da kažem da koristim nadrealan način pisanja, ali prepuštam svom skrivenom jeziku da se ispolji.\nAgora , 2014\nEkfraza je kao tehnika jako prisutna i u tvojim pesmama, a mnogi pesnički motivi su prepoznatljivi i u romanu. Imam utisak da si se u želji da povratiš neka sećanja služio baš pesmama. Kako sada, nakon duže vremenske distance, doživljavaš svoje napuštanje poezije i isključiv odabir proze?\nDa, u pravu, si. Mislim da je to negde bilo i za očekivati da će se pesme „probiti“ u proznom tekstu, pogotovo što su pesme koje sam napisao poslednjih godina sačuvale deo istorije o kojoj sam pisao u ovom romanu (Sabo je stao), pa sam ih upotrebio i modifikovao za prozni tekst.\nU svom novom romanu verujem da se nisam poslužio nijednim lirskim zapisom iz prošlosti, ali su neke rečenice ostale preopoznatljivo pesničke.\nNe vidim ništa posebno u tome što sada pišem prozu, a ne poeziju. Iznenadilo me je što je u Srbiji to bilo obavezno pitanje. Kao da je pisanje poezije ili proze fiksna stvar. Kao da je Mirò morao da bude samo slikar ili skulptor. Meni se dopada da razmišljam da je ovo jedna od faza u mojoj umetnosti i ne isključujem da ću jednog dana ponovo pisati stihove, ali trenutno me poezija ne interesuje.\nČini mi se da ti tvoja periferna, ili čak i spoljna pozicija u odnosu na srpsku i postjugoslovensku književnu scenu daje izvesnu slobodu. Da li i ti tako doživljavaš svoj književni rad?\nKao pripadnik nacionalne manjine de facto sam na periferiji, u smislu da sam od početka bio deo i jednog i drugog jezika jer sam odrastao bilingvalno. Možda je to sloboda, poznavati i biti deo više kultura? Uvek sam sledio svoje „opsesivne teme“, od poezije preko prevoda do proze, bez obzira na to da li je bilo u trendu ili ne. Ne znam da li sam ti odgovorio na pitanje.\nJesi, naravno. Drago mi je da si pomenuo prevođenje jer me između ostalog zanima kako ti, kao neko ko se dugo bavio prevođenjem, doživljavaš prevodnu književnost u Italiji, i koga bi od italijanskih autora preveo na srpski ili mađarski...\nRadije bih rekao da sam prevodio ranije, kada sam bio mlađi, jer sam u to doba imao i više vremena. Najčešće sam se odlučivao za prevođenje onih autora, odnosno tekstova koji su mi bili toliko zanimljivi i dobri da sam želeo da ih prevođenjem učinim svojima, da doživim, naravno u manjoj meri, ali opet da ga iskusim, taj klimaks, taj izvesni mentalni orgazam koji se može dosegnuti pisanjem izuzetnih stihova ili rečenica. Već dugo ne prevodim jer imam zaista malo slobodnog vremena i koristim ga samo za čitanje ili pisanje svojih tekstova.\nIpak, još uvek mi je bliža ideja Danila Kiša o prevođenju nego Milorada Pavića. Dok je prvi govorio, ako se dobro sećam, da je prevođenje snižavanje poetskog pritiska, dakle nešto što mu je koristilo da piše manje liričnu prozu, iz čega se može zaključiti da je prevođenje korisna rabota za jednog pisca, dotle je Pavić bio apsolutno protiv prevođenja koje je smatrao transfuzijom, da darujemo sopstvenu krv tuđim autorima.\nNažalost, EU je zakazala prilično i na kulturnom planu. Malo se prevodi sa takozvanih malih jezika na veće. Gvozdena zavesa još uvek postoji. Predrasude i izvesna kulturna arogancija prema Istočnoj Evropi još uvek postoje, dok je anglosaksonska kulturna hegemonija gotovo u svim segmentima ostala na vrhuncu.\nDa ne moram osam-devet sati da radim kancelarijski posao i da imam više vremena za umetnost, prevodio bih one pisce koji su još nepoznati na bivšim jugoslovenskim prostorima; npr. Antonija Moreska koji za mene predstavlja pravog umetnika. Pravog Pisca. Po mom shvatanju i osećanju postoje pisci/pesnici umetnici i pisci zabavljači. Zabavljači me ne zanimaju.


Porsche | CARLANDER - Part 5\nNovi Porsche 911 GT3 RS premijerno u Frankfurtu? Porsche je na sajmu automobila u Ženevi predstavio redizajnirani 911 GT3, a trenutno se testira snažnija verzija 911 GT3 RS koja bi\nPorsche 918 Spyder nasljednika će dobit tek 2025. godine Najbrži Porscheov model bez krova s oznakom 918 Spyder predstavljen je na sajmu automobila u Frankfurtu 2013. godine i za manje\nPorsche TechArt GTstreet R sa 720 KS TechArt kao poznati tuner Porsche automobila predstavio je novi projekat pod oznakom GTstreet R koji je baziran na 911 Turbo modelu serije 991.\nPorsche propušta NAIAS 2017.\nPorsche propušta NAIAS 2017. Porsche će propustiti Salon automobila u Detroitu 2017., potvrdio je portparol NAIAS-a, Maks Mansi. Porsche će prebaciti fokus na april i novembar, kada se održavaju saloni\nPorsche Macan u preradi Prior Design dobio mišićavi body kit Porsche SUV visokih performansi sada je dostupan mišićavim Prior Design body kitom. Kompaktni SUV iz Stuttgarta dobio je novi PD600M body\nPorsche 911 GT2 sa 700 KS na testiranju u hladnim realnim uslovima Željno očekivani Porsche 911 GT2 prolazi testiranja u hladnim vremenskim uslovima. Porsche 911 GT2 je u suštini je ‘hardcore’


Užička republika je kult - Užicka Republika Press\nUžička republika je kult\nTvrdim da treba da čuvamo ono što nam je ostavljeno u nasledstvo a Užička republika je jedan od dobrih primera za to. Da se ona nalazi u nekoj razvijenoj državi, stranci koji od ničega stvaraju nešto, sigurno bi je zaštitili na sve načine, naglašava Radmila Janjušević, vlasnica TA „Amigo travel“.\nInicijativu Turističke Organizacije Užice koja je bila pokretač brendiranja Užičke republike, podržala sam praveći turističku proizvod koji smo nazvali Stazama Užičke republike, kojima već pet godina vodimo turiste, kaže Janjuševićeva.\nObjašnjava da, Užička republika nije samo centar Užica i Narodni muzej, već je to prostor čije su se granice menjale u zavisnosti od situacije na terenu.\nDovoljno je istaći da je to u porobljenoj Evropi bila jedina slobodna teritorija na kojoj se normalno živelo i gde je funkcionisalo i zdravstvo, školstvo, kulturni i sportski život. Turistima uvek govori da je ovo bila posebna teritorija kao i ljudi koji su u tim teškim trenucima pružali ruku podrške i prijateljstva svima koji su baš ovde bežali od neprijatelja.\nČinjenica da je ovde utočište našlo 100-tine hiljada Slovenaca bio je presudan momenat da se naša agencija opredeli za ovu ponudu i nismo pogrešili, kaže Janjuševićeva.\nGosti iz Slovenije najčešće dolaze, jer dosta znaju o Užičkoj republici, ali i iz želje da prošetaju stazama kojima su 1941. godine šetali njihovi pretci. Žao mi je što se zbog nedovoljnog broja smeštajnih kapaciteta, kratko zadržavaju u Užicu i okolini.\nČesto svraćaju i u domove naših sugrađana u selima Lužničke doline u kojima su im se rađali očevi i majke koji su dobijali srpska imena i zato su to neraskidive veze koje će uvek trajati, veruje Janjuševićeva.\nNaša agencija ugostila je više grupa turista i kao licencirani turistički vodiči s ljubavlju pričamo o Užicu ne stideći se da gostima kažemo da je Užička republika svojevrstan brend i da nemamo razloga da bežimo od istorije. Istorija se okreće i uvek neko nešto negira, ali ja to neću raditi već ću ceniti ono što je dobro i za šta postoji širi interes.\nSmatram da na lokalnom nivou svi zajedno treba više da poradimo na izgradnji i očuvanju tog brenda (više smeštajnih kapaciteta, turističkih vodiča, info pultova na više mesta u gradu, parkinzi za autobuse)…\nGradske strukture moraju opredeliti parkinge u centru gde bi se propisalo vreme za autobuse na šta sam i lično više puta ukazivala gradskom veću i dobijala u nekoliko navrata i smešne odgovore.\nOčekujem da će neko imati sluha za to. Nelogično je da turiste parkiramo u Krčagovu ili na autobuskoj stanici. Takve situacije ne postoje nigde u svetu, jer ko iole ozbiljno razmišlja o turizmu prvo rešava infrastrukturne probleme.\nJanjuševićeva objašnjava da turistička tura Stazama Užičke republike kreće od Narodnog muzeja, posebno naglašavajući važnost muzejske postavke posvećene ovom istorijskom periodu.\nDodaje da posetioce nakon toga odvedu do spomenika na Dovarju, odakle se vidi fabrika oružja i municije, ali i trasa stare pruge kojom se vozilo oružje i sanitetski materijal iz Cvete Dabić.\nNastavak staze je pored Gimnazije pa hotela Palas, koji je pod zaštitom države, a ni u kakvom je stanju. Naglasim gostima Užica da je zgrada Palasa nekada bila štamparija u kojoj su se štampale jedine novine u porobljenoj Evropi i da su odavde distribuirane na frontove.\nTrg partizana koji je okupio najviše ljudi na otvaranju, nezaobilazna je destinacija, a pokažemo turistima i zgradu pozorišta u kojoj se 21. godinu unazad prve nedelje u novembru i dalje širi duh jugoslovenstva (održava se Jugoslovenski pozorišni festival).\nPređemo sa gostima most i prošetamo do Hidrocentrale na plaži, zgrade Autobuske stanice, nekadašnje Sokolane.\nIz centra Užica odlazimo do Kadinjače u posetu jedinstvenom spomen kompleksu. Tvrdim da zbog tog kompleksa područje Kadinjače i okolnih sela ima potencijala za razvoj seoskog turizma, čemu će dodatni sadržaj dati osposobljavanje aerodroma Ponikve.\nZa celokupan region, a naročito zbog destinacije Užičke republike izuzetno je značaja auto put. Sigurna sam da će u perspektivi njime dolaziti veliki broj turista, jer u modernom svetu do dva sata je optimalno vreme da turisti putuju između krajnjih odredišta, kaže Janjuševićeva koja je više od 30 godina u turizmu.\nZato uvek ističem da moramo da čuvamo ono što nam je ostavljeno u nasledstvo a Užička republika je jedan od dobrih primera za to. Da se ona nalazi u nekoj razvijenoj državi, stranci koji od ničega stvaraju nešto, sigurno bi je zaštitili na sve načine.\nNažalost mi u najvećem broju slučajeva i od onoga što smo nasledili ne uspemo da napravimo nešto, kaže vlasnica TA „Amigo travel“ iz Užica. I turisti, a i lično sam za vraćanje Titovog spomenika na mesto sa koga je sklonjen 1992. godine. Treba ga vratiti bez ikakve političke konotacije, jer turizam ne poznaje politiku, već otvara sve granice.\nAko će turisti koji dođu u Užice na Trgu videti Titov spomenik, slikati se kraj njega zatim popiti kafu i pojesti komplet lepinju zašto im to uskraćujemo, pita se Radmila Janjušević?\nSlovenci su najbrojniji posetioci i obavezno se slikaju kod Titovog spomenika. Njima ali i drugim tursitima i dalje nije jasno zašto ovaj spomenik ne stoji na Trgu gde je postavljen 1961. godine. U Užičku republiku dolaze i gosti iz drugih bivših republika SFRJ (Bosne, Makedonije, Hrvatske), ali i turisti iz Francuske, Holandije nedavno sam imala goste sa Kube.\nU Užičku republiku dolaze i gosti iz drugih bivših republika SFRJ (Bosne, Makedonije, Hrvatske), ali i turisti iz Francuske, Holandije nedavno sam imala goste sa Kube.\nTurizam je pasoš mira u kome je svaki pečat znak da smo u određenoj državi videli i pozitivne i negativne stvari i da imamo šta da poredimo, zaključuje Janjuševićeva.


Demonstracije protiv slobodne trgovine sa EU, SAD i Kanadom\n15.10.2016. / 17:18\nVARŠAVA, Više stotina ljudi okupilo se danas u Varšavi na protestu protiv sporazuma o slobodnoj trgovini između EU, SAD i Kanade jer smatraju da će time biti nanesena šteta poljoprivrednicima i potrošačima u Poljskoj.\n“Standard i purs” smanjili kreditni rejting Varšavi\n16.01.2016. / 8:00\nNJUJORK, Bonitetna agencija “Standard i purs” smanjila je dugoročni kreditni rejting Poljske za jedan podiok na “trostruko Be plus”, navodeći da potezi Vlade “slabe institucije”.\nDanas povratna karta za Varšavu 89 evra\n15.11.2014. / 9:31\nBEOGRAD, Aviokompanija “Er Srbija” ponudiće povratne karte od Beograda do Varšave za 89 evra i do Budimpešte za 119 evra.\nEr Srbija: Sutra povratna karta za Varšavu 89 evra\n14.11.2014. / 16:27\nBEOGRAD, Aviokompanija “Er Srbija” ponudiće sutra povratne karte od Beograda do Varšave za 89 evra i do Budimpešte za 119 evra.\nEr Srbija: Jeftinije karte za Brisel, Stokholm, Varšavu\n17.10.2014. / 9:54\nBEOGRAD, Avionske karte za povratne letove sa Er Srbijom na linijama od Beograda do Brisela, Stokholma, Sarajeva i Varšave danas će moći da se nabave po promotivnim cijenama, u okviru stalne akcije “Srećni petak” srpske avio-kompanije.\nOnlajn kupljenom kartom do Tivta i Varšave za 89 evra\n04.10.2014. / 14:02\nBEOGRAD, Srpska nacionalna aviokompanija “Er Srbija” sutra će u okviru akcije “Specijalna nedjelja” ponuditi po promotivnim cijenama karte na linijama od Beograda do Tivta, Varšave, Splita i Budimpešte, kupljene putem veb sajta kompanije.\nPromotivne cijene karata za Split i Varšavu\n19.09.2014. / 19:30\nBEOGRAD, Srpska nacionalna aviokompanija Er Srbija objavila je da će sutra, u okviru akcije “Super subota”, putnicima koji kupe povratne karte za Split i Varšavu, omogućiti promotivne cijene od 99, odnosno 89 evra.\nSutra promotivne cijene za Split i Varšavu\n19.09.2014. / 14:42\nBEOGRAD, Srpska nacionalna aviokompanija “Er Srbija” će u okviru akcije “Super subota” u svojim poslovnicama u Beogradu i Nišu prodavati povratne karte po promotivnim cijenama za Split i Varšavu.\nSutra jeftinije karte za Bukurešt, Milano, Varšavu i London\n04.09.2014. / 15:39\nBEOGRAD, Srpska nacionalna aviokompanija “Er Srbija” u okviru promotivne akcije “Srećni petak” sutra nudi specijalne promotivne cijene za povratne letove iz Beograda ka Bukureštu, Milanu, Varšavi i Londonu.\nPoljska će tražiti od EU kompenzaciju zbog zabrane izvoza\n05.08.2014. / 17:44\nVARŠAVA, Poljska bi trebalo što je prije moguće da se obrati rukovodstvu Evropske unije (EU) sa zahtjevom za naknadu gubitaka zbog zabrane uvoza poljskog voća i povrća u Rusiju, rekao je danas ministar privrede te zemlje, Januš Pehocinski, u intervjuu\nČesi ukidaju voz Prag – Beograd!\n06.07.2014. / 10:33\nPRAG, Željeznička veza između Praga i Beča od decembra će biti pola sata brža, vratiće se direktni vozovi za Varšavu, a zbog čestih kašnjenja ukinuće se direktna veza sa Beogradom, predložile su Češke željeznice.\nEr Srbija od danas ponovo leti na liniji Beograd-Varšava\n29.05.2014. / 10:23\nBEOGARD, Nacionalna avio-kompanija Er Srbija danas je, nakon 15 godina pauze, letom aviona tipa Erbas A319 u prepoznatljivoj crveno-plavo-bijeloj boji otvorila novu svakodnevnu liniju između evropskih prijestonica Beograda i Varšave, saopštio je srpski avio-prevoznik.\nLagumdžija na sastanku Odbora guvernera u Varšavi\n14.05.2014. / 19:12\nSARAJEVO, Ministar inostranih poslova BiH Zlatko Lagumdžija, koji je i guverner Evropske banke za obnovu i razvoj /EBRD/ za BiH, učestvuje na 23. godišnjem sastanku Odbora guvernera i Biznis forumu EBRD-a, koji se održavaju danas i sutra u Varšavi.\nOd Beograda do Varšave direktnim letom za 99 evra\n17.04.2014. / 11:04\nBEOGRAD, Srpska aviokompanija “Er Srbija” će povodom otvaranja nove rute od Beograda do Varšave, koja je najavljena za 29. maj, ponuditi karte na toj liniji po promotivnoj cijeni do 99 evra sa svim taksama i troškovima.


SAŠA TOMANOVIĆ POSLEDNJI DOBITNIK NAGRADE FSS ZA NAJLEPŠI GOL U PRETHODNOJ SEZONI (VIDEO) | Fudbalski savez Srbije\nSAŠA TOMANOVIĆ POSLEDNJI DOBITNIK NAGRADE FSS ZA NAJLEPŠI GOL U PRETHODNOJ SEZONI (VIDEO)\nTSC je prošle sezone podario nekoliko igrača koji su bili dobitnici nagrade FSS za najlepši gol, ručni sat G – shock, a čast da zatvori sezonu 2019/20. pripala je Saši Tomanoviću, strelcu gola u meču sa Radničkim u Nišu. Prvotimac TSC-a dobio je glasove novinara Darjana Nedeljkovića (Mozart sport) i Ivana Petkovića (Beta), dok se Miloš Simanović (B92) opredelio za gol Ivanjičanina Luke Radivojevića u pobedi protiv Inđije, dok su FSS Instagram pratioci svoj glas dali Milanu Gajiću, prvotimcu Crvene zvezde, koji je postigao gol u duelu sa Proleterom.\n„Stvarno mi je čast da dobijem ovako lepu nagradu, sat je jako lep. Bilo je u toku sezone mnogo lepih golova i drago mi je da sam uspeo i ja da postignem jedan takav. Sigurno jedan od najlepših golova u mojoj karijeri, ako ne i najlepši, samim tim što sam dešnjak, a postigao sam gol levom nogom iz volej udarca. Želeo bi samo da vam se zahvalim na nagradi i naravno da se zahvalim svima koji su glasali za moj gol kao najlepši. Prethodne sezone su u TSC stigla 3 sata, nadam se da će ih u ovoj novoj biti još nekoliko“ izjavio je Saša Tomanović posle svečanog čina i uručenja nagrade od strane Nebojše Petrovića, direktora medija službe FSS.\n🔝⚽🇷🇸 | Za strelca najlepšeg gola poslednjeg kola #LinglongTire #SuperligaSrbije izglasan je Saša Tomanović, fudbaler TSC-a. 👏🏻 ⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀ Za pogodak Tomanovića na utakmici protiv Radničkog iz Niša glasali su novinari Darjan Nedeljković (Mocart sport) i Ivan Petković (Beta). Miloš Simanović (B92.net) se opredelio za pogodak prvotimca Javora, Luku Radivojevića, u ubedljivoj pobedi protiv Inđije, dok su FSS Instagram pratioci svoj glas dali pogotku Milana Gajića sa utakmice između Crvene zvezde i Proletera. ⠀⠀⠀⠀⠀⠀⠀ #GolKola | #SLS | #FSS\nA post shared by Football Association of Serbia (@fudbalskisavezsrbije) on Jun 29, 2020 at 9:58am PDT\nZIMSKI KAMP ZA DEVOJKE U17 I U19\nORLOVI | DOMINACIJA SRBA, POGODIO SERGEJ, PONOVO JOVIĆ, SADA I KOSTIĆ, VLAHOVIĆ VEĆ PO NAVICI, UPISAO SE I PAVLOVIĆ, MARSEJU MALO JEDAN RADONJIĆ, ASISTENCIJE LAZOVIĆA I GAĆINOVIĆA, VERDER SA VELJKOVIĆEM U DOBROJ SERIJI


''The Washington Post'' oštro kritizirao Izetbegovića i Dodika: "Vraća li se Bosna u tamne dane devedesetih"\nANALIZA Američki medij podsjeća i da su SAD nametnule sankcije predsjedniku RS\n''The Washington Post'', najpoznatiji, najčitaniji i najutjecajniji medij u SAD objavio je tekst pod naslovom "Vraća li se Bosna u tamne dane devedesetih". U ovom tekstu autor se posebno osvrnuo na politiku dva bosanskohercegovačka političara, i to predsjednika SNSD-a Milorada Dodika i predsjednika SDA Bakira Izetbegovića.\nOvaj medij navodi da u BiH rastu etničke strasti usred širokog vala nacionalizma nad evropskim kontinentom i da se takva pojava dešava u trenutku dok Rusija pokušava potkopati zvanične vlade zapadnih država.\n''The Washington Post'' ističe da bi zapadne sile, odnosno Evropa i Sjedinjene Američke Države, a koje su fokusirane na druge probleme, u BiH morale djelovati brzo da naša zemlja ne bi skrenula s puta.\nGodinama poslije kraja rata postoje zabrinjavajući znaci da je teško postignuti mir pokoleban, piše autor, naglašavajući da je u centru ovog haosa Milorad Dodik, predsjednik Republike Srpske – entiteta čije je ime 1992. izabrao Radovan Karadžić, osuđeni vođa genocida protiv bosanskih muslimana.\nDodik je izjavio, podsjeća autor, kako se želi otcijepiti od BiH i možda čak pridružiti Srbiji. Također, Dodik podupire Hrvate koji kažu da žele svoj vlastiti entitet. Lider bosanskih muslimana Bakir Izetbegović odgovara da se treći entitet ne može uspostaviti bez rata.\nDodik se protivi državnoj vlasti i približava ruskom predsjedniku Vladimiru Putinu, koji želi iskoristiti nezadovoljstvo Srba u regiji. Dodik često putuje u Moskvu, a ruski poslanici dolaze u Banju Luku, glavni grad RS entiteta. Tokom jedne takve posjete prošlog mjeseca, podsjeća autor, Banja Luka je bila okićena ruskim i zastavama RS. Dodik je izjavio da ''iskreni prijatelji kao što je Ruska Federacija i Vladimir Putin su nam pomogli da jasno postavimo naše ciljeve, povratimo samopouzdanje i borimo se za naša originalna prava".\n- Dodik je za sada odgodio referendum o nezavisnosti. No, održao je testni referendum o neustavnom prazniku koji se obilježava 9. januara, odnosno na dan kada je Karadžić proglasio nezavisnu državu bosanskih Srba - navodi se u tekstu ''Washington Posta'', koji podsjeća da je Ustavni sud BiH proglasio neustavnim obilježavanje 9. januara kao dana RS.\nAmerički medij podsjeća i da su Sjedinjene Američke Države nametnule sankcije predsjedniku RS zbog odbijanja izvršenja sudske odluke, ali da ga to nije spriječilo da nastavi obilježavanje 9. januara. Navodi se i da je tog dana ulicama Banje Luke marširala entitetska policija s automatskim puškama, a da je obilježavanje završeno s ''Noćnim vukovima'', tačnije ruskom motociklističkom bandom koju je Putin poslao na Krim zajedno s ruskim snagama.\n- U povorci su bili i pripadnici paravojne grupe ''Srbska čast'' koju, prema riječima ministra sigurnosti BiH, treniraju Rusi" - piše ''Washington Post'', dodajući kako su na tribinama u tom trenutku bili ministar unutrašnjih poslova Srbije, isto kao i ministar odbrane Srbije.\nU tekstu se podsjeća i da je Ministarstvo unutrašnjih poslova RS nabavilo 2.500 automatskih puški navodno za potrebe policijskih snaga, zatim da je Dodik čest gost u Moskvi te da su visoki ruski zvanični prošli mjesec posjetili Banju Luku (sjedište regije bosanskih Srba), koja je u tom trenutku bila ukrašena samo zastavama RS i Rusije.\n- Rusija želi da bosanski Srbi spriječe svoju zemlju da uđe u NATO - navodi američki medij.\nOsim Dodika, ''Washington Post'' posebno se posvetio i članu Predsjedništva BiH i predsjedniku SDA Bakiru Izetbegoviću te odnosu Republike Turske prema našoj zemlji. Ovaj medij navodi da je prije nekoliko dana u glavnom gradu BiH turski predsjednik Redžep Tajip Erdoan (Recep Tayyip Erdogan) održao predizborni skup za turske iseljenike.\n- Masa je uzvikivala ''Allahu ekber'' i ''Sultan Erdoan'' nakon što je turski predsjednik stigao zajedno s Izetbegovićem čija stranka (SDA) razvija veze s Erdoanovom AK partijom - piše ''Washington Post''.\nAmerički medij u završnom dijelu podsjeća da će u oktobru ove godine u BiH biti održani predsjednički i parlamentarni izbori te da je Dodik najavio kandidaturu za kolektivnog šefa države.\n''Washington Post'' navodi da bi Evropska unija, NATO i SAD trebali u BiH djelovati bez ikakve odgode, odnosno da bi trebali pojačati diplomatski angažman i oživjeti funkciju visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH (OHR) koji je zadužen za praćenje provedbe Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nU tekstu se zaključuje da BiH treba hitnu pažnju iz demokratskih zemalja.\nMilorad Dodik The Washington Post SAD Bakir Izetbegović Radovan Karadžić


Ne može mrtav da dođe da glasa - Istinomer\nNe može mrtav da dođe da glasa\nPredsednik Srbije o tvrdnjama za “uvoz” sigurnih glasova iz Republike Srpske uoči predstojećih izbora (TV Hepi, 8. februar 2022. godine)\n“Na biračkom mestu zna se ko ima pravo da glasa, ne može da dođe mrtav ili nepostojeći čovek da glasa. Jer imate i onoga što vas označe onom posebnom lampicom, imate kontrolore.”\nNakon što je Stranka slobode i pravde objavila dva video snimka o navodnom “uvozu” sigurnih glasova iz Republike Srpske, u kojima se tvrdi da građani ovog entiteta Bosne i Hercegovine u organizovanoj akciji i po ubrzanoj proceduri dobijaju državljanstvo i prebivalište u Srbiji kako bi mogli da glasaju na opštim izborima u aprilu, predsednik Srbije i SNS-a Aleksandar Vučić odgovorio je na te optužbe na televiziji Hepi.\n“Prva optužba je da mi preko ljudi iz Republike Srpske pokušavamo da kupimo glasove, da kupimo ljude i da tako možemo da ukrademo izbornu volju. Druga optužba je da postoje ljudi koji su upisani negde, a da ti ljudi u stvari tu ne žive”, rekao je Vučić gostujući u emisiji “Ćirilica” i dodao da je reč o “nepostojećoj kući” na Vračaru koja je “izbrisana iz biračkog spiska još 2010. godine”.\nOcenivši da je reč o lažima, Vučić je objasnio kako funkcioniše glasanje na biračkom mestu.\nTačno je, neće mrtvi ustati iz groba i doći da glasaju, ali to niko nije ni rekao. Drugi problem imamo s “mrtvim biračima” – umesto njih neko može da glasa.\nPredsednički izbori – sve je kao da smo normalni\nMirjana Nikolić 12. 2. 2022.\nHoće li Vučić biti predsednički kandidat – repriza predstave iz 2017.\nSiniša Dedeić 4. 2. 2022.\nPodsetimo da je na predsedničkim izborima 2017, prema pisanju medija, pravo glasa na jednom biračkom mestu na Novom Beogradu imala osoba koja je te godine trebalo da napuni 128 godina. Ili da je u Jedinstvenom biračkom spisku samo na teritoriji Beograda te 2017. bilo najmanje 23 osobe koje su rođene u 19. veku.\nIstinomer je već pisao da je u februaru 2018. počelo elektronsko povezivanje baza što je, kako je objašnjeno u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, omogućilo da se iz Jedinstvenog biračkog spiska od tog trenutka svakodnevno brišu osobe upisane u Matičnu knjigu umrlih.\nTada smo postavili pitanje šta je sa starim “mrtvim biračima”, odnosno šta se dešava sa propustima i eventualno pogrešnim unosima koji su nastali pre elektronskog povezivanja baza.\nDa ono nije bez osnova pokazuje iskustvo Posmatračke misije Crte, koja u svakom izbornom procesu dobija informacije od građana da su pozive za glasanje dobile umrle osobe ili da se oni upućuju na adrese na kojima nikada nisu živeli ljudi kojima je poziv stigao.\n“Ovakve situacije značajno utiču na to da građani gube poverenje u tačnost biračkog spiska. Postoji mnogo nepoznanica oko stanja biračkog spiska. Nezavisna verifikacija, za koju se Crta zalaže i koja bi pomogla da se utvrdi da li i koliko birački spisak odstupa od stvarnosti, nikada nije sprovedena. U stvarnosti, osim što do nas dolaze informacije o preminulima ili nepoznatim stanarima koji dobijaju poziv za glasanje, na izborni dan beležimo i slučajeve da je neko glasao umesto nekog drugog. Osim što je u pitanju ozbiljna zloupotreba, pitanje koje se nameće je umesto koga je neko glasao i da li ta osoba možda jeste preminula ili je odseljena“, kaže za Istinomer Tamara Branković iz Crte.\nTim Crte 21. 1. 2022.\nVratimo se ponovo Vučićevoj izjavi u kojoj kaže i da se zna ko ima pravo da glasa na biračkom mestu jer ima kontrolora i jer “vas označe onom posebnom lampicom”.\nUprkos jasnim pravilima, posmatrači Crte iz godine u godinu beleže različite nepravilnosti na dan izbora.\nNa parlamentarnim izborima 2020. zabeleženi su slučajevi problema sa biračima koji nisu mogli da budu pronađeni u biračkom spisku, što se dešavalo i na ranijim izborima, saopštila je Crta. U njenom izveštaju o izborima 2020. navodi se i da su na 24 odsto biračkih mesta zabeleženi sporadični slučajevi birača čije ime nije bilo pronađeno u biračkom spisku, dok je na jedan odsto biračkih mesta taj fenomen bio učestaliji, dok je na jednom biračkom mestu u Beogradu glasalo više od 10 osoba koje nisu bile upisane u birački spisak.\nProblem sa biračkim spiskom pokazao se kao relevantan i na Beogradskim izborima 2018. Ova organizacija je tada saopštila da je na 37 odsto biračkih mesta zabeležen jedan do pet slučajeva birača koji nisu mogli da se pronađu u biračkom spisku, dok je na jedan odsto biračkih mesta tih slučajeva bilo više od šest.\nNikolija Čodanović 3. 7. 2020.\nNa predsedničkim izborima 2017. posmatračka misija Građani na straži zabeležila je nekoliko pojedinačnih slučajeva u kojima birač nije mogao da glasa na biračkom mestu jer je uvidom u birački spisak utvrđeno da je neko već glasao umesto njega. Crta je tada izvestila i da je biračima u Novom Sadu, Smederevu i Somboru, kao i biraču na jednom biračkom mestu u Leskovcu, zatim dozvoljeno da glasaju tako što su se potpisali na drugo mesto u biračkom spisku.\nSličan scenario dogodio se i na parlamentarnim izborima 2016. godine.\n“Na 3,3 odsto biračkih mesta u Srbiji primećeni su pojedinačni slučajevi u kojima je biračima dozvoljeno da glasaju bez identifikacije u biračkom spisku. Ovi slučajevi su bili podjednako rasprostranjeni širom Srbije”, ističe se u Crtinom izveštaju o izborima 2016.\nDakle, iako predsednik Srbije i SNS-a kaže da se na biračkom mestu zna ko ima pravo da glasa i da “ne može da dođe mrtav ili nepostojeći čovek da glasa” jer “vas označe onom posebnom lampicom, imate kontrolore”, videli smo da je Crta za izbore dobijala prijave da pozive za glasanje dobijaju umrle osobe ili nepoznati “stanari”, dok je na izborni dan beležila slučajeve da je neko glasao umesto nekog drugog, zatim da su glasale osobe koje nisu bile upisane u birački spisak ili da su građani glasali bez identifikacije u biračkom spisku. Budući da je u izjavi koju ocenjujemo zanemario sve ove činjenice, Aleksandar Vučić dobija ocenu “zloupotreba činjenica”.\nPosmatračka misija Crte pozvala je MUP i Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu da razjasne tvrdnje o organizovanom dodeljivanju državljanstva i prebivališta većem broju građana iz BiH kako bi mogli da glasaju na predstojećim izborima. “Pošto ovakvi navodi uznemiravaju javnost, te utiču na poverenje građana u zakonitost rada nadležnih državnih organa i u izborni proces, tražimo od nadležnih institucija da, ukoliko ih poseduju, hitno iznesu argumente kojima bi smanjili nepoverenje građana u način vođenja Jedinstvenog biračkog spiska. Crta je zabrinuta da će se nepoverenje građana u rad institucija dalje produbljivati ako izostane zvanično tumačenje događaja sa pomenutih snimaka i postupanje po iznetim navodima ukoliko se oni pokažu tačnim”, saopštila je ta organizacija.\nInače, kao što je nakon izbora 2020. upozorila da je poverenje građana u tačnost biračkog spiska veoma nisko, Crta je i nakon Referenduma o ustavnim promenama u oblasti pravosuđa ukazala da je objavljivanje broja glasača u javnosti “ponovo podstaklo pitanje verodostojnosti biračkog spiska, s obzirom na nepodudaranje između broja glasača i procenjenog broja punoletnih građana, što pokazuje da je pitanje biračkog spiska još uvek jedna od tema koja urušava poverenje u proces glasanja i na koji nadležne institucije nemaju jasan odgovor”.\nZbog svih navedenih problema Crta godinama traži verifikaciju biračkog spiska po međunarodnim standardima i priznatim metodologijama.\n“Cilj verifikacije bio bi da se, u postupku terenske kontrole na odgovarajućem uzorku, utvrdi procenat birača koji su upisani u birački spisak a iselili su se iz Srbije ili iz drugog razloga faktički nemaju prebivalište na adresi upisanoj u biračkom spisku, kao i procenat preminulih lica upisanih u birački spisak, ali i procenat lica koja imaju biračko pravo a nisu upisana u birački spisak”, objašnjavaju u Crti.\nVlada Srbije je u septembru 2019. počela proces verifikacije biračkog spiska tako što je formirana Radna grupa, kojoj je zatim u drugoj polovini 2020. produžen mandat, ali se na tome stalo.\nAleksandar Vučić CRTA izbori izborne nepravilnosti birački spisak kupovina glasova


Prema podacima Zavoda za javno zdravstvo Međimurske županije u protekla 24 sata obrađena su 72 uzorka, od čega je evidentirano 6 pozitivnih nalaza na SARS-CoV-2 virus u Međimurskoj županiji, što je 8,3 % pozitivnih od broja testiranih. U protekla 24 sata oporavilo se 5 osoba. Broj pozitivnih osoba u Međimurskoj županiji na današnji dan je\nZa nekoliko dana počinje nova školska godina, a međimurske osnovne i srednje škole spremne su za početak nastave. U školske klupe sjesti će 9 343 osnovnoškolaca i 3 608 srednjoškolaca, a posebno veseli činjenica što Međimurje ima 78 prvašića više nego prošle školske godine. Međimurska županija nastavlja s jedinstvenim modelom obrazovanja te je svim školarcima


Kimi_Black - 21, Beograd, Serbia :: Flirtic.com\nKimi_Black 08. July 1999 (21), Beograd, Serbia Was online more than one month ago\nAko si riba koja hoce kul frajera, dobra kola, izlaske po klubovima, slobodno idi s ovog profila. Mene zanimaju sport, nauka, okultizam, priroda, razne avanture sa ZANIMLJIVIM osobama.\nRate pictures, get your pictures rated. Flirtic.com is the social network with 627,166 users and 1,243,653 photos. Join Flirtic.com to know your rating!


SAOPŠTENJE ZA JAVNOST ZA 04.03.2020.GODINE KRIZNOG ŠTABA JZU DOM ZDRAVLJA LUKAVAC - LTK - INFO | Info blog-portal\nHome / Lukavac info / vijesti / SAOPŠTENJE ZA JAVNOST ZA 04.03.2020.GODINE KRIZNOG ŠTABA JZU DOM ZDRAVLJA LUKAVAC\nSAOPŠTENJE ZA JAVNOST ZA 04.03.2020.GODINE KRIZNOG ŠTABA JZU DOM ZDRAVLJA LUKAVAC\nKRIZNOG ŠTABA JZU DOM ZDRAVLJA LUKAVAC\nSa formiranjem Kriznog štaba JZU Dom zdravlja Lukavac paralelno je sprovedeno formiranje mobilnih timova i stručna edukacija dijela tehničkog osoblja za pregled i uzimanje uzoraka od osoba koje su došle iz rizičnih područja (Italija, Iran, Kina), kao turisti ili uposlenici pomenutih država.\nU periodu od 17.02.2020.godine u Higijensko-epidemiološku službu JZU Dom zdravlja Lukavac ukupno se javilo 14 osoba koje su stavljene pod zdravstveni nadzor.\nTrenutno su još samo tri osobe u kućnoj izolaciji od kojih je jedna nakon pojave simptoma ( temperatura, grlobolja) juče pregledana i testirana na Corona virus (povratnik iz Italije). Prispjeli nalaz je negativan, tako da na našoj općini, kao i u federaciji trenutno nema niti jedan zabilježen slučaj oboljelog od Corona virusa.\nS tim u veti molimo naše građane da se i dalje pridržavaju uputa o samozaštiti (pranje ruku, pravilno kašljanje i kihanje, provjetravanje prostorija, izbjegavanje nepotrebnih skupova) uz napomenu da će Krizni štab JZU Dom zdravlja Lukavac skupa sa Higijensko-epidemiološkom službom pratiti situaciju na našoj općini i blagovremeno saopštavati prispjele informacije.\nStav naše zdravstvene ustanove je da se ne preporučuju putovanja u zemlje sa potvrđenim slučajevima Corona virusa.\nSAOPŠTENJE ZA JAVNOST ZA 04.03.2020.GODINE KRIZNOG ŠTABA JZU DOM ZDRAVLJA LUKAVAC Reviewed by LTK-INFO.COM on ožujka 04, 2020 Rating: 5


Slobodan Vasković - Sa druge strane...: SLUČAJ DOKTORICE GORDANE ŠOPALOVIĆ: Patološke igre oko specijalizacije za patologe\nKaran je odluku o poništenju konkursa donio prije isteka roka za žalbu, što je potpuno nezakonito. Kao što je notorno da je poništenjem konkursa prije isteka roka za žalbu namjeravao prikriti sve mutne radnje u vezi sa ovim slučajem. Kada će se steći uslovi za ponovno raspisivanje konkursa ne zna niko, osim Željka Karana. Po svemu sudeći, Karan čeka da se smire strasti i splasne medijska prašina u vezi sa ovim skandalom.


ZVONKO TOULA, SLUČAJ KOJI JE STVORIO MLADENA BAJIĆA\n7. kolovoza, 2011.\nKAKO JE MOZAK MOSTA IVAN LOVRINOVIĆ STEKAO BOGATSTVO I ZAŠTO JE DAO STIPENDIJU ANI MARČETI?\n4. studenoga, 2015.\nMNOGO SLIČNOSTI S HITLEROVIM PRIČAMA


Almond Beach Village Bridgetown, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Almond Beach Village: Datum dolaska :\nAlmond Beach Village - Opis\nkolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Heywoods Beach, Barbados, a pozicija mu je sever za grad Bridgetown. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu Almond Beach Village pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Teniski teren, Poslovni centar. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Ima brzu internet konekciju.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer teretana. Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.\nAlmond Beach Village tip(ovi):\nAlmond Beach Village sadržaji i usluge\nParking(Pronađite hotel sa Parking za Bridgetown)\nPristup internetu(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Bridgetown)\nNa 31 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Maynards WestIndies sa pozicijom severozapad za grad Barbados, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo 1,2 km -\nProverite cene i raspoloživost za Almond Beach Village: Datum dolaska :


“Dobićemo 38 ODSTO GLASOVA za parlament Srpske” Dodik najavio pobjedu na predstojećim izborima – Banjaluka24\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik izjavio je Srni da će SNSD na predstojeći izborima pobijediti na poziciji za predsjednika Republike Srpske i člana Predsjedništva BiH.\nDodik je rekao da će dobiti 38 odsto glasova za parlament Srpske što će biti sasvim dovoljno da formira jaku strukturu vlasti u Republici Srpskoj.\n– Mi smo našu strukturu tome i prilagodili. Sama činjenica da od 63 opštine u Republici Srpskoj u 43 imamo načelnike, a u 50 i nešto imamo vlast govori o tome da je SNSD nezaobilazna politička partija i zato nas toliko i napadaju – istakao je Dodik.\nOn je upitao gdje su ostale političke pratije, gdje su ti njihovi veliki projekti koje su najavljivali, šta su uradili. “Oni misle da je politika uzeti telefon i slikati se i da je to sav život”, rekao je Dodik.\nDodik je naglasio da je ponosan što je vlast Republike Srpske u ovom veoma teškom vremenu pandemije i ekonomskih izazova održala stabilnost društva.\n– Mi danas servisiramo sve svoje obaveze, početkom godine povećali smo penzije, sada povećavamo plate, Republika Srpska se kreće naprijed kroz investicije koje osigurava vezano za hidroelektrane, puteve, auto-puteve i mnogo čega drugog. Sve to smo uspjeli uprkos galami i besmislu koji vidimo od Milana Radovića, Mirka Šarovića, Branislava Borenovića i drugih kojima je samo važno da se namjeste u Sarajevu i da naprave savez između opozicionih partija u Srpskoj i FBiH – rekao je Dodik.\nOn je naglasio da je to legitiman politički cilj i samo neka to završe, dodavši da im vladajuća koalicija nije problem da to urade.


Otvarena tradicionalna Kulturno-vjerska manifestacija "Dani Hasana Kaimije" u Zvorniku\nRadi se o najvećoj, 17. po redu, kulturno-vjerskoj manifestaciji koju organizuju Bošnjaci u ovom dijelu Bosne i Hercegovine, a održava se od 6. do 16. juna 2019. godine\nVesna Besic | 07.06.2019\nU Domu omladine u Zvorniku svečano je otvarena tradicionalna Kulturno-vjerska manifestacija "Dani Hasana Kaimije", prenosi Anadolu Agency (AA).\nRadi se o najvećoj, 17. po redu, kulturno-vjerskoj manifestaciji koju organizuju Bošnjaci u ovom dijelu Bosne i Hercegovine, a održava se od 6. do 16. juna 2019. godine.\nTokom desetodnevne manifestacije bit će upriličene promocije različitih djela i knjiga, organizovani vjerski programi, a bit će održano i međunarodno pjesničko veče. Manifestacija će biti realizovana na području opštine Zvornik te u Tuzli, Sapni i Janji.\nSvečanosti je prisustvovao i Ramiz Salkić, potpredsjednik bh. entiteta RS, koji je kazao da je manifestacija "Dani Hasana Kaimije" pokazatelj dobrog organizovanja bošnjačke zajednice u Zvorniku, čemu trebaju težiti i druga mjesta i gradovi u ovom dijelu Bosne i Hercegovine.\nIstakao je da uz razvoj ekonomije i zapošljavanje, njegovanje kulturnih i tradicionalnih vrijednosti Bošnjaka te održavanje sličnih kulturnih manifestacija, mora biti jedan od prioriteta u budućnosti.\n"U ovu manifestaciju se ulaže puno truda i energije te se animiraju i uključuju najeminentnija imena unutar bošnjačke zajednice koji se bave ovim oblastima. Dobro bi bilo da ljudi na terenu to razumiju, uvažavaju i poštuju. Dani Hasana Kaimije su prilika da se Bošnjaci Zvornika i Podrinja okupe oko ove manifestacije, da pokažu da su prisutni, da postoje, da su svoji na svome i da će ostati tu. Ovo mora biti manifestacija svih bošnjačkih organizacija u ovom gradu", rekao je Salkić, koji se zahvalio Muftijstvu tuzlanskom za sve ono što čini da opstane ova manifestacija i da se razvija.\nKako je kazao, ovakve ili slične manifestacije mora imati i Bijeljina, Doboj, Banja Luka, Prijedor, Bratunac, Foča i Trebinje.\n"Postoje datumi i pojedinci u svakoj lokalnoj zajednici oko kojih bih se mogli okupiti, uvažavati i pojedince i naše historijske datume i upriličiti ovakve manifestacije", kazao je potpredsjednik Salkić, koji se zahvalio Muftijstvu tuzlanskom za sve ono što čini da opstane ova manifestacija i da se razvija.\nNa današnjoj manifestaciji je prof. dr Sanjinu Kodriću uručena Povelja Hasan Kaimija za najbolju objavljenu knjigu u 2017. i 2018. godini u oblasti društvenih i humanističnih znanosti. Povelju je Kodriću uručio potpredsjednik Salkić.\nTakođer, Vahid ef. Fazlović, muftija tuzlanski, uručio je Salihu Brkiću, doajenu bh. novinarstva, Povelju Hasan Kaimija za životno djelo.\nInače, prije svečanog otvaranja manifestacije, upriličeno je otvaranje izložbe Džeke Hodžića koja nosi naziv "Antologija 40 plus", dok je nakon završetka svečanosti upriličena promocija Dvanaestog kola Bošnjačke književnosti u 100 knjiga.


Superheroji na putu - Igrice\nU okviru kampanje „Superheroji na putu“, posvećene povećanju bezbednosti u saobraćaju, Hyundai Srbija u saradnji sa Udruženjem Roditelj, Školom roditeljstva Nada Lazić, Gradskom opštinom Zemun, Lokalnim savetom za bezbednost u saobraćaju Gradske opštine Vračar, organizuje u Narodnom pozorištu u Beogradu, 3. novembra, edukativno predavanje o pravilnoj upotrebi dečijih auto sedišta.\nHyundai Srbija već deset godina u kontinuitetu sprovodi društveno odgovorne aktivnosti posvećene povećanju bezbednosti dece u saobraćaju. Ove godine, kampanja pod nazivom „Superheroji na putu“, posvećena je propagiranju pravilne upotrebe dečijih sedišta za vozila. Nakon predavanja, Hyundai Srbija će uručiti 20 auto sedišta budućim roditeljima. Svi roditelji će na poklon dobiti knjigu priča autorke Biljane Kordić, pod nazivom „Čarobne priče o sabraćaju“.\nPozivamo Vas da se prijavite za edukativno predavanje koje će 3. novembra u 12h biti održano u Narodnom pozorištu na sceni "Raša Plaović". Možete učestvovati u kvizu o poznavanju pravilne upotrebe dečijeg sedišta, ukoliko Vam je potrebno dečije auto sedište. Najbolji učesnici će dobiti auto-sedište za decu.\nBroj igranja je ograničen na jedno igranje po osobi. Ukoliko se utvrdi da je učesnik odigrao kviz više puta, kao važeći biće priznat najlošiji rezultat. Hyundai Srbija zadržava pravo da diskvalifikuje igrače za koje se utvrdi da nisu poštovali pravila ili da su se služili nedozvoljenim sredstvima prilikom igranja.\nPoslednji rok za prijavljivanje je petak, 2. novembar do 15h. Posle tog roka više neće biti moguće igrati nagradni kviz niti prijaviti se za učešće.


Živ čovek - Nije... - Titlovi.com\nŽiv čovek jeste jedan od nekoliko srpskih filmova koji su premijeru imali na ovogodišnjem FEST-u. Iako ocenu na IMDB treba shvatiti krajnje relativno, ovaj put su "ocenjivači" bili prilično sličnog mišljenja kao i ja - 6,5 - dakle, ako je maksimum 10, onda je to otprilike solidno. Ništa "fantastično", ali prilično "gledljivo". E, sad, moglo je to i provokativnije...\nReditelj Oleg Novković (filmovi Otadžbina, Beli, beli svet, Sutra ujutru, Normalni ljudi, Kaži zasto me ostavi), prošle godine ponudio nam je i zapaženu krimi TV-seriju Močvara. Ovaj put, međutim, ostao je dosledan žanrovskoj odrednici svojih filmskih ostvarenja - socijalnoj drami, s tu-i-tamo dodatkom humoristističkih elemenata, kako bi gledanje ostvarenja učinilo "pitkijim" - "širokim narodnim masama". Za scanerio je i ovaj put zaslužna Milena Marković, kao i u Močvara i tri prethodna Olegova filma (Otadžbina, Beli, beli svet i Sutra ujutru. Reklo bi se - provereni tandem, pa da ga ne menjamo...\nOno što je glavni utisak i vrednost filma Živ čovek jeste gluma dvoje glavnih protagonista, a to su Nikola Đuričko i Nada Šargin. On je ostareli roker, nekada (pa, čak i sad) "magnet za devojke", a ona sad već čangrizava majka njegovo dvoje dece (bar tako izgleda, ups, mogući spojler...). Nikola/Igor Đelić-Đela, bivši frontmen grupe "Sinovi", sve teže podnosi rutinu svakodnevice u koju je zapao, ne uspevajući da se izbori ni sa svojim iskušenjima koja mu nameće sećanje na vlastitu urnebesnu prošlost, a kamoli još da se "nosi" i s problemima svoje tinejdžerske dece i nezadovoljne žene. Kada mu konačno dosadi, kreće u suludi noćni provod, neprimeren njegovim godinama, koji će mu doneti konačno razrešenje svih dilema...\nSve drugo u filmu, pa čak i scenario, podređen je glumačkom umeću Nikolinom i Nadinom, tako da ne treba očekivati "spektakularan film". Nekako mi se nametnulo poređenje s filmom koji potpisuje Ana-Marija Rosi Ajvar iz 2019. godine, u kome taj glavni "filmski scenaristički balast" takođe sve vreme nose gotovo isključivo Sergej Trifunović i Nataša Ninković. Princip je sličan, mada ostvarenje Ana-Marije deluje nekako "koherentnije" i "emotivno upečatljivije", nego što je to ovde slučaj. Što, nipošto ne znači da je Živ čovek "neinteresantan za gledanje", već samo da je mogao da bude i "nešto drugačiji", to jest baš tako - "složenijih i razgrađenijih emocija".\nUprkos "inspirativnom" kraju filma, koji donekle donosi tu "željenu posebnost", i uprkos bravurama Nikole i Nade, ne bih se kladio da je ovo najbolji Olegov film...\nŽiv čovek (2020)\nEmotivna priča o životu koji živimo i životu koji smo želeli da živimo. O posledicama grešaka koje svaki život sa sobom nosi...


EU: BiH na začelju - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nEU: BiH na začelju\nBiće ukazano na neophodnost dijaloga kada je riječ o pitanjima spoljne politike i regionalne saradnje, te će u tom kontekstu biti istaknuta Strategija jugoistočna Evropa 2020 Savjeta za regionalnu saradnju.\nKada je riječ o BiH, jasno će biti rečeno da napretka nije bilo za razliku od ranijih godina kada su se tražile varijacije razlitičitih izraza o malom napretu kao što su “mali” ili “ograničen” progres, istakao je visoki zvaničnik EU.\nZa Srbiju će, između ostalog, biti istaknuto da je otvaranje pregovora bila prekretnica i da se može reći da je ta zemlja lokomotiva napretka u regionu, ali da otvaranja narednih poglavlja zavisi od normalizacije odnosa sa samoproglašenim Kosovom.\nCrna Gora je tokom prošle godine imala dosta napretka u poglavljima koji se odnose pitanja tehničke prirode, ali nedovoljno u pitanjima koji se odnose na vladavinu zakona, dok će za Makedoniju biti ukazano na nedostatak napretka u unutrašnjopolitičkom ambijentu i postojanje određenih međuetničkih tenzija.\nGovoreći o izjavama budućeg šefa Evropske komisije Žan Kloda Junkera i komesara za politiku susjedstva Johanesa Hana da neće biti proširenja EU tokom njihovog mandata, zvaničnik EU je naglasio da to ne bi trebalo da brine stanovnike zapadnog Balkana, jer je realno da u narednih pet godina nijedna zemlja neće biti potpuno spremna za članstvo.\nVisoki zvaničnik EU naglasio je da je Han “veoma privržen” politici proširenja, te da očekuje da bi krajem mandata Junkerove komisije Srbija i Crna Gora biti blizu članstvo, dok će BiH možda dobiti status kandidata.\nZa sve zemlje zapadnog Balkana, aspirante za članstvo u EU biće primijenjen takozvani koncept “novog pristupa” koji podrazumijeva da se na početku procesa pregovora otvaraju poglavlja 23 i 24, koji se odnose na borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala, vladavinu zakona, reformu pravosudnog sistema, te da to budu i poglavlja koja će posljednja biti zatvorena.\nZemljotresi: U Kini 324 povrijeđenih, podrhtavalo i Meksiko


Tema: Politicka ideologija - govor mrznje\n09.03.2005., 10:16 #1\nKoji je najveci problem ove zemlje? Ekonomija, nedefinisanost, kriminal...? Po meni to je:\nKao politicka ideologija - govor mrznje.\nNametanje slabih argumenata,ili cak izmisljotina u beskonacnim ponavljanjima, vise nisu politicke floskule- vec je to jedna prava pravcata ideologija.\nPrimer ideologije - nacizam- ima upliva i ovde, a skinsa ima svuda, jos samo fale u pekingu, da mlate kinezi skinsi- kineze...To je koliko ona moze biti razorna.\nKod nas formirana ideologija je "patriotizam" vs. "izdajnistvo"/"narko demokratija" (bolji naziv zahteva experte politikologe i psihologe).\nKreirana od Slobe, danas je ozivljena u renesansi ta ideologija sa Srs-pratecim parolama 'narko-demokrate', itd. Opasnost takve ideologije je deljenje ljudi!\nU Nemackoj 38 su bili podeljeni takvom ideologijom mrznje Nemci-Jevreji.\nA ovde Srs kao i ranije Sps, deli Srbe na dva dela- patriote / izdajnici(narko-demokrate) , to inace nigde na svetu ne bi bilo ni polemicno kao fasizam,samo je ovde normalno. Dakle u nazy Nemackoj su mogli stradati samo Jevreji , dok je kod nas situacija gubis-gubis (za razliku od one eng. uzrecice win-win).\nSta god da se desi, pola naroda ce se osecati po-sra-no, ko je kriv za to? Ako ne takva ideologija (kojom srs lopata kroz groblja i septicke jame recnika,ka vlasti)\np.s. Tema je vec postojala pre 8 marta i nestanka tog dana mrmota 8)\n09.03.2005., 10:35 #2\nRe: Politicka ideologija - govor mrznje\nUstajte vi zemaljsko roblje, vi suznji koje mori glad nek grmi razum u svom letu....\nHej Sloveni jos te zivi duh nasih dedova, dok za narod srce bije.. Zivi, zivi duh slovenski zivece vekoma zalud preti ponor pakla zalud vatra groma! Jupiliiii 8)\n09.03.2005., 10:37 #3\nBrate tema je vec bila pre dana mrmota. I ti si pisao, i ja sam pisao, i sta sad da radimo... Ti opet u zurlu umesto neki argument. Ja ne mogu ponovo ako ces tako...\n09.03.2005., 10:41 #4\nAlo brate, nemoj kvariti pesnicki dan. Mogu ja jos koju: Pioniri maleni mi smo vojska prava do kolena nam trava ko nas ne vole polize nam j...! Crci cu od smeha, daj pridruzi se i ti,jer bi ti takodje trebao znati po koju, godiste ti odgovara Titovom vremnenu!\n09.03.2005., 10:47 #5\nJa te pesmice niam pevao (he-he bio sam srecom mladji). A to me brkas sa ovim politicarima tipa Seselj koji su bili clanovi komunisticke partije,dok nisu skapirali gde duva vetar. A TO NIJE TEMA, vec njihova nova ideologija- FASIZAM (bar u toj domacoj varijanti) O tome mozemo ako smes?\n09.03.2005., 10:53 #6\nГовор мржње није идеологија, већ појава у друштвеном животу.\nПри томе, доста смо видели како и друга страна зна да користи говор мржње: "Милошевићев режим без Милошевића" ( Чеда ), "обијачи трафика" ( општа пракса ), "политички кишобран земунског клана" ( Беба ), "необавештени председник" ( Мићуновић ), "клерофашисти" ( општа пракса ), "пуковници зилотске паравојне цркве" ( Беба ), "ретроградна свест" ( општа пракса ), да не набрајам даље.\nПритом, ако радикали деле на "патриоте и издајнике", ДС, Сорошеви кондотјери и чедоиди Србију деле на "напредну и ретроградну", "европску и антиевропску", "националну и грађанску" - у овом последњем "грађански" никада нису јасно дефинисали, па је тим опаснија подела пошто нису јасни критеријуми ко је "грађански оријентисан" а ко није. Притом, и речи које немају негативно значење ( популистички, конзервативци ) користе као пежоративе.\n09.03.2005., 10:59 #7\nMa dajjj, samo si tri godine mladji, pa to nije tako strasno, plava kapica, maramica crvena, a pesmice si morao znati, alo pa to ti je bilo obavezno, nemoj da se vadis! Nisam clan niti sps niti srs, a stalni clan sam frizidera! Moram priznati da sam najbolji hleb jeo u Begesu, a da o pljeskavicama i ne govorim, u Vojvodini nema tako dobrih il ja nisam nalecivao. Tema ti je krajne ozbiljna pa sam mislio da je malo produhovim pesmama, znas kao na velikom odmoru, u pauzama izmedju ucenja uvek dobro dodje po koja pesmica o junacima. 8)\n09.03.2005., 11:18 #8\n"Seselja je proboo, kao Pontije Pilat Isusa Hrista..." *\n* Pjesnik XXX Nogo, sa "naucnog" skupa Srs-a u Steva Centru, eto i ja cuo (nazalost) neku noviju "pesmu"\n09.03.2005., 11:21 #9\nDobro je, vec sam pomislio da si operisan od muzike al ovako, pa iako je novijeg datum dobro je. Samo, moje su nekako lepse, neznije, nekako imaju duha al ove tvoje, neznam, nekako nemaju neke emocije, nisu lake za pamcenje. Daj drugu! :wink: 8)\n09.03.2005., 11:24 #10\nPrvo da rascistimo sta sve Baron trpa u "govor mrznje" - njemu je najgori i najpodrigudniji izraz: "neobavesteni predsednik"\nEto sta on navodi (bar je juce) kao primer govora mrznje,i podele "naroda". Krajnje objektivno i Strasnooo...\nJos strasniji mu je primer "obijac trafika" Treba li dalje komentarisati, i da li se ista od toga moze podvesti pod isti krov sa mojim navedenim primerima PRAVOG GOVORA MRZNJE, a ne ovog Baronovog politikanstva i dss- demagogije?\n09.03.2005., 11:26 #11\nSve same hriscanske melodije i prizvuci: Seselj=Isus Hrist, ajde molim te nisi dobro slusao...\nPonovo slusaj,i da te mori vidim u Sava Centar kako pevas na sledecem skupu. Ili to ili si izdajnik i anti-hriscanin :wink:\n09.03.2005., 11:32 #12\nEj, nemoj po Hristu da mi udaras, videh ga ja u tvojim pesmama i osetih njegovo prisustvo, izvini sto ne rekoh odma! Sto se tice pevanja, tu sam br.1 bio nekad al sad, promeni se zanr pa mi vise nisu mile pesmice! Nisam antihrist(bio sam leta 2004-a u manastiru Ostrog da se pomolim za duse naroda,i inace nosim pravoslavni krstic al ipak ne mislim da nosenje bilo kakvog znamenja govori o velicini vere)J sam ti bre apolitican, jer jos nisu smislili partiju u koju bi se ja uclanio. :wink: 8)\n09.03.2005., 15:01 #13\nНема шта да ме погађа израз "необавештени председник". Никада нисам био председник, а што се тиче обавештености, Headhunter, за тебе сам ЦИА + Мосад + КГБ + МИ-6.\nАли сјајно је што си још оне најбезазленије примере истакао, јер имамо сјајне примере лажи које пласира ДС.\nПарола настала извлачењем из контекста Коштуничине изјаве приликом хапшења Милошевића, када се Коштуница на челу савезне делегације налазио у Француској, а која гласи: Влада Србије ниједног члана делегације није обавестила да се спрема хапшење Милошевића и тиме је делегацију довела у неприлику када је током преговора примљено обавештење о хапшењу.\nШто се тиче "обијача трафика", о овој лажи ДС-а сам писао на првој страници теме "И као студент Ђинђић је волео да краде", па погледајте, мрзи ме да се понављам.\nА проста здрава памет нам говори да су изрази "клерофашиста" или "ретроградна свест", од којих први ДС-овци користе према ДСС-у а други према свим странкама које нису њихови коалициони партнери далеко тежи од "необавештен" и "обијач". Но Headhunter-у нећу то узети за зло, јер је аљкава употреба термина само један од показатеља његове неукости.\n09.03.2005., 15:36 #14\nA da nije u tem Zrenjaninu centar CIA-e za Balkan i juznu Madzarsku?\n09.03.2005., 15:39 #15\nStrasno je ono, sta ti ubacujes u kontekst "govora mrznje". To za neobavestenost Kostunice i Jocicev -KRIMINALNI DOSIJE.\nAko je to isto kao 15 godina mrznje i lazi,i podela Srba od strane crno-crvenih kojima se sada prikljucuje i dss, onda ...Onda si nerealan i preopterecen Kostunicom i Jocicem (jadni oni zbog takvih "govora mrznje" prema njima jadnima)\n09.03.2005., 15:54 #16\nIntermeco ljudi! Ajd sad cemo pesmu: ovo je ovde balkan od bajage, a odmah posle nje moze kada hodas ne zastajkujes od corbe, jer mislim da vi ovde pricate u hodu, jede li ko od vas rucak ili neko takvo jelo? Ako moze neki recept imam problema sa stolicom dok vas citam! 8)\n09.03.2005., 16:00 #17\nAko je ovaj uzeo pilule za lilule (i pevanje), pitam se dokle traje dejstvo...\n09.03.2005., 19:16 #18\nГовор мржње је говор мржње, а лаж је лаж, и нема везе да ли траје 15 година, 4 године или недељу дана. Није ствар у квантитету већ у квалитету, и не у форми него у суштини.\n09.03.2005., 19:21 #19\n????? ????? ?? ????? ?????, ? ??? ?? ???, ? ???? ???? ?? ?? ????? 15 ??????, 4 ?????? ??? ?????? ????. ???? ????? ? ?????????? ??? ? ?????????, ? ?? ? ????? ???? ? ???????.\nA, evo i podrske iz kancelarije CIA-e za juznu Madzarsku....\n"njitna je forma....".....\nA jel forma bila bitna Seselju kad je isao u onu nesretnu BIVSU RSK da laze one jadne ljude tamo, kako ce "...Svbija ici do linije Kavlobag, Vivovitica...."\nSta li je tad razmisljao o formi?\nIsto sranye drugo pakovanje, mora biti....\nNe znam..."nisam pametan"....\nA laz o Srbiji, o Srbima i svemu sto ima veze sa nama, ne traje ni 15 godina, ni 4 godine, nego traje otkad smo prigrlili "prebege iz Ostereich", poznatije kao Slovence i Rvate, a sada mozemo samo da se davimo na tom lilihipu (da ne upotrebim neki "specificniji" izraz), dok ne umremo svi...\n09.03.2005., 19:37 #20\n"Издајници" и "ретроградна свест" - исто с*ање само друго паковање, то сам и хтео да кажем\n09.03.2005., 19:42 #21\n"?????????" ? "??????????? ?????" - ???? ?*??? ???? ????? ????????, ?? ??? ? ???? ?? ?????\ncudan je osecaj sloziti se politickim neistomisljenikom...ali, slazem se sa tobom...\nceo XX vek je protekao u sanjanju i nedosnivanju snova o VELIKOJ SRBIJI....\nMene rastuzuje cinjenica da ljudi ne shvataju da je Srbija tamo gde su Srbi...ne tamo gde granicni kamen kaze "SER"...\nNazalost, zemlja nam lici na polje izgubljenih snova i propalih ideologija, natopljena je krvlju, bratoubistvo je najcesci oblik nasilne smrti...i mi smo onda na nesto tu ponosni...umesto da se saberemo, da vidimo gde smo, sta nam je ostalo i pocnemo da gradimo dalje i vise...\n09.03.2005., 20:26 #22\nSlušaj ti, Glavolomac,(Eremita)ti si taj i tebi slični koji su opterećeni,jako,silno..I upravo zato što su ili zlonamerni ili ne znaju ništa.Možda si ti mlad,dete,pa ti se to može oprostiti.Ali.ja relativno kratko posećujem ovaj Forum.No bez obzira ti ćeš me verovatno svrstati u kategoriju FAŠISTA ili DEMOKRATE,(IAKO JE to drugi naziv Za USKOGRUDE LJUDE,DA NE KAŽEM...),i ja mogu da zaključim da ti imaš silni problem,i ti i tebi slični,iz drugih partija(ja sa moje 43 nisam i neću,AKONEPOLUDM,(kako divan nick je imala neko???) pripadati nikom= ,I ZATO SE OSTAVI DETINJE,jeftine demagogije,slične radikalskoj.\nNe branim DSS,pogotovo ne njenog lidera ili marginalnu pojavu,a koja jeste ministar policije.\nI da dodam očekujem,da nam V.Koštunica,za koga sam pre 13-14. g.mislio da će biti izbavljenje Srbije odgovori: (iako je to možda ne bitno sa njegovim sadašnjim položajem):\n1.Zašto je promenio prezime?(premda je to lično)\n2.Zašto za svoga oca,koji je bio načelnik(šef,nebitno),PREKOG OKRUŽNOG SUDA od 1944.god. kaže da nije okrvavio ruke,kada znamo svi da je morao,(I da nije hteo),na sličan način Aleksa Đilas,kaže za svog 0ca,Milovana Đilasa,koji je u crno zavio Crnu Goru.\nNA KRAJU JAKO BITNO!\n3.Niste vi krivi za zlodela vaših predaka,ali se sa tim morate suočiti,inače potvrđujete tezu da ste stvarno "SPAVAČI",ali UDBE,koji se aktiviraju po potrebi,PREMDA JA MISLIM ZA vAS Smatrajući vas za časnog čoveka,da ste u SEBI,odavno rasčistili sa tim.\n09.03.2005., 21:02 #23\nZasto je demagogija prozivati nekoga za sirenje mrznje i podela u narodu? Pa ti likovi koje prozivam su najveci licemeri i demagozi! Imam li pravo da to kazem, imam , i ko mi brani da ih prozivam za njihove reci i dela ?\nJa lepo pitam jeli normalno da jedni pricaju "narko-demokrate" i "izdajice", a drugi da oslobadjaju Legiju sudjenja, i pre kraja sudjenja ? Ko su bre ti likovi da se kace po tv-u svaki dan i primaju poslanicke plate od 100.000 ?? (da ne spominjem vokabular koji tamo upotrebljava ta stoka od poslanika)\n09.03.2005., 23:03 #24\nCao, nije me bilo jedno vreme, malo sam se prosetao, al eto me bas na jos jedan intermeco, kad mi niko nedade recept morao sam biti samouk! Dobar ti onaj fazon sa pilulama lilulama. Evo sad bi mogli malo od Psihomodo pop-a ja volim samo sebe i jedino sebe! 8)\n10.03.2005., 00:53 #25\nDa znaš kaurloto,da sam i ja krajem 80-ih voleo Psiho modo pop,ali mi je bila mnogo draža "Frida",ovaj mali,ili mala nikako da shvati PRINCIPE(kao i mnogi),NEGO SE SAMO DRŽI DETALJA.\nDETE,SVET OVAJ KAKAV JESTE,nikakav,zlikovački ili divan,odavno ne počiva NA DETALJU,NEGO PRINCIPU.\nI nema više suverenih država,nije to ni SAD(Engleska,ili Australija),nažalost ili na sreću to su ostaci polovine 20 veka.SVETOM vladaju multinacionalne kompanije,ovde ih još nema,oni postavljaju i kreiraju pravila IGRE,a mi možemo jedimo kao ljudi da vrištimo:MARŠ U....


Ego-magazin | Deset najviše plaćenih fotografija (od svih na svetu)\nDeset najviše plaćenih fotografija (od svih na svetu)\nin Fotografija, Novosti / by Ljubomir Jankovic\nPonekad nas fotografi totalno zasene svojom sposobnošću da svet oko nas sagledaju na potpuno jedinstven način i to pogledom iz sasvim novog ugla. A opet, ponekad slikaju prizore toliko banalne ili odbojne, da je gotovo nemoguće razumeti zašto je toliko njih upravo takve snimke prepoznao kao dela velikih majstora. Tržište na kojem se vrte umetnička dela je prava enigma, a ponajviše kad je u pitanju fotografija…\nSledećih deset snimaka, rankirani su prema vrednosti, onako koliko su ih u milionima dolara platili na aukcijama tokom par poslednjih godina.\n(ovaj post bio je originalno postavljen na “FREEYORK”\n01. Rajna II (reka), najplaćeniji Andreas Gursky (1999.), 4.3 miliona dolara\n02. Bez naziva #96, ponovo autorka Cindy Sherman (1981.), 3.9 miliona dolara\n03. Za Njeno Visočanstvo, umetničkog tandema Gilbert&George (1973.), 3.7 miliona dolara\n04. Trupe pokojnika ćaskaju, osmislio i fotografisao autor Jeff Wall (1992.), 3.7 miliona dolara\n05. bez naziva (kauboj), fotografiju načinio Richard Prince (2001-02.), 3.4 miliona dolara\n06. 99 centi II, diptih, autor Andreas Gursky (2001.), 3.3 miliona dolara\n07. Los Angeles, autor Andreas Gursky (1998.), 2.9 miliona dolara\n08. Jezerce / Mesečina, koju je uradio Edward Steichen, (1904.), 2.9 miliona dolara\n09. bez naziva #153, autorke Cindy Sherman, (1985.), 2.7 miliona dolara\n10. Billy the Kid, snimak nepoznatog autora, (1880.), plaćen 2.3 miliona dolara\nTags: Andreas Gursky, Cindy Sherman, Fotografija, Jeff Wall\n← Kako se džinovska lobanja zmaja obrela na obali Britanije\nDeset epskih rešenja “kućica na drvetu” koje su više cool nego stanovi u kojima živimo →\nVazdušni snimci – Bernhard Lang\nPortreti sa brašnom\nDokumentovanje istorije: Terminal TWA\n21. 01. 2021., 13:00


Prijetnja Turske: Od ponedjeljka vraćamo džihadiste u Evropu - CdM\nPrijetnja Turske: Od ponedjeljka vraćamo džihadiste u Evropu\nTurska će već od ponedjeljka, 11. novembra, početi da šalje kućama strane pripadnike “Islamske države”, rekao je ministar unutrašnjih poslova Turske Sulejman Sojlu, upozorivši Evropu da nije bitno da li su bivši militanti dobrodošli ili ne.\nTurska već izvjesno vrijeme kritikuje svoje evropske saveznike koji neće da preuzmu nazad borce “Islamske države” koji su njihovi državljani, i prijeti da će ih vratiti čak i ako im je ukinuto državljanstvo.\n“Mi smo im već rekli da ćemo te ljude vratiti u njihove zemlje, počinjemo u ponedjeljak“, rekao je Sojlu, prenose agencije.\nTagsDžihadisti Evropska unija EU migranti Sulejman Sojlu Turska\nNa zalost upravu su Turci šteta pa će i kod nas debili doći !\nPaa, valjda nijesu gori od “naših” četnika?\nIzvor: Fonet / N1\nPremijer Španije i predsjednik Katalonije počeli pregovore


Nepodobnim radnicima ZOI-ja spremaju se otkazi\nSDA-ov direktor Midhat Hubijar preduzeće vodi u propast\nIz Sindikata radnika ZOI ’84 pozivaju pravosudne institucije da uđu u ovo preduzeće da bi se istražio dosadašnji i spriječio novi kriminal. Kako nam je rekao predsjednik Sindikata Alija Hodžić, mnogim radnicima bez njihove saglasnosti uručena su rješenja o godišnjem odmoru, nakon čega će dobiti i otkaze.\n- S druge strane, unapređuju se osobe koje to ničim nisu zaslužile, a koalicija SDA - DF već je na djelu. U preduzeću su već iz DF-a imenovali svog čovjeka za izvršnog direktora, dok direktor Midhat Hubijar (SDA) do sada nije ponudio nikakav program prema kojem bi firma radila. Uposlenici moraju biti najvažniji, jer oni doprinose, a ne stranke na vlasti koje žele sakriti kriminal - rekao nam je Hodžić.\nOn napominje da neće dozvoliti da se s radnicima radi šta hoće te da bi sve firme ostale na zdravim nogama da se na vrijeme spriječio kriminal.\n- Interni revizor je podnio ostavku jer nije želio slušati laži koje su mu servirali. Zar je pošteno da uposlenici koji su posljednji došli ostanu u preduzeću, a budu otpušteni dugogodišnji radnici - dodao je Hodžić.\nHodžić: Istražiti kriminal\nInače, prema ranijem programu sanacije ZOI-ja, trebalo bi biti otpušteno 35 radnika, a dolaskom Hubijara, kako kažu radnici, ne gleda se socijalni status uposlenika, nego podobnost, što je nedopustivo. Prije nekoliko dana uposlenici ZOI-ja digli su pobunu protiv direktora koji je tražio da odustanu od štrajka, što su oni kategorično odbili.\nHtjeli smo čuti i stav direktora Midhata Hubijara o problemima u preduzeću, ali su nam iz njegovog kabineta jučer kazali da je na sastanku van zgrade.


Veliko Golovode – Kruševac PRESS\nRedakcija\t 14.05.2017. 0\nU saobraćajnoj nesreći koja se dogodila noćas oko 00.15 časova, u mestu Veliko Golovode kod Kruševca, 44-godišnja putnica u „mercedesu“ zadobila je teške telesne povrede opasne po život od kojih je u bolnici preminula. Do saobraćajne…\nS. Milenković\t 08.03.2017. 0\nU selima Veliko Golovode i Modrica počela je izgradnja kolektora koja se realizuje u okviru projekta „LOT 2“ čija je vrednost 6,6 miliona evra. U okviru projekta „LOT 1“ na teritoriji Grada Kruševca postavljeno je sedam kolektora za…


JP Morgan: Rad od kuće neefikasan, povratak u kancelarije – The PRESTIGE\nStopa obavljenog posla najviše je pogođena ponedjeljkom i petkom, navode podaci koje je izvršni direktor te kompanije Džejmi Dimon predstavio analitičarima iz firme “Keefe, Bruyette & Woods”.\nBanka je primijetila smanjenje efikasnosti “kod svih zaposlenih, ne samo kod mlađih”, rekao je naknadno portparol JPMorgan-a, Majkl Fusko.\nFinansijski gigant smatra da bi mlađi radnici “mogli da propuste priliku za učenje” time što nisu u kancelarijama, uz ocjenu da rad na daljinu ne može zameniti stvarnu interakciju, prenosi portal Novaekonomija.rs.\nDok su istraživanja prije pandemije pokazale da su zaposleni koji rade na daljinu podjednako efikasni kao “obični” radnici u kancelarijama, bilo je pitanja kako će na zaposlene uticati prinudna zabrana kretanja tokom korona-krize.


Novi Pazar je savladao Bačku Palanku sa 2:0, golovima Luke Ratkovića u 24. iz penala i Seada Islamovića u 77. minutu.\nU Ivanjici Javor je poveo golom Obijore Odite u 59. minutu, a izjednačio je Miljan Vukadinović u 82. minutu, da bi Novosađani bili bolji u penal seriji 4:1.\nRanije odigrano: Dubočica - Partizan 0:1, Radnik - Loznica 1:2, Rad - Napredak 1:0, TSC - Kolubara 2:1. Utorak: Radnički - Metalac 1:1 - 2:3 penalima. Utakmica Crvena zvezda - Radnički Niš odložena je jer su crveno-beli u ovom terminu odigrali zaostali meč Superlige protiv Voždovca.\nSport fudbal Kup Srbije


Magične makazice Zlatana Ibrahimovića - Sportska sećanja\nMagične makazice Zlatana Ibrahimovića\nHome » Golovi za sva vremena » Magične makazice Zlatana Ibrahimovića\nOno što je švedski fudbaler Zlatan Ibrahimović uradio Engleskoj u prijateljskoj utakmici, novembra 2012. godine, ne može se opisati rečima.\nOn je sa četiri gola „potopio“ Engleze, a ono što je uradio u 91. minutu učinilo ga je fudbalskim „vanzemaljcem“.\nZaista, ne pamti se da je ikada na jednoj zvaničnoj utakmici neki fudbaler napravio takav potez koji je zaprepastio svet – nakon što je golman Džo Hart izbacio glavom loptu sa ruba svog šesnaesterca, Zlatan se kao na treningu vinuo u vazduh i „makazicama“ postigao gol sa više od 20 metara, po mnogima bio je to jedan od najlepših golova svih vremena!\nGol je utoliko luđi što su dva odbrambena igrača Engleske bila na korak od gol-linije, ali ni to nije vredelo – Švedska je slavila sa 4:2.\nRio Ferdinand odmah je reagovao na Tviteru konstatacijom „Zlatan je upravo utišao sve kritičare. Bio je nemilosrdan večeras“, a u pohvalama na Zlatanov račun su mu se pridružili i vodeći britanski i švedski mediji.\nPriznanje „Ibri“ su odali i ostali protivnici na terenu. Kapiten engleske reprezentacije Stiven Džerard rekao je da je to najverovatnije najlepši gol koji je video uživo, a selektor Engleske Roj Hodžson je, takođe, pohvalio ovog sjajnog fudbalera. „Bilo je divno videti takav gol. Mada, bilo bi mi draže da ga je postigao protiv neke druge ekipe.“ – istakao je Hodžson i dodao da je sve izgledalo kao da gleda video-igricu.\nIbrahimović je posle meča takođe rekao da će Englezi sada možda reći da je on najbolji fudbaler na svetu.\n“Tako je to sa Englezima. Ako postigneš gol protiv njih onda si dobar igrač, a ako ne, onda nisi. Sećam se Lionela Mesija pre finala Lige šampion 2009. godine. Tada je postigao gol za Barselonu u finalu sa Mančester Junajtedom i odjednom je postao najbolji igrač na svetu. Možda će sada to reći za mene.” – rekao je Ibrahimović.\nPogledajte i uživajte u magičnom golu makazicama Zlatana Ibrahimovića na meču Švedska – Engleska.


Bilbord Niš NI-410 | Bilbordi Vojvodina i bilbordi Srbija\nBilbord Niš NI-410\nOpis: Bul. 12 februar na ulazu u Niš sa autoputa Beograd – Niš kod skretanja za Niški aerodrom. U blizini su: IDEA, FORMA IDEALE


LOTO sedmica 72. kolo Lotoa izvlacenje\n16. jul, 19:09\n05.09.2018. / 15:30 15:30\n06.09.2018. / 07:06\nSva tri miliona bi popio i poje :))))))\n05.09.2018. / 20:56\nZasto od ovog kola poskupela uplata ...\n05.09.2018. / 23:15\n@Poskupljenje zbog bmw-a\n05.09.2018. / 19:51\nto je sve laz, ma ko je jos dobio sedmicu 😃\n05.09.2018. / 16:58\nKako ce da se finansira fk zvezda ako se izvuce 7...\n05.09.2018. / 18:03\n@Sumadinac hahaha sumadinac sanja es Terzu madjiju 😃\n05.09.2018. / 16:44\nPojesce vuk magarca :-)\n05.09.2018. / 16:32\nNe mozemo da uradimo nista zato sto nam je drzava oduzela i pravo na srecu, da smo negde u Evropi ili USA pa i da poverujem u lutriju ovde teško!\n05.09.2018. / 16:27\nMa Srbija me vise nebi ni videla 🤣\n05.09.2018. / 17:01\n@Bzvz sestica malo bolja je ok. Sedmicu dobija naravno drzava. Sta bih sa sedmivom? Svi bi trazili na zajam i opet nemas. Bogata sestica je dobitak za mir u kuci\n05.09.2018. / 15:54\n3 11 19 22 27 31 33\nUpravo gledate Početak nastavka dijaloga u Briselu uz POGAČU i SRPSKU PROJU! 0 Info video Pre 39 min Pogledajte kako je predsednik Srbije Aleksandar Vučić započeo svoj prvi sastanak u Briselu sa evropskim komesarom za...


ZABRANIĆE OSMANU DA VIDI DETE? Šopićka uputila PORUKU - "Nije valjda da misle da će da uđu u našu kuću" - Balkanski Vesti\nZABRANIĆE OSMANU DA VIDI DETE? Šopićka uputila PORUKU – “Nije valjda da misle da će da uđu u našu kuću”\nPonedeljak veče je rezervisano za “Pretres sa Milanom Miloševićem” i tom prilikom su raskrinkani mnogi odnosi u Beloj kući. Ivana Šopić negirala je da je u razgovoru sa Mirkom Gavrićem izgovarala rečenice, kojima je direktno zabranila prijateljima Stefana Karića da vide njihovu bebu u budućnosti, ali i da je aludirala da sa Ana Korać bavi prostitucijom.\n– Rekla sam da ne mogu da verujem da neki ljudi koji otvoreno nisu podržali našu vezu, šta ako on i ja prebrodimo apsolutno sve i na kraju ostanemo zajedno, nije valjda da misle da će da uđu u našu kuću. Treba danas ili sutra da nam vidi dete, a pljuvali su me – govorio je Šopić.\n– Ne treba da se uopšte dovodi u pitanje da li će moji prijatelji da vide moje dete, to je suludo, neko bi tu stradao. Moja porodica treba da zna da je to za mene skroz smešno. Čudi me da se bilo ko javlja, rekao sam ljudima da se ne mešaju – tvrdio je Karić.\n– Niti sam ja trudna, niti ćemo da se venčamo! Rekla sam da mi nisu jasni ti ljudi koji javno govore loše o nama, da ćemo možda jednom da uspemo, a oni misle da će da dođu da vide naše dete – dodala je Ivana.\nŠopićeva je negirala da je u razgovoru sa Mirkom Gavrić aludirala na to da se Ana Korać bavila prostitucijom.\n– Ja nisam htela Janjušu, niti Kariću da se uvalim preko deteta. Meni bi bilo jasno da on ima 50 godina, da ima kriv nos, pa da tu bude nešto čudno. Uopšte ne smatram da sam Filipu, Janjušu i Stefanu prodavala iste fore. Nisam nikada rekla da nisam putovala i radila kao Ana Korać, evo neka puste klip, pa neka Ana sama proceni. Išla sam na Ibicu i šta je problem, sa društvom – dodala je Šopićeva.\n– Ako je to problem, Osman to može da potvrdi, jer je tom čoveku sa kojim je Ivana bila prodao auto – tvrdio je Karić.\nTagged zadrugaAna KoraćIvana Šopićonline streamOsman Karićrijaliti zadrugaStefan KarićTV Pinkuživouživo PinkVIpzadrugaZadruga 1. sezonaZadruga 2Zadruga 2. sezonaZadruga 3. sezonaZadruga treća sezonazadruga učesniciZadruga uživo vesti\nPrevious Article (VIDEO) PROCURIO KLIP! Zadrugarka KRŠI OSNOVNO PRAVILO PRODUKCIJE, a niko je nije video: SVIMA promaklo?\nNext Article POMIRIO SE IZ SAŽALJENJA? Mensur OTKRIO zbog ČEGA je dao Mini DRUGU ŠANSU “Žao mi je, pomaže mi…”


Press Online :: Ona i On :: Najčešće muške laži\nIzgovori tipa "Nisam video poruku" ili "To mi je bivša devojka" su samo neki koje muškarci koriste kada žele da slažu.\nPojedine laži nisu toliko strašne da bi se prevazišle, ali postoje stvari preko kojih ne biste smeli da pređete.\nKada vam on kaže da vas nije prevario, a znate da jeste, svako dodatno ubeđivanje delovaće negativno po vaš odnos. Preko ovakve laži ne biste trebali da prelazite.\nNaravno, već vam je poznat izgovor da nisu videli vašu poruku ili nisu imali mobilni telefon kod sebe. Za to vreme on verovatno lajkuje statuse po Fejsbuku ali vašu poruku uredno izbegava.\nTakođe, izgovori da mu je to samo drugarica uopšte nisu novi, tako da napravite razliku između prijatelja i osoba sa kojima često provodi vreme.\nAko se viđa sa bivšom devojkom, a laže vas da se nisu videli onda nešto nije u redu. Ne bi trebalo da vas laže oko takvih situacija. Međutim, ako laže da se nisu videli onda imate problem. Pozivi u kasne noćne sate ili poruke od bivših devojaka ukazuju da on još uvek nije emotivno preboleo situacije iz prošlosti.\n[06.02. 2014., 09:07]\nJa sam sa mojim bivsim muzem bila u braku, dobili sina, prevario me, posvadjali zestoko i razveli. Sad on vara samnom ovu gde stanuje, jer se nije ni ozenio i MENI SUPER. Nikad bolje. Znam da me voli, da je isti, a meni bas lepo, ma nikada lepse, ljubi me i voli vise nego dok smo bili u braku, bas me je zeljan...!!!\n[24.08. 2013., 22:03]\nmoj vara cini mi se. lud je skroz.


MALA AZBUKA BAČKIH JELA – EKLERI\nRead more about MALA AZBUKA BAČKIH JELA – EKLERI\nFILM: KULTURNI PREDEO BAČA SA OKRUŽENJEM\nDonosimo vam priču o jednom prostoru gde je očuvana biosfera, na kome traju i teku kao moćni Dunav migracije ljudi, kultura i religija, a o čemu svedoči bogatstvo kulturnog nasleđa.\nZa početak biće to kratki film o Kulturnom predelu Bača sa okruženjem, rađen za potrebe isticanja njegovih vrednosti i nominacije za upis na Uneskovu listu svetske kulturne i prirodne baštine.\nRead more about FILM: KULTURNI PREDEO BAČA SA OKRUŽENJEM\nRead more about KONTINUITET NASELJAVANJA ČOVEKA KAO SINONIM ZA BAČ\nMALA AZBUKA BAČKIH JELA – ĐUVEČ\nRead more about MALA AZBUKA BAČKIH JELA – ĐUVEČ\nMALA AZBUKA BAČKIH JELA – DAMEN KAPRIC\nRead more about MALA AZBUKA BAČKIH JELA – DAMEN KAPRIC


Zatražiti ćemo od nadležnih institucija provođenje detaljne istrage o svim 'korekcijama' prostornih planova u Kantonu Sarajevo, koje su naredili općinski načelnici i gradonačelnici u posljednjih 10 godina kroz zloupotrebu ovlaštenja i 'pravnih praznina' u ranijim zakonskim rješenjima koja su uređivala ovu oblast.\nPovećanje spratnosti objekata, proširenje zgrada, nedovoljno ulaganje u infrastrukturu, prevare u broju stambenih jedinica, manipulacije sa parkingom, terminologijom takozvanih stambeno-poslovnih objekata i kongresnih centara - sve su to teme koje vezujemo za ono što danas možemo otvoreno nazvati 'građevinskom mafijom'. Ona posebno cvijeta u općinama koje su imale 'slobodnog prostora' za novogradnju, uz sve zelene površine koje su dobile novu namjenu uz par potpisa ključnih donosilaca odluka.\nNiko nije vodio računa o potrebi novih škola, ambulanti i drugih objekata društve infrastrukture. Istovremeno, građanima se zamazuju oči, pa su se za izmjene regulacionih planova obećavala naknadna ulaganja u zajednicu - samo da takve odluke prođu javne rasprave. Građani su prevareni, a revizije nema.\nMi u GS-u ćemo tražiti da revizije bude i da se utvrdi ko je sve pravio ustupke građevinskoj mafiji, pa makar takva informacija - umjesto u optužnicama Tužilaštva završila samo na stubovima srama posljednje decenije haosa novogradnje u Kanotnu Sarajevo.


Banje Srbije | Banje u Srbiji | Страна 2\nАрхиве категорија: Banje Srbije\nU ovoj kategoriji se nalazi spisak i detaljni prikaz svih banja u Srbiji\nBanjski prostor bio je naseljen od davnina, što potvrđuju tragovi topljenja rude i brojne rudarske iskopine, posebno one kod sela Lece i Novog Brda. Tu je i značajno, ali još uvek nedovoljno istraženo i turistima slabo prezentirano, arheološko nalazište Caričin grad, poznat kao Justinijana Prima. Rimljani su koristili toplu lekovitu vodu u VI veku. Zbog ratnih nemira, jedno stanovništvo sa ovih prostora se iseljavalo a drugo doseljavalo. U srednjem veku selo Sijarina je bilo središte župe u slivu Banjske reke i sigurno je da su izvori lekovite vode tada korišćeni. Dolaskom Turaka u ove krajeve izvori su zapušteni, ali se zna da je u XVII veku ova banja bila na glasu. O lekovitosti vode dostase znalo između 1890. i 1900. godine, kada je izgrađeno kupatilo sa malim i velikim bazenom. Tada se grade i prve kuće za prihvat posetilaca. Bili su to poznati Acini konaci i Maznićevi konaci, podignuti 1906. godine. Imali su 20 gostinskih soba i kafanu. Posle Prvog svetskog rata izgrađena je zgrada od tvrdog materijala sa bazenom i kadama od betona. Sa izvora do bazena i kada voda je sprovedena otvorenim kanalom. Do kraja Drugog svetskog rata postojale su samo manje banjske vile. Veći banjski objekat izgrađen je 1954. godine. Vremenom je postao stacionar za prihvat bolesnika. Danas ovde postoji hotel Gejzer sa 270 ležaja. Za vreme leta radi kamp, a u privatnim domaćinstvima gostima se nudi više od 1.000 postelja. Наставите са читањем →\nKorišćenje lekovite vode u Vrnjcima za vreme Rimljana potvrđeno je 1924. godine. Prilikom radova na otkrivanju novih izvora, pronađeni su ostaci isklesane stene s otvorom za isticanje vode. Bilo je i tragova manjeg drvenog bazena i bunara ukopanog u steni s izvorom koji je napajao bazen. Prilokom čišćenja bazena u njemu je pronađeno 60 metalnih novčića, a tokom daljih radova još 440 primeraka rimske monete. Smatra se da potiču od posetilaca koji su darivali izvore u znak zahvalnosti boginjama za izlečenje. Numizmatični obrađeni, neki primerci rimskog metalnog novca se čuvaju u Beogradu i Vrnjačkoj Banji. Pažnju plene kovanice sa likom Konstantina Velikog, rimskog imperatora, koji se rodio u Naisu (Nišu). Arheološka istraživanja ukazuju na skromnu banju, koja je verovatno zapuštena u drugoj polovini IV veka. Izgubivši balneološku funkciju izvor lekovite vode Fons Romanus dugo je bio nepoznat, i ako se u dolini zapadne morave odvijaju značajni događaji, razvijaju naselja, organizuju gradovi… Iz doba srpske države, pre bitke na Kosovu, o izvorima u Vrnjcima nema dovoljno podataka, iako se nedaleko od njih nalazi Kruševac, prestonica kneza Lazara. Dolazak Turaka označio je novu fazu korišćenja lekovite vode. Kada su Srbi 1830. i 1833. godine dobili izvesnu autonomiju, pristupilo se izgradnji crkve u Vrnjcima. Odlaskom Turaka, situacija se promenila, pa se došlo do zaključka da su vrnječke vode pogodne za terapijsko pijenje i kupanje, i da izvor treba urediti. Наставите са читањем →\nPo nizu pokazatelja Sokobanja je već više decenija među prvima u našoj zemlji. Iz prošlosti je poznata pod nazivima Banja, Banjica, Varoš-banja, Velika Banja, Aleksinačka Banja, Al Banja, Hajduk Veljkova Banja i Sokol Banja. Sadašnji naziv grada, opštinskog središta i banje, datira iz sredine XIX veka, tačnije od 1859. godine. Već tada, Sokobanja je bila veoma živo mesto, posebno zbog toga što se očekivao dolazak na lečenje kneza Miloša, pa su u banju pristigle mnoge značajne ličnosti tadašnje Srbije. Наставите са читањем →\nRibarska Banja je poznata iz davne prošlosti. Prva analiza lekovite vode urađena je 1834. godine. Sezonskog lekara imala je 1847. godine, a po poseti Aleksandra Karađorđevića, Ilije Garašanina i Stevana Knićanina, 1852. godine postala je poznata banja. U novom kupatilu izgrađenog 1853. godine bolesnici su se lečili, a imali su i stalnog lekara. 1876. godine Turci su je razorili, ali je Banja obnovljena 1896. godine, pa je u narednim godinama izgrađeno nekoliko vila i gostionica. Ribarska Banja ugostila je i kralja Aleksandra Obrenovića i kraljicu Nataliju, a nešto kasnije i kralja Petra Prvog Oslobodioca. Banja dobija koncesiju 9. marta 1904. godine i ovo je veoma važan period, jer je tada počelo moderno uređenje Banje. Ovaj period vezan je za Kralja Petra. Ne samo da je odobrio koncesiju kojom su se otvorila vrata reformisanju banje, već je i redovnom posetom ove banje dao lep primer narodu, koji od tog vremena u sve većem broju posećuju banju. Наставите са читањем →\nU najmlađe balneološke centre Srbije ubraja se Prolom Banja. Kao prirodno lečilište poznata je od 1977. godine. Na prostoru današnje banje i u neposrednoj okolini ima materijalnih tragova koji ukazuju na postojanje naselja u doba Rimljana i Vizantinaca. Današnji naziv izveden je po selu Prolom, koji je verovatno imao zaselak poznat kao Banja i Bačije. Zemljište oko izvora tople vode nazivano je Banja ili Banjsko. Do 1961. godine samo nekoliko domaćinstava u selu Prolom izdavalo je sobe posetiocima lekovitih izvora. Poslovanje je bilo izrazito sezonsko u letnjim mesecima. Iza toga se broj ležaja za izdavanje u privatnim domaćinstvima brzo povećavao, ali im je struktura bila vrlo nepovoljna, a konfor na visokom nivou. Osamdesetih godina prošlog veka ovde je bilo više od 1800 ležaja u privatnim domaćinstvima. Stanje se poboljšalo kada je 14. jula 1968. godine pušten u rad hotel „Radan“ i formirano vikend naselje sa 10 kućica. U objektima preduzeća „Planinka“ u Prolom Banji ima 440 ležaja. Terapijski blok može primiti dnevno do 1500 banjskih gostiju. Наставите са читањем →\nOvčar Banja se nalazi 18km zapadno od Čačka, u Ovčarsko-kablarskoj klisuri Zapadne Morave, pored puta i pruge Čačak-Požega. Klisura je nastala na mestu jezerouzine kojom je u geološkoj prošlosti komuniciralo jezero iz Požeške sa jezerom u Čačanskoj kotlini. Klisura, usečena između planina Ovčar nadmorske visine 985m i Kablar nadmorske visine 889m u jednom delu je predisponirana dugačka 20km, ima ukleštene meandre i zakonom je zaštićena. Odlikuje se strmim krečnjačkim stranama i ukleštenim meandrima, koji povećavaju turističku privlačnost banjskog okruženja. Наставите са читањем →\nNiška Banja smeštena je na padinama Koritnjaka, krajnjeg zapadnog ogranka Suve planine, visokog 808m. Naselje i objekti zdravstveno-lečilišnog i turističko-ugostiteljskog kompleksa, kao i prostrani parkovi, staze za šetnju, fontane i cvetne aleje, zahvataju široku i ka Nišavi blago nagnutu terasu, koja je nastala tokom geološke prošlosti akumulacijom bigra koji potiče iz vode kraških i termalnih vrela.\nBanja je na nadmorskoj visini od 250m, ali je, šireći se, zahvatila i nešto više i nešto niže lokacije. Viši delovi su ka temenu planinske kose Kovanluk, koja je pod gustom šumskom vegetacijom. Niži deo je ka dnu doline reke Nišave. Ovaj teren je pod vinovom lozom, žitaricama, povrćem i drugim kulturama. Od najviših delova Koritnjaka, Niška Banja je uadaljena 1 do 2km, a isto toliko i do Nišave. Наставите са читањем →\nMataruška Banja je jedna od najmlađih banja u našoj zemlji. Nalazi se u jugozapadnom delu Kraljevačke kotline, sa desne strane Ibra, na 215 m nadmorske visine. Sa juga i istoka zaklonjena je ograncima Stolova (1,375 m), sa zapada i jugozapada ograncima Troglava (1.177 m) i Čemerna (1.579 m). Ima povoljan saobraćajni položaj, jer se nalazi pored puta i pruge Beograd-Kraljevo-Raška. Preko Kraljeva, dolinom Zapadne Morave, prugom i putem, povezana je sa Čačkom na zapadu i Kruševcem na istoku. Наставите са читањем →\nPrvi značajan lokalitet, u dolini Crnog Timoka, udaljen 11 km od Zaječara, jeste Gamzigrad. Ovde, na rasednim linijama, kao i u samom rečnom koritu Crnog Timoka, javljaju se termomineralni izvori. Gamzigradska Banja se nalazi na samoj obali donjeg toka Crnog Timoka na 160 m nadmorske visine. Наставите са читањем →\nKod sela Rakovca, neposredno uz autoput i železničku prugu Niš-Skoplje, na prostoru koji pripada Bujanovacu, gradskom naselju sa 12.000 stanovnika i opštinskom središtu dela Južnog Pomoravlja, postoje izvori i bušotine lekovite vode. Oni su bili osnova za razvoj banje koja je najpre bila poznata pod nazivom Rakovačka Banja, a zatim menja naziv u Bujanovačka Banja. Od Vranja je udaljena 13 km. Nadmorska visina joj je 395 m. Izvori lekovite vode pojavljuju se iz aluvijalne ravni Južne Morave, a uslovljeni su rasedom koji se pruža neposredno uz Crkvište, uzvišenje izgrađeno od naslaga škriljaca. Ima indikacija da su lekovitu vodu kod Rakovca koristilš Rimljani, ali se pouzdano zna da su je Turci nazivali Karaman banja, što znači crno blato. Blato i danas postoji i koristi se za pravljenje lekovitih obloga. Наставите са читањем →\nBanja Vrujci nalazi se u centralnom delu Srbije, na severnoj strani planine Suvobor i Maljen. Naselje i banjski objekti razvili su se u dolini reke Toplice, koja se uliva u Kolubaru. Nadmorska visina banjskog kompleksa je 180 m do 252 m, a pristupačnost laka oz pravca Mionice, Ljiga, Valjeva, Lajkovca, Uba. Od Mionice Vrujci su udaljeni 10 km, Ljiga 11 km, Valjeva 30 km, Lajkovca 33 km, Uba 38 km, Gornjeg Milanovca 52 km i Beograda 92 km. Iznad Banje Vrujci izdižu se planinske strane Suvobora, i ona je najistočnija planina u nizu Valjevskih planina. Na planini Suvobor nalazi se lokalitet Ravna gora, široki plato, bogat bukovom šumom i pašnjacima. Suvobor je iz istorijske prošlosti poznat po čuvenoj Kolubarskoj bici iz Prvog svetskog rata, a Ravna gora po ravnogorskom pokretu đenerala Draže Mihailovića iz Drugog svetskog rata. Turisti ovde mogu posetiti kulturno-istorijske znamenitosti i spomenike: crkvu Svetog Đorđa, spomenik đeneralu Draži Mihailoviću, planinsku kuć i vidikovac „Babina glava“. Ovde se mogu posetiti i prirodne retkosti: izvoti tri čiste rečice i dve pećine: Suva i Mokra pećina. Наставите са читањем →\nTradicija banjskog lečenja i turizma u Srbiji jednim delom temelji se i na termomineralnoj vodi koja se pojavila iz bušpotine na periferiji Mladenovca, grada osnovanog 1882. godine, koji je od Beograda, u pravcu juga, udaljen 50 km. Voda sa periferije Mladenovca doprinela je prepoznatljivosti Srbije time što je na svetskim izložbama 1906. godine u Briselu i 1907. godine u Londonu odlikovana za kvalitet. Izvozila se tada kao stona mineralna voda u Francusku, Belgiju i Nemačku. U razvoju Seltersa, kako je ovaj lokalitet nazvan, kao punionice mineralne vode i banjskog lečilišta, izdvaja se nekoliko faza. Bilo je uspona i padova, sažimanja i proširivanja funkcija. Наставите са читањем →


DF i SBiH neće dati podršku manjinskoj Vladi TK – SodaLIVE.ba | Lukavački info portal\nU sjedništu Kantonalnog odbora SDP-a Tuzla delegacija ove stranke u petak je primila predstavnike Stranke za BiH (SBiH) i Demokratske fronte (DF), saznaje Faktor. Tema razgovora bila je podrška manjinskoj Vladi Tuzlanskog kantona.SDP već desetak dana prikuplja potpise za podršku manjinskoj Vladi TK u kojoj bi ova stranka imala premijera i šest ministara. Do sada je potpise stavilo deset zastupnika SDP-a, po dva Naše stranke i SBB-a te četiri PDA, što ukupno daje 18, odnosno minimalnu većinu potrebnu da nova vlada dobije podršku u Skupštini TK, piše Faktor.ba.\nPored navedenih stranaka, u Skupštini TK SDA ima devet, DF tri i SBiH dva zastupnika, te su današnji razgovori imali za cilj da prošire podršku projektu manjnske vlade. Međutim, DF i SBiH su danas SDP-u rekli “ne”.- Mi smo na sastanku ponovili naše ranije izrečene stavove. Nismo u mogućnosti dati podršku manjinskoj Vladi TK, jer imamo potpisan koalicioni sporazum sa SDA, koji se odnosi i na Tuzlanski kanton˝ rekao je Mirnes Gušić, predsjednik Regionalnog odbora SBiH Tuzla.\nNezvanično saznajemo da ni DF nije pristao da uđe u ovu priču, jer oni svoje potpise nisu željeli staviti pored potpisa zastupnika PDA.Priča o manjinskoj vladi ide dalje u ponedjeljak kada bi se trebao održati sastanak predstavnika SDP-a i Naše stranke (NS). Saznajemo i da je Naša stranka uputila pismeni akt SDP-u u kojim ističu svoje principe u procesu formiranja manjinske vlade, konceptu koji ova stranka podržava.\n˝SDP ima snažnu podršku Naše stranke kada je u pitanju manjinska vlada, to je nešto što je bila i naša zamisao. Naš ključni uvjet je da u toj novoj vladi nema ministara iz PDA i SDA. Također, tražili smo da se program nove vlade pošalje zastupnicima svih stranaka, dakle i PDA i SDA, da nevezano za stranku kojoj pripadaju, daju podršku ovom projektu˝ rekao je za Faktor Mirsad Čamdžić, predsjednik Regionalnog odbora NS Tuzla za Faktor.


Cinema City - Đavolja varoš | 2009.\nRežija: Vladimir Paskaljević\nScenario: Vladimir Paskaljević\nGlavne uloge: Lazar Ristovski, Danica Ristovski, Uroš Jovčić, Jana Milić, Marija Zeljković, Mina Čolić, Slavko Štimac, Nebojša Milovanović, Nenad Pećinar, Lena Bogdanović, Marta Beres, Andrea Erdely, Goran Jevtić, Vlastimir Velisavljević, Igor Đorđević, Milan Tomić, Radoslav Milenković, Dragan Petrović, Aron Balazs\nSiromašna devojčica Jelena pokušava da sebi priušti časove tenisa po svaku cenu, stoga trpi ponižavanje ohole Ivane, ćerke bogate prostitutke. Bogati tinejdžer shvata da ne može kupiti ljubav, i da ga je devojka zaista napustila. On ne može da prihvati tu činjenicu, i postaje naslilan. Bivši emigrant se vraća u Beograd i pokušava da otpočne posao, investirajući svoju ušteđevinu u izgradnju nekretnina, ali ubrzo shvata da se nalazi u svetu korupcije i ucene. Prostitutke imaju para, ali samo glume da su srećne. Ćerka jedne od prostitutki pokušava da pronađe svog oca. Taksista krivi ceo svet za svoju ličnu tragediju. On ima spisak osoba koje smatra odgovornim za svoju nesreću i kreće da se sveti...\nVladimir Paskaljević je diplomirao režiju na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu. Njegov studentski film DELFINI SU SISARI (1997) je osvojio nekoliko međunarodnih priznanja, između ostalog priznanje međunarodne kritike na festivalu u Montrealu 1997.\nOd tada je snimio dokumentarnu TV seriju za RTS pod nazivom “Koža” o integraciji romske dece u srbijansko društvo. Napisao je i pozorišnu komediju “Preterano nasledstvo” koja je izvedena u Srpskom narodnom pozorištu, Novi Sad, i objavio roman pod naslovom “BDSM” o paradoksima nacionalnih podela. Po njegovom scenariju je Goran Paskaljevic, snimio film OPTIMISTI (2006) koji je osvojio brojne nagrade širom sveta. ĐAVOLJA VAROŠ je prvi igrani film Vladimira Paskaljevića.


Zavičaj slavi heroje Republike Srpske | Radio Televizija BN\nZavičaj slavi heroje Republike Srpske\nČlanovi porodica poginulih boraca, saborci, predstavnici Boračke organizacije, lokalne uprave, okupili su se ispred centralnog spomen- obeležja u Ugljeviku na kom je isklesano 301 ime poginulog borca Vojske Republike Srpske. Položeni su venci i cveće i pomen-parastosom i zajedničkom molitvom odata počast poginulim borcima koji su od Kosovskog boja do današnjih dana polagali živote za krst časni i veru pravoslavnu.\nRepublika Srpska 28.06.2016 | 13:05\nNačelnik opštine Ugljevik Vasilije Perić, kaže da je tradicija da se u predvečerje Vidovdana zajedničkom molitvom Ugljevičani sećaju svih poginulih sprskih junaka. "Naša dužnost i obaveza je da poštujemo i negujemo sećanja na srpske junake koji su živote dali da bi srpski narod opstao na ovim prostorima i živeo u slobodi", rekao je Perić. "Žrtve ovih junaka nikada ne smeju biti zaboravljene, a obaveza svih nas je da njihove porodice materijalno pomognemo u ovim teškim vremenima."\nPredsednik Boračke organizacije Ugljevika Jovan Marinković rekao je da je molitveni skup upriličen da žrtva poginulih saboraca ne padne u zaborav i da „dok postoji Boračka organizacija njihov značaj neće pokriti nikakav veo zaborava".\nVidovdan je slava Vojske Republike Srpske. Više od 3000 Ugljevičana bili su borci Prve majevičke brigade Vojske Republike Srpske, 301 ih je poginulo, a 648 je ranjeno. Prva majevička brigada odlikovana je ordenom Nemanjića.\nMajka poginulog borca Sara Gajić pohvalila je dobar odnos lokalne vlasti i Boračke organizacije prema palim borcima i njihovim porodicama.\n"Sin Mićo Gajić je poginuo sa 20 godina, drugi sin je preminuo od posledica srčanog udara, a suprug se ubio, jer nije mogao da podnese svu tragediju", priča majka heroja Republike Srpske. "Dobila sam stan kao majka poginulog borca i mogu da pohvalim dobar odnos koji imam sa rukovodstvom opštine Ugljevik i Boračke organizacije Ugljevika.\nNEČIJI SINOVI SU DALI ŽIVOTE ZA REPUBLIKU SRPSKU, A NEČIJI SINOVI (TROJKE) PLJAČKAJU REPUBLIKU SRPSKU. MINISTRE PODNESI OSTAVKU ILI UHAPSI MILU.