KIC – Premijera dokumentarnog filma ”Nesalomljivi” – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusKIC – Premijera dokumentarnog filma ”Nesalomljivi”\nKIC – Premijera dokumentarnog filma ”Nesalomljivi”\nMay 18, 2016 Fokus, Najave reportaže izvještaji Comments Off on KIC – Premijera dokumentarnog filma ”Nesalomljivi”\nDokumentarni film “Nesalomljivi” autora Miodraga Bola Boškovića biće premijerno prikazan u petak, 20.maja, u Velikoj sali KIC-a “Budo Tomović”, sa početkom u 20 sati. Ulaz je besplatan.\nDokumentarni film simboličnog naslova “Nesalomljivi” je sastavljen od tematskih djelova autentičnih priča odabranih sagovornika istoimenog serijala, interesantnih za istoriju Crne Gore. Glavni akteri su svjedoci mnogih dešavanja, čuvari nezaborava, koji kazuju o ljudima i događajima, o prošlim vremenima, o nečemu čega više nema.\nGlavni akteri su ličnosti svojstvene samima sebi, koji su sav svoj život „bili na liniji“, prkosili vremenu koje je pokušavalo da ih slomi. To su originalne životne priće, koje su samo njihove, za čiju autentičnost garantuju oni kao takvi – “NESALOMLJIVI“.\nTrajanje filma je oko 70 minuta. Kompletno autorstvo, scenario, režiju i muziku potpisuje crnogorski kompozitor i autor mnogih filmova o Crnoj Gori Miodrag Bole Bošković. Uz originalnu špicu serije, autentične priče, adekvatnu muziku i specifičan video izraz, uz veliki broj, po prvi put objavljenih fotografija i dokumenata, široko gledalište po prvi put do sada će imati priliku da čuje kazivanja direktnih učesnika NOB-a, narodnih heroja, inforbiroaca, crnogorskih književnika, filmskih radnika, slikara, nosioca najvećih državnih i političkih funkcija u Crnoj Gori…\nPrisutni na premijeri, imaće priliku da u okviru dokumentarnog filma „NESALOMLJIVI“, između ostalih, pogledaju i autentična kazivanja: Arhiepiskopa cetinjskog i Vladike crnogorskoga Mihaila, prof.dr.Radovana Radonjića, generala: Draga Ivanovića, Vuka Vlahovića, narodnog heroja Andrije Nikolića, inforbirovaca: Ljuba Vušurovića, Gojka Medenice, zadnjeg živoga vojnika Krsta Zrnova Popovića – Novicu Vujičića, nekadašnjih crnogorskih diplomata, ambasadora Svetislava Pula Vujovića, Milenka Stefanovića, književnika: Sretena Perovića, Sretena Asanovića, Marka Vešovica, Branka Banjevića, Vojislava Vulanovića, nekadašnjih direktora RTV CG i publicista Pera Radovića i Danila Burzana, kapetana duge plovidbe Miodraga Buba Koprivice, ex ministra Vlade CG i gradonačelnika Titograda – prof. dr Mihaila Burića, istaknutih turističkih poslenika Voja Liješevića i Vlada Mitrovića, botaničara Danijela Vinceka, renomiranih crnogorskih slikara: Pura Đurića, Nikole Vujoševića, Nikole Gvozdenovića – Gvozda, filmskih poslenika: Gojka Kastratovića, Mija Adzića, istoričara: Radoja Pajovića, Sašu Čilikova, Voja D.Nikčevića, doktora arheologije Čedomira Markovića, nosioca najvećih državnih i političkih funkcija: Radivoja Rada Brajovića, Blaža Orlandića, Avdula Kurpejovića, Veselina Đuranovića, Vlada Kekovića, Asima Dizdarevića i mnogih drugih!\nDakle, pomenuti filmski projekat će na neki način sublimirati do sada sve emitovane epizode i sve sagovornike, klasificirane po određenim temama – segmentima (o Crnoj Gori, o znamentim crnogorskim ličnostima, o NOB- u, o Titu, o raspadu YU, o 21. maju i td.). U tehničkom smislu, to praktično znači da su od preko 100 sati finalnog materijala pojedinih epizoda istoimenog serijala, scenarijski i režijski određene, a tematski uklopljene u pojedinačne cjeline, priče pojedinih sagovornika u 90.–to minutnu dokumentarnu cjelinu. Finalizovan projekat istoimenog naziva je realizovan u broadcasting formatu „avi“. Povodom promocije planirana je i izrada određenog štampanog propagandnog materijala. Projekat je realizovan uz pomoć Sekretarijata za kulturu i sport glavnog grada, KIC-a „Budo Tomović“, tehnički konsultant na projektu je bio Dimitrije Vučinić, a kompletan autor, koji potpisuje scenario režiju i muziku je renomirani crnogorski kompozitor i autor mnogih filmova o Crnoj Gori Miodrag Bole Bošković.\n„Ideja o realizaciji dokumentarnog serijala, koji bi u potpunosti bio posvećen mnogim ličnostima, koje su, svaka na svoj način i u svoje vrijeme, obilježile crnogorsku istoriju, rodio se u jednom intimnom razgovoru kojeg sam vodio ljeta 2010.godine u Lalevićima, dakle u Bjelopavlićima, rodnom selu moje majke, sa generalom Dragišom Dragom Ivanovićem, koji je pored toga, što je bio učesnik 13.julskog ustanka, bitaka na Sutjesci i Neretvi, jedan od islednika u procesu Informbiroa, član posleratnog Generalštaba JNA, odlikovan mnogim značajnim vojnim odlikovanjima bio i dugogodišnji strateg razvoja oružanih snaga JNA. Đed Drago je bio prijatelj sa mojim pokojnim ocem i umio je lijepo da priča. Pošto je znao da se nalazi u prijateljskom okruženju, njegova kazivanja su bila krajnje istinska i nadasve autentična. Od njega sam čuo prve prave priče kako je dizan 13. julski ustanak, kakva su bila „lijeva skretanja“, kako su strijeljani mnogi pravi i istinski crnogorski komunisti, kako je pala „Branlovica“. To što je Đed pričao o federalistima, Krstu Zrnovu, Baju Stanišiću, Pavlu Đurišiću, Jakovu Jovoviću, bitci na Velje brdo, napadu na Pljevlja je bila čista naučna fantastika onog vremena! Spilberg! Kakav je bio Tito, kako se ponašao Đilas za vrijeme ofanziva, oslobađanje Beograda, ali i o ruskim generalima, Informbirou, socijalizmu, generalima Koči Popoviću, Dragiši Ivanoviću, Milovanu Babiću, razvoju oružanih snaga JNA… Tada sam shvatio da te priče, ako ih ne izgovori licno on kao direktni učesnik događaja, sa posebnim emotivnim nabojem, spontanom gestikulacijom, originalnim načinom kazivanja, gube na značaju i biće vrlo brzo zaboravljene. Tako je znači, 2010. godine nakon četiri dana snimanja, nastao prvi materijal, koji će kasnije biti pretočen u prvu epizodu dokumentarnog serijala. Kada sam razmišljao o sinopsisu, scenariju, režijskoj formi, nekako mi se sam po sebi, svojom težinom ali i originalnošću, nametnu simbolični naziv „NESALOMLJIVI“! Eto tako se rodila ideja, koja je realizovana pet godina, a nešto kasnije i pretočena u istoimenu dokumentarnu seriju, koja je emitovana na ATLAS televiziji. Dugujem zahvalnost prof. dr. Slobu Backovicu, Mihailu Banjeviću, jednim od tadašnjih rukovodioca pojedinih segmenata Atlas koorporacije, što su prepoznali značaj ovog serijala, direktoru TV Atlas Tomici Kneževiću, sekretaru televizije Maji Đačić na podršci, tehničkom konsultantu Dimitriji Vučiniću, kao i Neli Savković i Sneži Burzan na pomoći pri realizaciji ideje prikazivanja filma. Interesantno je da za pet godina snimanja i realizacije, ovaj projekat nije imao niti jednog jedinog sponzora! Snimljeno je preko 80. epizoda koje obiluju interesantmim životnim pričama preko 50 sagovornika. Odabir je bio lično i samo moj. Imao sam neke sugestije sa strane, koje sam nakon tihe sopstvene analize ili prihvatao, iskreno mali broj, ili jednostavno prećutao, vodeći računa da ne uvrijedim predlagača! Svi Crnogorci bi htjeli u Nesalomljive. Nešto im se svidio naslov. I oni koji to jesu i ono koji su sve, samo ne ličnosti sa osnovnim načelima čovjeka, koje na najbolji način oslikava upravo sami naziv serijala – NESALOMLJIVI! Iskreno, četvorica koje sam lično nazvao i pitao da li bi htjeli da budu snimani u emisiji, nijesu prihvatili poziv. Mislim da je glavni razlog, bojazan da njihova pozna dob, godine i trema pred kamerom, ne ukaljaju na bilo koji način njihovu ličnost pred širokim auditorijumom. Svi su jos tada, bili prešli 85.godina! Ostali su bili na „visini zadatka“ i sve ono što smo pričali i doživljavali za i poslije vremena snimanja, sve priče samo za naše uši, sve slike i sva dokumenta koja sam vidio i snimo za ličnu arhivu, ostaće naša tajna. Takav je dogovor, jer ovo je ipak Crna Gora. Žao mi je samo što sam za protekle pet godina snimanja i pored toga što sam nudio mnogima saradnju, na kraju, zbog nerazumijevanja okoline, ostao sam, kao produkcija spor i što su mnogi NESALOMLJIVI, sa kojima je bio postignut dogovor, prije realizacije snimanja umrli Radoš Rotković, Jovo Kapa, Milorad Stojović… Oni zbog kojih NESALOMLJIVI i postoje. Ipak, mogu da kažem da sam relativno zadovoljan i da je danas ipak dosta toga zapisano i arhivirano u serijalu. Za crnogorsku istoriju, za „daleka neka pokoljenja“- ističe Bole Bošković.\n“…Crna Gora nikad, ili vrlo rijetko, nije vodila računa da na neki način, originalno i argumentovano, sačuva autentična svjedočenja onih, koji su direktno ili indirektno, bitno uticali na značajna istorijska dešavanja u okviru pojedinih vremenskih intervala istorije Crne Gore. Mislim da su i sa kompletnim serijalom, simboličnog naziva “NESALOMLJIVI” koji broji oko 80. jednočasovnih epizoda, sa pedesetak učesnika i sa ovim dokumentarnim filmom, nesalomljivi sačuvali od nezaborava njihovo vrijeme i sve ono što će biti važno i biti značajan kamenčić u svjedočanstvu istorijskog crnogorskog mozaika. Kompletan projekat je rezultat mog petogodišnjeg rada. Žao mi je samo, što nijesam bio ”brži”, da snimim i one značajne Crnogorce čija će imena biti upisana zlatnim slovima u analima crnogorske istorije, a koji nažalost nijesu više među živima, nego vjerovatno i dalje biju svoje bitke, na svoj način, među nekim drugim nebeskim prostranstvima i među drugim vremenskim prostorima, koje mi kao obični smrtnici nazivamo “onaj svijet”. I sa ovoliko urađenih svjedočanstava, znam da moj trud nije bio uzaludan. U svakom slučaju namjere su bile krajnje iskrene“… kaže Bole Bošković.\nViše info – Bole Bošković, autor 067 668 434\ndokumentarni ilm "nesalomljivi"\nApril 9, 2011 Najave reportaže izvještaji 0\nU subotu 09. aprila u Velikoj sali Kulturno informativnog centra “Budo Tomović” u Podgorici održaće se predstava Hercegnovskog pozorišta “Noć četiri mjeseca”. Predstava počinje u 20h. Tekst: Stevan Koprivica Uloge: Branka Knežević i Dragana Vlaović […]\nDecember 23, 2017 Fokus, Najave reportaže izvještaji Comments Off on KIC “Budo Tomović” – Održane još dvije reprize koncerta „Bez dileme – antifašizam“


BESPLATNI UDŽBENICI ZA UČENIKE PRVOG I DRUGOG RAZREDA OSNOVNE ŠKOLE U ŠKOLSKOJ 2021/2022.\nVlada Republike Srpske obezbijedila je i za školsku 2021/2022. godinu besplatne udžbenike za sve učenike prvog i drugog razreda osnovne škole, a za ove namjene izdvojeno je 3.000.000 KM, saopšteno je iz Ministarstva prosvjete i kulture Republike Srpske.\n"Osim Ministarstva prosvjete i kulture, i Ministarstvo porodice, omladine i sporta od 2007. godine obezbjeđuje besplatne udžbenike za odlične učenike osnovnih škola od trećeg do devetog razreda koji dolaze iz porodica sa četvoro i više djece", navodi se u saopštenju.\nIZVOR: Vebsajt BHRT, 20.7.2021.


Najbolji broj 7 kojeg smo zaboravili, a davao je golove na svim kontinentima | N1 BA\nNajbolji broj 7 kojeg smo zaboravili, a davao je golove na svim kontinentima\n13.08.2020. |16:42 >16:44 |\nIstina je da kada fudbaleri odu sa evropskog kontinenta nekako padnu u zaborav. Vjerovatno jer više nisu i žiži javnosti, niti interesovanja, ne igraju u najboljim klubovima - ne takmiče se za najvažnije i najvrijednije trofeje. Skoro da više nije ni bitno na koliko visokom nivou su igrali - kada odu - zaboravljeni su. Jedan od njih je i glavni protagonista ove priče, koji je karijeru završio u februaru 2020. godine, tiho, povučeno, a vrijedi možda za jednog od najboljih napadača svoje generacije i svoje zemlje svih vremena.\nOn se zove David Villa, a s aktivnim bavljenjem fudbalom prestao je 1. februara 2020. godine. Povukao se u dresu Vissel Kobea, ekipe iz Japana. Povukao se i kao najbolji strijelac Španije i najbolji strijelac svoje zemlje na velikim takmičenjima.\nOno što je još manje poznato - David Villa je samo jedan od tri fudbalera u historiji koji se može pohvaliti da je postizao golove na svih šest kontinenata na kojima se profesionalno igra fudbal.\nKao fudbaleri Sporting Gijona, njegovog matičnog kluba, dao je 41 gol, u Zaragozi 39, za Valenciju je pogađao 129 puta, za Barcelonu 48, za Atletico Madrid 48 - a kao šampion Španije sa Jorgandžijama te 2014. godine otišao je van Evrope.\nKao igrač Melbourne Cityja je za četiri nastupa dao dva gola, i tako zaključio australsku avanturu. Potom je značajan trag ostavio kao fudbaler New York Cityja u SAD-u, za kojeg je postigao 80 golova za četiri godine takmičenja.\nVilla je odigrao jednu sezonu u Visselu iz Kobea, gdje je u 29 nastupa postigao 13 golova, što njegovu na konto njegove klupske karijere zaključuje sa cifrom od 381 gola u 765 nastupa. I u dresu te ekipe oktio se titulom prvaka.\nU dresu reprezentacije Španije Villa je od 2004. do 2018. godine dao 59 golova u 98 nastupa, a upravo u dresu Crvene furije je davao golove u Africi, na Svjetskom prvenstvu 2010. godine i Kupu Konfederacija u Brazilu 2013. godine - čime je zaokružio nevjerovatan podvig postizanja golova na svim kontinentima gdje se fudbal igra.\nOsim njega - tim stavkom u CV-ju se mogu pohvaliti još Japanac Keisuke Honda i Australac Tim Cahill.\nVilla je još 2019. godine najavio da će se povući iz aktivnog bavljenja fudbalom, ali je također otkrio i planove za budućnost. On je naime pošao stopama Davida Beckhama i još nekih velikih evropskih fudbalera, tako što će popularizovati fudbalsku igru u SAD-u.\nNaime, on je postao investitor i vlasnik u ekipu Queensboro FC, čije se sjedište nalazi u legendarnoj četvrti New Yorka, Queensu. Ekipa je u fazi izgradnje, a kao klub će startati sa takmičenjem 2021. godine u USL Championship ligi.\nU klupskom i reprezentativnom fudbalu je osvojio sve što se može osvojiti. Bio je igrač za kojeg se nikada nisu vezali nikakvi skandali, nikada nije bio izložen tabloidima - a jedine stranice koje je punio su one šampionske, svojim igrama i golovima.\ndavid villa nogometna reprezentacija španije fudbalske rokenrole\nMalo ko je uspio poniziti Fergusonov Manchester kao "Životinja" (VIDEO) 21.07.2020.\nSjećate li se čuvenih iranskih brkova: Gdje je i šta radi Ali Daei 29.10.2019.


MyCity » Društvo i porodica -> Humanost » Izdvojeno: Pomoć za malenu Minu koja boluje od cerebralne paralize\nMina je sedmogodišnja devojčica iz Apatina. Od samog rodjenja boluje od cerebralne paralize. Oštećena je i motorika i psiha deteta. Rodjena je u oktobru mesecu i taj dan je trebao da obasja porodicu Jocić iz Apatina. Sjaj je trajao veoma kratko jer se u jednom danu osetilo najlepše osećanje kada je javljeno da je Mina rodjena ali i ono drugo kada su lekari rekli da nešto nije u redu. Od tada je prošlo sedam dugih godina punih nade i iščekivanja nekog značajnijeg pomaka u lečenju. Na žalost sve dosadašnje terapije nisu dale željene rezultate. Probalo se sve što je smatrano za razumno, od zvanične do alternativne medicine ali su rezultati, takoreći, neznatni.\nUkazala nam se nova nada za malenu Minu! Ovaj put je to sasvim drugačije i novo. Prvi put će se delovati na uzrok njenog problema a to je oštećeni mozak. U pitanju je transplantacija matičnih ćelija koja se izvodi u Rusiji u gradu Novosibirsk. Mina bi trebala sa ocem da ide na tu transplantaciju kada se prikupe novčana sredstva, a ona nisu mala. Radi se o milion dinara koji su nam potrebni za prvu transpantaciju. Taj novac mi kao Minini roditelji nemamo te smo prisiljeni da se na ovaj način obratimo ljudima dobre volje da, ako su u mogućnosti, novčano pomognu. Svaka pomoć je dobrodošla i nakon svake uplate smo bliži putu u Novosibirsk. Radi se o klinici koja je u sklopu Ruske akademije medicinskih nauka. Sa njma je postignut dogovor da dodjemo kod njih čim sakupimo novac. Mi smo kao roditelji dužni da uložimo maksimalan trud oko lečenja Mine. Ovo je samo jedan od načina da se prikupe sredstva.\nNapominjemo da smo spremni da saradjujemo sa svim roditeljima koji, na žalost, imaju ovakav problem. Možete nas nazvati ili kontaktirati putem mejla jer smatramo da je ovo jedini način da se njihovo stanje značajnije promeni. Matične ćelije obnavljaju oštećene delove mozga a to je za njih od vitalnnog značaja jer je u stvari to i jedini problem. Kada bi se taj problem rešio ili bar delimično rešio, njihovo stanje bi bilo značajno promenjeno.\nMina Jocić iz Apatina.\nOtac Mine Stevica Jocić, mob. tel. 060-561-8044\nbroj računa: 355000000515440377 račun je u Vojvođanskoj banci.\nUnapred zahvalni Mina, Minina majka Sanja, otac Stevica i sestre bliznakinje Lena i Teodora, koje su, hvala dragom Bogu, rodjene žive i zdrave.\nPoslao: 23 Maj 2009 02:46\nNapisano: 12 Maj 2009 22:09\nPostaracu se da ovo ode i na www.humanost.org\nPomocicu koliko mogu i novcano, buduci da i ja imam cerebralnu paralizu... i bilo kakav pomak u lecenju maticnim celijama predstavlja nadu i za mene i za ostale cerebralce.\nDopuna: 12 Maj 2009 22:21\npostavio sam i na zvanican blog sajta Vesti.rs\npusticu link i na facebook-u.\nDopuna: 23 Maj 2009 2:46\nPostavljeno - http://humanost.org/blog/?p=134\nUkoliko mi posaljes 728x90 i 270x270 baner za Minu postavicu da se vrti i\nNadam se da ce uspeti da se izleci. Zelin da dam moj skroman doprinos tome.\ndrugari, moze li neko da me odmeni i napravi banere u navedenim formatima?\nPoslao: 15 Jul 2009 11:41\nNapisano: 28 Maj 2009 12:05\nPozdrav od porodice Jocić.\nDobili smo garantno ( pozivno ) pismo od klinike u Novosibirsku za dolazak i tretman transplantacijom matičnih ćelija. Trenutno je u toku procedura oko rezervacije avio karata i sredjivanja vize. U Rusiju idemo 22.06.2009 godine a vraćamo se 06.07.2009 godine. Što se tiče novčanih sredstava sakupljeno je oko 70 posto sredstava. Nedostaje još oko tri stotine hiljada dinara. Apelujemo na sve ljude dobre volje i razumevanja da pomognu u sakupljanju novčanih sredstava i, u skladu sa svojim mogućnostima, omoguće naš odlazak u Rusiju. Mina će ići sa svojim ocem Stevicom.\nZahvaljujemo svim ljudima i organizacijama koje su uložile svoj trud i novac i pomogli da se sakupi dosadašnji iznos od oko sedam stotina hiljada dinara.\nSvakako ću na forumu preneti utiske o svemu što je bilo u Rusiji i obavistiti o svim detaljima koji bi mogli pomoći deci i roditeljima koji imaju isti ili sličan problem.\nDopuna: 15 Jul 2009 11:41\nVratili smo se iz Rusije iz grada Novosibirsk. Tamo su našoj šestogodišnjoj ćerki Mini, koja boluje od cerebralne paralize, uradili dve transplantacije matičnih ćelija. Zahvate je dobro podnela i nije bilo nikakvih negativnih reakcija. Zahvat se sastoji u jednom ubodu igle u kičmenu moždinu lumbalnog dela kičme pod totalnom anestezijom. Zadovoljni smo svim što smo imali u Rusiji, od klinike, odnosa prema pacijentima i stručnosti doktora. Transplantaciju je uradila doktorica koja to radi dvanaest godina i za to vreme je uradila preko hiljadu transplantacija. Radi se u državnoj dečijoj klinici. Za rezultate navedenih transplantacija koje su urađene našoj Mini treba sačekati oko mesec do dva meseca da se vidi. Doktori su optimisti i nadaju se poboljšanju zdravstvenog stanja naše Mine.\nU decembru idemo opet u Novosibirsk na sledeću transplantaciju i, s obzirom da će u decembru biti jedna transplantacija, treba oko 6000 evra ( 4.500 evra transplantacija i oko 1500 evra avionska karta i usputni troškovi ). Akcija prikupljanja novčanih sredstava se nastavlja da bi se obezbedio sledeći odlazak u Rusiju i nova transplantacija.\nZahvaljujemo se svim ljudima koji su učestvovali u prikupljanju novčanih sredstava i na taj način obezbedili Minino lečenje u Rusiji. Ako je neko zainteresovan za ovaj vid lečenja neka slobodno pozove navedeni broj telefonai rado ćemo dati sve potrebne informacije od doktoricinog mejla do broja mobilnog telefona.\nUkupno su 509 korisnika na forumu :: 4 registrovanih, 2 sakrivenih i 503 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: milan47, Miskohd, mnn2, voja64


Pridružite se luckastoj porodici u najzabavnijoj avanturi do sada - Magazin - MojTV\nFilm PORODICA ADAMS 2 (THE ADDAMS FAMILY 2) stiže u naše bioskope od čevrtka 28. oktobra.\nSvima omiljena sablasna porodica vraća se na veliko platno u potpuno novoj avanturi koja će vas nasmejati do suza!\nFilm je sinhronizovan na srpski jezik kako bi mališani uživali, ali će za stariju publiku biti prikazivan i u titlovanoj verziji. Povedite svoje porodice u nezaboravni bioskopski provod koju garantuju fenomenalni Gomez, Mortiša, Sreda, Pagzli, stric Fester ali i mnogi novi sjajni likovi koje ćete voleti.\nU nedelju 31. oktobra u 17 časova biće organizovana specijalna projekcija ovog filma u bioskopu Cineplexx Delta City. Projekciji će prisustvovati glumci koji su pozajmili glavnim likovima u sinhronizovanoj verziji filma: Srđan Timarov, Dušica Novaković, Đurđina Radić, Marko Marković, Dobrila Ilić, Milan Tubić, Dragan Vujić Vujke, Viktor Majer, Nikola Nemešević Nemeš i Darija Vračević.\nPozivamo mališane koji žele da se za ovu priliku maskiraju i obuku svoje omiljene kostime, da dođu u hol bioskopa Cineplexx Delta City 31. oktobra od 16.30 časova i lepo se zabave, a potom pogledaju ovo uzbudljivo animirano ostvarenje.\nO FILMU: U sasvim novom filmu zatičemo izbezumljene roditelje Mortišu i Gomeza jer njihova deca nisu više mala, preskaču porodične večere i potpuno su zaokupljeni „vremenom vriska“. Kako bi povratili svoju bliskost, odlučuju da strpaju Sredu, Pagslija, ujaka Festera i posadu u svoj ukleti kamper i krenu na poslednji bedni porodični odmor. Njihova avantura širom Amerike izvlači ih iz njihovog stila uz urnebesne situacije sa njihovim kultnim rođakom STVARI, kao i mnogim novim čudnim likovima. Šta bi moglo da krene po zlu?


O religiji i etici kod Mula Sadre u časopisu Arhe | Centar za religijske nauke "Kom"\nNaslovna » Aktuelne vesti » Religijska civilizacija » O religiji i etici kod Mula Sadre u časopisu Arhe\nO religiji i etici kod Mula Sadre u časopisu Arhe\nU novom broju uglednog naučnog časopisa za filozofiju Arhe objavljen je rad dr Muamera Halilovića pod nazivom „Odnos između religije i etike u transcendentnoj filozofiji Mula Sadre Širazija“. Naučni časopis Arhe izdaje Odsek za filozofiju Filozofskog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu. Na listi kategorizacije naučnih časopisa koju objavljuje Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja R. Srbije, ovom časopisu dodeljena je kategorija M51 (vodeći časopis nacionalnog značaja). Halilovićev rad ocenjen je kao „originalan naučni rad“.\nOvde možete pročitati rad u punom tekstu:\nHalilović, Muamer (2015), „Odnos između religije i etike u transcendentnoj filozofiji Mula Sadre Širazija“, Arhe: časopis za filozofiju 24: 163–179.\nDr Muamer Halilović u svom radu piše da je pitanje odnosa između etike i religije uvek bilo među najvažnijim pitanjima filozofije etike. On nudi tri okvirna stava u odgovoru na to pitanje i piše da jedna grupa tvrdi da su religija i etika dva potpuno nepovezana sistema, da druga grupa ističe da je reč o istovetnim sistemima, a da treća grupa zagovara ideju da su religija i etika zapravo dva potpuno samostalna sistema koja su međusobno povezana. Nakon analize svakog od pomenutih stavova, član Saveta osnivača Centra za religijske nauke Kom i šef grupe za religijsku civilizaciju analizira stav koji podržava Mula Sadra Širazi, utemeljivač škole transcendentne filozofije u islamu.\nRanije, u nekoliko naučnih časopisa u Srbiji, objavljeni su originalni naučni radovi Muamera Halilovića o drugim aspektima Mula Sadrine transcendentne filozofije, kao što su epistemologija, pojmovna evidentnost i suštinska nedokučivost bitka, kao i odnos između čoveka i društva u toj briljantnoj filozofskoj školi. Napomenimo da je transcendentnu filozofiju utemeljio Mula Sadra Širazi početkom XVII veka i da ona predstavlja filozofski sistem u kom se u skladu s logičkim principima racionalne metode koristi religijsko otkrovenje s uzvišenom epistemičkom vrednosti, odnosno ontologija koja proističe iz tog otkrovenja. U toj školi takođe se koriste i kognitivni razultati čovekove intuicije kao jednog od izvesnih izvora saznanja, a pritom se strogo insistira na privrženosti unapređenoj racionalno-demonstrativnoj filozofskoj metodi.


Neki trkači sa vrlo niskim tjelesnim mastima ili onima koji se intenzivno treniraju (za trku izdržljivosti kao što je maraton) povremeno nedostaju svoj period. Nepravilnosti u menstrualnom ciklusu češće se dešavaju sa nekim drugim sportom. Količina trčanja je definitivno faktor. Neke žene prijavljuju propušteni period kada se odlaze 20 do 30 milja nedeljno, dok neki ne dožive ovaj problem dok ne pogode 40 do 60 milja nedeljno.\nNedostatak jednog perioda obično nije razlog za zabrinutost, ali najverovatnije znači da niste ovulirali tog mjeseca. Dakle, ako pokušavate da zatrudnite, trening za maraton ili neki drugi događaj izdržljivosti možda nije kompatibilan sa vašim ciljevima za zamišljanje.\nVježba Amenoreja je ozbiljna zabrinutost\nAko ste propustili više od jednog perioda za redom, bavite se ozbiljnijim problemom. Tehnički izraz za ovaj gubitak menstruacije je amenoreja.\nStudije sugerišu da se amenoreja vezana za vježbu razvija kada je unos kalorija u ženu manji nego što gori s vježbanjem i drugim dnevnim aktivnostima. Većina žena sa vežbanjem amenoreje takođe je izgubila težinu, što je dovelo do težine manje od 10 procenata idealne telesne težine.\nPropušteni periodi takođe mogu biti znak loše ishrane, tako da biste razgovarali sa svojim doktorom kako biste bili sigurni da jedete zdravu, uravnoteženu ishranu i nemate nedostatke u ishrani.\nPokušajte da odredite koliko kalorija vam je potrebno da biste bili sigurni da konzumirate dovoljno da biste nadoknadili sve kalorije koje pereš kroz vježbu. Posebno morate biti sigurni da dobijate dovoljno proteina i gvožđa u vašoj ishrani. Ako ste vegetarijanac, možda ćete biti još osetljiviji na amenoreju, jer u vašoj ishrani možda nećete imati dovoljno proteina, gvožđa i kalorija.\nNiski nivoi estrogena takođe mogu biti krivi, jer vaše telo treba pravu količinu estrogena za ovulaciju. Da povećate nivoe estrogena, pokušajte da jedete hranu bogatu cinkom, kao što su orasi, seme i riba, vitamin B6, koji se nalazi u paprima, jajima, piletinom i smeđem pirinču i uzimanjem multi-vitamina koji sadrži magnezijum. Na nivoe estrogena takođe mogu uticati i drugi faktori kao što su spavanje i stres, pa se pobrinite da svoje telo i vreme razmišljanja oporavite i opustite.\nZnaju da anoreksične ženke doživljavaju amenoreju. Iako postoji amenoreja među ženama bez poremećaja u ishrani, gubitak perioda je sigurno crvena zastavica koja upozorava da bi ponašanje za restriktivno jedenje moglo biti krivac. Ako ste trener, posebno tinejdžeri, budite u potrazi za simptomima kao što su gubitak perioda i restriktivno ponašanje u ishrani.\nRazgovarajte sa svojim doktorom ako osetite amenoreju\nŠta god da je uzrok, nedostaje više od jednog perioda, predstavlja ozbiljnu brigu za žene u predmenopauzi jer je povezana sa neplodnošću, osteoporozom, dojkom i vaginalnom atrofijom i potencijalno povećanim rizikom od srčanih bolesti. Problemi sa hormonalnim ili nutritivnim nedostatkom mogu dovesti do drugih problema, kao što su frakture stresa.\nPlanirajte sastanak sa svojim doktorom i / ili OB / GYN-om kako biste utvrdili uzrok i dobili odgovarajući medicinski tretman.\nWarren, Michelle P. Amenoreja i neplodnost vezana za vežbanje. UpToDate.com\nWelt, Corrine K. Odsutni ili nepravilni periodi. UpToDate.com\nRazumevanje primarne dismenoreje u tinejdžerima\n9 Razlozi za kasni period\nPregled i vrste abnormalnog krvarenja materice\nLečenje abnormalnog krvarenja materice sa endometrijskom ablacijom\nSimptomi škrlatne groznice\nKako jedinice mobilne moždine štede život\nDa li vam je potrebna bifokalna sočiva?\nRazlike između alergija na hranu i netolerancije hrane\nKako akne utiču na naše emocije i kako naše emocije utiču na našu kožu\nICD-10 kodovi za dijagnostiku odlučuju da li će Medicare platiti ili ne\nDehiscencija i evisceracija\nSportski tipovi nogu i tretmani\nFeohromocitom i visok krvni pritisak


Potvrđen kvalitet - Pehar i osamdeset četiri medalje plivačima PVK "Leotar"\nU organizaciji Plivačkog saveza Republike Srpske 07. i 08. Marta, na Gradskom Olimpijskom bazenu u Banjaluci održano je Zimsko Republičko prvenstvo u plivanju. Učešće je uzelo deset klubova iz Republike Srpske sa 204 plivača, od čega je 140 u muškoj i 64 u ženskoj konkurenciji.\nPlivački vaterpolo klub „ Leotar “ predstavljalo je 28 plivača : Miloš Ćeranić, Veljko Jovanović, Vuk Varaga, Dimitrije Rajković, Vladimir Grgurević, Marko Grgurević, Luka Ratković, Gojko Janković, Nikola Dervišević, Igor Radulović, Stefan Bovan, Andrej Milivojević, Radivoje Koprivica, Sergej Jokanović, Branko Čolić, Milan Bajčetić, Helena Jovanović, Nevena Kurtović, Kristina Turnić, Sara Ratković, Tatjana Pelkić, Ana Stanković, Lara Pujić, Jelena Jovanović, Helena Ivelja, Anastasija Ivelja, Ines Radulović, Marta Milivojević.\nPlivači Leotara osvojili su ukupno 84 medalje, od čega je dvanaest zlatnih, dvadeset osam srebrnih i četrdeset četiri bronzane.\nPlivači „ Leotara “ su se posebno istakli u kategoriji kadeta osvojivši pehar za drugo mjesto.\nHelena Jovanović postala je Prvak Republike Srpske u disciplinama 400 metara slobodno i 800 metara slobodno u kategoriji kadeta.\nLara Pujić postala je Prvak Republike Srpske u disciplinama 100 metara prsno i 200 metara prsno u kategoriji pionira.\nNevena Kurtović postala je Prvak Republike Srpske u disciplinama 100 i 200 metara prsno u kategoriji kadeta.\nSara Ratković postala je Prvak Republike Srpske u disciplini 200 metara delfin u kategoriji pionira.\nVeljko Jovanović postao je Prvak Republike Srpske u disciplini 50 metara slobodno u kategoriji omladinaca.\nŽenska štafeta 4 x 100 metara mješovito postaje Prvak Republike Srpske u kategoriji kadeta u sastavu Ana Stanković, Nevena Kurtović, Helena Jovanović i Tatjana Pelkić.\nSrebrne medalje osvojili su : Kristina Turnić u disciplinama 50 metara delfin i 50 metara slobodno, Sergej Jokanović u disciplini 100 metara prsno, Dimitrije Rajković u disciplini 100 metara prsno, Sara Ratković u disciplinama 50 i 100 metara leđno, 200 metara leđno i 400 metara mješovito, Helena Jovanović u disciplini 50 metara slobodno, Lara Pujić u disciplinama 50 metara prsno, 200 metara mješovito i 100 metara slobodno, Nevena Kurtović u disciplini 50 metara prsno, Miloš Ćeranić u disciplinama 50 i 200 metara leđno, Vuk Varaga u disciplini 200 metara delfin, ženska štafeta 4 x 200 metara slobodno u sastavu: Helena Jovanović, Ana Stanković, Nevena Kurtović i Tatjana Pelkić, zatim ženska štafeta 4 x 100 metara slobodno u sastavu: Helena Jovanović, Ana Stanković, Nevena Kurtović i Helena Ivelja i muška štafeta na 4 x 50 metara mješovito u sastavu: Sergej Jokanović, Igor Radulović, Milan Bajčetić i Andrej Milivojević.\nBronzane medalje osvojili su : Igor Radulović u disciplini 100 metara prsno, Helena Ivelja u disciplini 100 metara prsno, Veljko Jovanović u disciplinama 50, 100 i 200 metara leđno, Sara Ratković u disciplinama 50 metara slobodno i 200 metara delfin, Sergej Jokanović u disciplinama 50 i 200 metara prsno, Lara Pujić u disciplini 200 metara slobodno, Kristina Turnić u disciplinama 50 i 200 metara leđno, 100 metara delfin i 100 metara mješovito, Helena Jovanović u disciplini 100 metara slobodno, Anastasija Ivelja u disciplini 100 metara prsno, Tatjana Pelkić u disciplini 200 metara prsno, Nevena Kurtović u disciplini 200 metara prsno, Ana Stanković u disciplini 800 metara slobodno, Dimitrije Rajković u disciplini 200 metara prsno, muška štafeta 4 x 50 metara slobodno u sastavu : Milan Bajčetić, Sergej Jokanović, Andrej Milivojević i Marko Grgurević, muška štafeta 4 x 100 metara slobodno u sastavu : Milan Bajčetić, Sergej Jokanović, Marko Grgurević i Igor Radulović, muška štafeta 4 x 200 metara slobodno u sastavu: Miloš Ćeranić, Vuk Varaga, Gojko Janković i Dimitirije Rajković, ženska štafeta 4 x 100 metara mješovito u sastavu : Sara Ratković, Lara Pujić, Kristina Turnić i Jelena Jovanović, ženska štafeta 4 x 100 metara mješovito u sastavu : Ana Stanković, Nevena Kurtović, Helena Jovanović i Tatjana Pelkić i muška štafeta 4 x 100 metara mješovito u sastavu : Vuk Varaga, Dimitrije Rajković, Miloš Ćeranić i Gojko Janković.


nedjelja, 24 Januar 2021 13:56\n- Implementacijom rezultata lokalnih izbora koji su održani 2020. godine proširena je diskriminacija povratnika Bošnjaka u entitet RS. Suprotno preciznoj ustavnoj odredbi da se primjenjuje popis stanovništva iz 1991. godine prilikom implementacije izbornih rezultata u nekim lokalnim zajednicama primjenjuju odredbe Zakona o lokalnoj samoupravi u entitetu RS koje su u suprotnosti sa Ustavom entiteta - kazao je Salkić.\nČlanom 97. Ustava entiteta RS, dodaje, definisano je da "konstitutivni narodi i grupa Ostalih će biti proporcionalno zastupljeni u javnim institucijama u Republici Srpskoj. Kao ustavni princip, takva proporcionalna zastupljenost će se bazirati na popisu iz 1991. godine, dok se Aneks 7. u potpunosti ne sprovede, u skladu sa Zakonom o državnoj službi Bosne i Hercegovine. Ovaj opći princip će se precizirati entitetskim zakonima. Ti zakoni će utvrditi konkretne rokove i regulisat će spomenuti princip u skladu sa regionalnom etničkom strukturom entiteta. 'Javne institucije', kao što je to spomenuto u tekstu, su ministarstva u Vladi Republike Srpske, općinski organi vlasti, okružni sudovi u Republici Srpskoj, kao i opštinski sudovi u Republici Srpskoj".\n"Na osnovu rezultata posljednjeg popisa stanovništva, jedinice lokalne samouprave osiguravaju proporcionalnu zastupljenost konstitutivnih naroda i grupa Ostalih u organima jedinice lokalne samouprave, uključujući funkcionere jedinica lokalne samouprave koji se ne biraju direktno: predsjednika i potpredsjednika skupštine jedinice lokalne samouprave i zamjenika gradonačelnika, odnosno načelnika općine".\n- Ovakav primjer zabilježen je u općini Bratunac, Foča, Vlasenica i nekim drugim općinama na prostoru ovog entiteta gdje se kršenjem Ustava žele postići ratni ciljevi mirnodopskim metodama. Diskriminacija je izričito zabranjena po Ustavu Bosne i Hercegovine, entiteta i po Dejtonskom sporazumu. Sistemska diskriminacija u različitim segmentima društva u ovom entitetu direktno je kršenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. U općinama Bratunac, Foča, Vlasenica i u nekim drugim općinama u ovom entitetu primjenom neustavnog člana 4. Zakona o lokalnoj samoupravi došlo je do potpunog progona Bošnjaka iz zakonodavne i izvršne vlasti - naglašava Salkić i dodaje:\n"S obzirom na to da se radi o kršenju Ustava entiteta pozivamo i očekujem reakciju nadležne organe da zaštite Ustav i povratnike na ovom prostoru. Provođenje sistemske diskriminacije povratnika je kršenje Dejtonskog mirovnog sporazuma i Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma i to je poziv i obaveza za OHR i visokog predstavnika da se uključe u rješavanje ovog problema".\n- Pravna borba je jedini mehanizam koji je ostao na raspolaganju Bošnjacima u ovom entitetu da se bore protiv sistemske diskriminacije kao mirnodopske metode za provođenje progona Bošnjaka sa ovog prostora i realizacije ratnih ciljeva. Svi oni koji imaju mogućnosti imaju i obavezu da ove trendove i nastojanja aktuelne vlasti u entitetu spriječe - zaključio je Salkić, saopćeno je iz njegovog Kabineta.


Meridian Superliga - vest65\nLIGA UEFA: (I)talijani odneli bodove u Đenovu\nPartizan - Sampdorija 1:2. Naivnost puta neiskustvo, puta nedostatak sreće i posle prvog kola u Grupi C Lige UEFA crno-beli iza znaka jednakosti imaju - nulu.\nItalijani bez "I" na početku, u Đenovu idu pevajući, a za tri boda mogli bi da kažu i - hvala.\nJedna greška momka koji se igrom slučaja obreo na terenu u drugom poluvremenu, prethodila je drugom golu Mazarijevog tima, posle kojeg je "katanaćo" zaključao gol gostiju i srca navijača Partizana...\nTim koji u sedam kola Serije A nema pobedu, već samo četiri boda iz toliko remija, nije bio bolji od osvajača srpske duple krune. Nažalost, taj utisak neće se videti u tabeli Grupe C, gde je iste večeri Sevilja sa 2:0 pobedila Štutgart.\nPočelo je sa mnogo energije i strasti, a već u petom minutu slobodnjak sa 25 metara, koji je izveo kapiten Sampdorije Antonio Kasano izazvao je uzdahe u Humskoj. Mnogi su pomislili da je gol, ali je lopta zatresla spoljni deo mreže.\nPartizan je odgovorio pas igrom iz koje su bili izuzeti samo mladi štoperi Milan Jovanović i Srđa Knežević. Lopta je išla od noge do noge, Žuka, Fejsa, Paunović, Fejsa, centaršut ka Dijari, koji između dvojice čuvara nije uspeo da pošalje loptu ka golu protivnika.\nIpak, to se svidelo navijačima, a Valter Mazari dobio je informaciju da će crno-beli u četvrtak uveče - napadati!\nAli... Mazari je imao svog aduta.\nDa je đavo i van terena, ali važnije na njemu, Antonio Kasano potvrdio je u 21. minutu. Okrenut leđima golu, iskosa sa desne strane, zavrnuo je loptu kroz noge Marku Jovanoviću, ušao u šesnaesterac crno-belih, poslao pas po zemlji ka beloj tački, gde je bio Đenaro Delvekio...\nVezista vicešampiona Evrope u sezoni 1991/1992 trapavo je šutirao, a lopta je pala pravo na petu snažnom Emilijanu Bonacoliju. Sa tri, četiri metra od gol linije napadač je natovaren Ivanom Stevanovićem na leđima, samo ćušnuo fudbal u nebranjenu mrežu - 0:1.\nGol Italijana zatekao je sve, ali kako nije stala pesma Grobara na tribinama, tako nije stao ni Partizan na terenu.\nŽuka je od tog trenutka još jače ulazio u duele na sredini, protivnike slao na travu, a loptu već mehanički ka Moreiri, koji je imao tri opcije: Tošića, Paunovića i Dijaru. Na bokovima je bilo mesta i za Stevanovića i Obradovića, ali je najbolju priliku Partizan stvorio kroz sredinu.\nNaviknut na ulogu asistenta, Moreira se nije snašao oči u oči sa golmanom Lukom Kastelacijem u 26. minutu. Stevanović je uposlio Žuku, a ovaj Moreiru iz prve izbacio pred gol Sampdorije.\nDoktor Mo, umesto da sa sedam metara iskosa sa desne strane "obrije" po lopti i oproba golmana, odlučio je da uposli Dijaru na petercu, ali odbrana gostiju to nije dozvolila.\nPropala je, do tog trenutka, najbolja prilika za srpski tim, ali su fudbaleri Slaviše Jokanovića nastavili da grade igru i prilike.\nCrno-beli su imali inicijativu, ali je narednu šansu imala Sampdorija.\nAntonio Kasano je u 34. minutu sa pristojne udaljenosti oprobao Božovićevu pozornost, a u istom minutu na drugoj strani, Lamin Dijara oprobao je koliko glasni mogu da budu Grobari...\nMoreira je proigrao Dijaru, koji se nalazio okrenut leđima golu na 30 metara od njega. Ono što je Senegalac uradio potom, repriziraće se mnogo puta. Trojicu čuvara je izbacio jednim potezom, istrčao sam pred Kastelacija i hladnokrvno učinio da provri krv u žilama svakome ko navija za Partizan.\nIzjednačenje nije odbilo crno-bele od namere da postignu još jedan gol.\nU 40. minutu, Fejsa i Tošić pokazali su da znaju s loptom, ali je posle nekoliko lažnjaka obojice usledio mlak udarac Fejse po sredini gola.\nI, onda najglasniji uzdasi u prvom poluvremenu...\nDijara je poslao pas dug 30 metara ka šesnaestercu Sampdorije gde je potpuno sam, neometan bio najiskusniji u crno-belom, Veljko Paunović, ali je njegov volej levom nogom iz neposredne blizine otišao ka tribinama. Bio je to težak udarac, ali da ga je Paun bolje izveo Kastelaci teško da bi imao kad da reaguje.\nNije Partizan dao drugi gol pre odmora, a jako malo je nedostajalo da primi... Samo je požrtvovani start Stevanovića sprečio Bonacolija da iskosa sa leve strane drugi put zatrese mrežu.\nŠutu strelca prvog gola prethodila je prava minijatura inspirisanog Kasana, koji je loptu primio na polovini terena i onda trzajem tela izbacio dvojicu čuvara, stvorivši odjednom situaciju "tri na tri".\nSTRELCI: Dijara u 34. minutu za Partizan, a Bonacoli u 21. i Desena u 55. minutu sa Sampdoriju. STADION "Partizan". GLEDALACA: 30.000. SUDIJA: Lusilio Batista (Portugal). ŽUTI KARTONI: Obradović - Lukini.\nPARTIZAN: Mladen Božović - Stevanović (od 46. Miljković), Knežević, Jovanović, Obradović - Fejsa (od 66. Lazić), Žuka, Moreira - Tošić, Paunović (od 56. Bogunović) - Dijara.\nSAMPDORIJA: Kastelaci - Lukini, Frančeskini, Botineli, Cigler - Stankevičijus, Akardi, Delvekio (od 73. San Marko), Desena - Kasano (od 62. Belući), Bonacoli (od 87. Fornaroli).\nSevilja - Štutgart 2:0 (2:0)\n/Romarik 15, Renato 16/\n/Dijara 34 - Bonacoli 21, Desena 55/\nSlobodan je bio Standard iz Liježa.\nU 2. kolu, 6. novembra sastaju se: Štutgart - Partizan i Standard - Sevilja.\nIzvor: Mondo, foto: partizan.rs\n25741 visitors (88284 hits)


Početna » Društvo » Sprečen novi ekološki akcident u Obrenovcu\n2Piše: Fonet 02. februara 2018. 20.50\nakcident, Obrenovac, otpadObrenovac\n02. februara 2018. u 21.21\nJasno je da jeziku uvek fali reci. Ipak, upotrebiti rec „AKCIDENT“ je znak nepismenosti. Za nesrecu se korsiti strana rec „INCIDENT“ ili , jos bolje,\nU Obrenovcu je izbegnuta nova ekoloska nesreca/nezgoda.\n„U Obrenovcu je izbegnut novi ekoloski incident“\n03. februara 2018. u 07.38\nPoštovani ministre, evo da Vas javno obavestim da se u Zrenjaninu ispred zgrade suda u najužem centru gradu nalazi nelegalno postavljen objekat, koji već dugo ugrožava životnu sredinu, što nije ništa u odnosu na potencijalne buduće opasnosti. Umesto da su odavno sprečili nezakonite aktivnosti, odeljenje inspekcije je juče obavestilo zainteresovanu javnost kako „investitor“ ima rok od t r i m e s e c a da ukloni objekat!!!


Bosnian Radio Stations for Android - Download\nBosnian Radio Stations 1.3\nBosnian radio station app allows you to listen best Bosnian radio channels and enjoy in online music hits and most popular songs any time and anywhere through your smartphone.\nBosnian Radio Stations is also compatible with:\nRelated topics about Bosnian Radio Stations\nGet FREE alternatives to Bosnian Radio Stations\nYour review for Bosnian Radio Stations\nWhat do you think about Bosnian Radio Stations? Do you recommend it? Why?


Hajduk u 15 sati gostuje na Rujevici kod Rijeke -\nYou are at:Home » Sport » Hajduk u 15 sati gostuje na Rujevici kod Rijeke\nMaja Matas - 16. veljače 2019. Sport\nRijeka i Hajduk u 15 sati na Rujevici igraju Jadranski derbi 21. kola HT Prve hrvatske nogometne lige. U 17.30 se sastaju Gorica i Inter Zaprešić.\nBijeli u na gostovanje u Rijeku stižu nakon što su slavili protiv Osijeka i Lokomotive u prve dvije utakmice proljetnog dijela sezone.\nRadimo kao i do sada, atmosfera je normalna, regenerirali smo se od prošle utakmice i svaki tjedan radimo na dizanju kvalitete igre. U dobrom smo ritmu i mislim da imamo što pokazati u Rijeci. Ako oni prihvate utakmicu otvorenog garda, bit će to sigurno zanimljiv dvoboj, kazao je trener Hajduka Siniša Oreščanin na konferenciji za medije uoči dvoboja. Ako uspijemo dići svoju izvedbu 10% od Lokomotive, mislim da će onda utakmica biti vrlo, vrlo zanimljiva i može otići vjerojatno i u jedan i drugi smijer. Znači da će biti vrlo zahtjevna ali mislim da imamo šta prikazati u Rijeci i da se možemo nositi s domaćinima, dodao je Oreščanin. Definitivno ono što smo vidjeli od Rijeke zaslužuje poštovanje što se tiče igre, ali mi se nadamo s našim načinom igre i tome kako ćemo se postaviti da bi oni mogli imati problema s nama. Znamo što je Jadranski derbi, znamo što bi nam pobjeda donijela, ali treba staviti lopu na zemlju, rekao je trener Bijelih.\nOvo je posebna utakmica za nas i za navijače, Jadranski derbi je susret dva velika rivala, takve su utakmice najčešće vrlo zanimljive i uzbudljive, ali i zahtjevne. Na nama je da pred svojom publikom pokažemo kvalitetu, da pokažemo iznimnu želju. To ćemo i morati ako mislimo doći do pozitivnog rezultata, kazao je trener Rijeke Igor Bišćan.\nOreščanin ne može računati na Stanka Jurića, Josipa Bašića, Mirka Ivanovskog i Dina Beširovića koji su u procesu oporavka od ozljeda, dok se u kadar vraća kapetan Josip Juranović.\nZa današnju utakmicu konkurira sljedećih 18 igrača: Tomislav Duka, Borja López, Božo Mikulić, Hamza Barry, Darko Nejašmić, Ádám Gyurcsó, Mijo Caktaš, Ante Palaversa, Josip Juranović, Jairo, Anthony Kalik, André Fomitschow, Fran Tudor, Domagoj Bradarić, Ardian Ismajli, Francesco Tahiraj, Josip Posavec i Bassel Jradi.\nhajduk Igor Bišćan Josip juranović Rijeka Siniša Oreščanin\nHey Buddy!, I found this information for you: "Hajduk u 15 sati gostuje na Rujevici kod Rijeke". Here is the website link: https://www.radiodalmacija.hr/hajduk-u-15-sati-gostuje-na-rujevici-kod-rijeke/. Thank you.


Srđan Aleksić: Tragična priča o ljudskosti i junaštvu koje je oplemenilo mnoge duše (FOTO, VIDEO)\nPoruka Trebinjca, koji je pre 22 godine izgubio život spasavajući sugrađanina Bošnjaka, veća je nego ijedan spomenik\nObjavljeno: 27.01.2017. 17:35h\nFoto: Srđan Aleksić; Izvor: Twitter Printscreen / @zarkobns\nSrđo, kako ga otac uvek zove, bio je prvak u plivanju i sa samo osam godina ušao je u izbor za najboljeg sportistu grada Trebinja, glumio je u amaterskom pozorištu i “imao urođeni smisao za humor i za smiren život, bez žurbe”.\nSrđan Aleksić, čovek u zlim vremenima pic.twitter.com/whqVFD66YL\n— Modern Serbia (@modernserbia) January 27, 2017\n“Međutim, Srđe više nema. Postojimo mi, kao ljudi, i postoji mogućnost da pokažemo svoju čovječnost. Potrebno je i hrabrosti za to, jer se treba suprotstaviti tradiciji koja nas je gurala jedne protiv drugih. Svi živimo na ovom prostoru i ima dovoljno mjesta za sve nas”, mirno i s blagim osmehom kaže Rade Aleksić.\nRazgovor, učtivo se izvinjavajući, stalno prekida, zbog mnogobrojnih poziva novinara i prijatelja koji žele obeležiti godišnjicu Srđanove smrti, i strpljivo svima objašnjava kako će otići na groblje da položi cveće svom sinu i da su svi koji to isto žele da učine dobrodošli.\nNjegov Srđan je sahranjen pored majke i mlađeg brata koji je poginuo u nesreći pre rata, s nepunih 17 godina.\n“Ovo je Srđo sa majkom, ima osam godina, tada je dobio medalju. Ovo je Vujo, drugi sin, on liči na majku”, gleda u fotografije i dodaje ostale - kada je Srđan nosio olimpijsku baklju kroz Trebinje, na motoru, sa društvom na ekskurziji na Bledu, sa prijateljima u gradu...\n“Interesantno je kada me pitaju kako sve to podnosim, kažu - izgubili ste dva sina, mlada. Onda se ja često pitam kako se osjećaju ljudi koji nikada nisu imali djecu, koji tu radost nisu osjetili. Pa onda kažem - ja sam sretan čovjek.”\nNa pitanje kako bi on želeo da se obeleži 22. godišnjica Srđanove smrti, bez razmišljanja odgovara: “Apelom mladom čovjeku da shvati šta to znači dobrota, prijateljstvo i ljubav i da ga ubijedimo da se time može mnogo više postići nego agresivnošću.”\nUpravo je to nasleđe njegovog sina, koji je spasio život Alenu Glavoviću, koji sada živi u Švedskoj sa suprugom i dvoje djece. On svake godine dolazi u Trebinje da obiđe Srđanovog oca i ode na groblje.\n“Često zovne Alen. Dobar je Alen, dobro je čeljade i drago mi je što se fino oženio i ima dvoje fine djece”, kaže s osmehom Rade Aleksić.\nJedan od vojnika koji je prekinuo Srđanov život poginuo je na ratištu, dok su ostala trojica osuđena na po 28 meseci zatvora.\n“Sretnem jednog od njih, prije bi prelazio na drugu stranu ulice, mada ne tražim da se on sklanja. Dobro bi bilo kada bi imao djecu, pa se pokajao, da njima učini uslugu da budu dobri ljudi”, navodi i dodaje da je “drugu dvojicu izgubio iz vida”.\nOvo je prikazano i u filmu Krugovi Srđana Golubovića, na čijoj je premijeri u Sarajevu i Beogradu bio i Rade Aleksić. Publici se na kraju i obratio, a reakcije su bile neverovatne.\nJunak za večnost...\nHvala, dobri čoveče... pic.twitter.com/mQ96xYTxFN\n— Žarko Jokanović (@ZarkoJokanovic) January 27, 2017\nSrđan je posthumno odlikovan i brojnim priznanjima, a jedno od njih je Medalja "Miloš Obilić" za hrabrost, koja je njegovom ocu uručena u Beogradu.\n“Meni mnogo znači što je tada Novak Đoković htio da me upozna, neko koga cijenim, ne po tome što zarađuje mnogo, nego što je kao mlad koristan na planu čovječnosti”, prepričava Rade Aleksić, ipak dodajući da mu je najdraže kada mu neko kaže da će odgajati dete onako kako je on odgajao svoje sinove.\nSrđanovo ime nose i ulice u Sarajevu, Beogradu, Pančevu, Podgorici i prolaz u Novom Sadu. Ipak, ulicu i spomenik još nema u rodnom gradu. Međutim, njegovom ocu spomenik ništa ne znači, niti je ikada pokrenuo inicijativu za to.\nIpak, navodi da postoji inicijativa da se glavna nagrada na trebinjskom Festivalu festivala dramskih amatera zove po Srđanu Aleksiću. Već sada postoji turnir u plivanju “Srđan i Maksim” koji, osim Aleksićevog, nosi i ime njegovog rođaka, takođe plivača, koji je poginuo u ratu.\nU Trebinju postoji i sportska dvorana "Srđan Aleksić", u kojoj su smešteni teretana i sportski tereni. U dvorani je ekipu Al Džazire dočekao mladić, prekinuvši vežbanje. Na pitanje o Srđanu Aleksiću odmahno je glavom i brzo odgovorio: “Ovo samo nosi njegovo ime, mi nemamo ništa s tim. Imam svoj stav i ne želim to da komentarišem.”\nŠetnjom kroz Trebinje susreli smo mnogo mladih, a većina njih je, takođe, izbegavala da govori o Srđanu. Biljana, 30-godišnja Trebinjka, objašnjava da su mišljenja kod mladih podeljena kada se govori o Srđanovom delu.\nRade Aleksić objašnjava da se mladima u Trebinju, nažalost, malo o priča o delu njegovog sina.\n“Imam osjećaj da više djeca Sarajeva to gaje nego Trebinja. Ako 20 mladića iz Mostara dođe na Srđanov grob, to znači da neko to tamo gaji, da radi na uzdizanju čovjeka, jer ako posadite ružu a ne gajite je - onda više nema te ruže.”\nDodaje da bi mu najdraže bilo da se “pod pojmom Srđan vode razgovori o čoveku”.\nA priča o dobroti onoga što je Srđan Aleksić učinio oprala je duše mnogih ljudi i zalila plemenitost u njima, kako najbolje opisuje njegov otac, što je veća poruka nego ijedan spomenik.\nPIŠE Vedrana Maglajlija, za Al Jazeera Balkans\nNEWSWEEK PREDSTAVLJA Desa Trevisan: Zadovoljna najboljim od života\nTagovi MuslimaniSrbiŽivotna pričaHrabrostBratstvoTrebinjeLjudskostJunakBiHBosna i HercegovinaSrđan AleksićHumanostHerojGrađanski ratJugoslavija


ZVEZDA SERIJE SENKE NAD BALKANOM PRVI PUT POKAZALA TRUDNIČKI STOMAK! Evo kako glumica izgleda u DRUGOM STANJU! /FOTO/ - Informer\nZVEZDA SERIJE SENKE NAD BALKANOM PRVI PUT POKAZALA TRUDNIČKI STOMAK! Evo kako glumica izgleda u DRUGOM STANJU! /FOTO/\nGlumica Leona Paraminski pokazala trudnički stomak.\nHrvatska glumica Leona Paraminski (41) čeka prvo dete, a sada je prvi put ponosno pokazala trudnički stomak.\nTRI NAJKRITIČNIJE PROSTORIJE U SVAKOJ KUĆI! Od ovoga zavisi sreća cele porodice!\nNAJVEĆE GREŠKE U GAJENJU KAKTUSA! Otporne biljke, ali ne mogu uvek da prežive\nNaime, Leona je na svom Instagram profilu objavila fotografiju na kojoj je pozirala dok je držala ruke na trudničkom stomaku, a u opisu je napisala:\n- Sreća - napisala je glumica.\nLeona je najveću popularnost među srpskom publikom stekla nakon zapažene uloge u seriji "Senke nad Balkanom", gde je tumačila Mariju Oršić.\nGUGL MAPS NE VIDI VAŠU ULICU? Evo kako da je sami ucrtate /VIDEO/\nblic/Informer.rs | Ponedeljak, 15. 03. 2021.\nMondo.rs | Nedelja, 14. 03. 2021.\nGlumica Kultura leona paraminski zabava


Svako dijete treba roditelja – Kantonalni odbor Demokratske fronte Sarajevo\nNaša zastupnica u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Maja Gasal je, kao članica Zajedničke komisije za ljudska prava, podnijela Inicijativu za održavanje konferencije za djecu bez roditeljskog staranja.\nInicijativa je podržana pa se konferencija održava danas, pod nazivom „Svako dijete treba roditelja.“\nSkup organizira Zajednička komisija za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, uz podršku UNICEFA-a i Evropske Unije.\nU nastavku donosimo obraćanje naše zastupnice Maje Gasal na ovom skupu.\nPoštovana predstavnice UNICEFA u BiH, gospođo Narayan,\nPredstavnici/e ministarstava, nevladinih organizacija, civilinog sektora\nHvala Vam što ste se odazvali na današnju konferenciju pod nazivom „Svako dijete treba porodicu“.\nDanašnja konferencija je nastala iz Incijative u Zajedničkoj komisiji za ljudska prava PS BIH kao iskazana potreba da se na temu djece bez roditeljskog staranja progovori i u najvišem zakondavnom organu u Bosni i Hercegovini, PS BiH. Nakon što je Inicijativa podržana, organizaciji konferencije pridružili su se UNICEF i Delegacija Europske unije u BIH, na čemu im se ovim putem zahvaljujem.\nKonferencija ima za cilj da sa svim relevantnim akterima, osobito strukom, otvori dijalog na temu prevencije razdvajanja djece od porodice i transformacija institucija u kojima su djeca zbrinuta u porodični oblik brige.\nRazlozi zbog kojih se djeca razdvajaju od porodice su višestruki i skoro pa uvijek kombinovani. Pored djece čiji biološki roditelji nisu poznati, postoje i djeca koja se od svojih bioloških roditelja radvajaju zbog neimaštine, odnosno siromaštva, zapuštenosti i/ili zanemarenosti, te se zbrinjavaju u centre za djecu bez roditeljskog staranja ili hraniteljske porodice.\nBosna i Hercegovina je potpisnica brojnih međunarodnih konvencija, među njima i UN Konvencije o pravima djeteta, te se ovom konferencijom posebno želi naglasiti da država Bosna i Hercegovina mora preduzeti sve potrebne mjere i stvoriti uslove da djeca bez roditeljskog staranja, djeca pod rizikom od razdvajanja od porodice i djeca s poteškoćama u razvoju imaju ista prava i isti status kao i druga djeca u BiH.\nU kontekstu spomenutih ciljeva konferencije svakako su i Zakon o hraniteljstvu, te procesi usvojenja u BiH.\nPočetkom 2017.u FBiH usvojen je Zakon o hraniteljstvu kojim se djeci privremeno ili trajno lišenoj roditeljskog odnosno porodičnog staranja, omogućuje zaštita u porodičnom okruženju.\nProcesi usvojenja prema porodičnom zakonu moraju biti transparentni i u najboljem interesu djeteta.\nPrema pozitivnom porodičnom zakonodavstvu usvojenje je definirano kao poseban oblik porodično-pravne zaštite djece bez roditelja ili odgovarajuće roditeljske brige, kojim se zasniva roditeljski, odnosno srodnički odnos.\nU RS posvojitelj djeteta može biti samo državljanin RS. Izuzetno posvojitelj može biti i strani državljanin, ako za to postoje naročito opravdani razlozi, u kom slučaju se usvojenje zasniva uz odobrenje Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite RS.\nPrema Porodičnom zakonu FBiH posvojitelj može biti državljanin BiH i strani državljanin ako je posvojenje u najboljem interesu djeteta i ako dijete ne može biti posvojeno u BiH.\nPrema Porodičnom zakonu FBiH dijete ima pravo znati da je posvojeno, posvojitelji djeteta su dužni upoznati dijete da je posvojeno, najkasnije do njegove sedme godine života, odnosno odmah nakon zasnivanja posvojenja ako je posvojeno starije dijete.\nPorodični zakon RS ne sadrži eksplicitnu odredbu koja garantuje pravo djeteta da zna ko su mu roditelji odnosno obavezu usvojitelja da djetetu do određenog uzrasta saopšti podatke o njegovom porijeklu.\nPri centrima za socijalni rad u oba entiteta nije uspostavljena Jedinstvena integrisana baza podataka, budući da u važećim porodičnim zakonima ne postoji zakonsko uporište za njenu uspostavu.\nNo, iako ne postoji integrisana baza podataka, znamo da postoje djeca koja su u konačnici samo djeca i ne trebaju biti promatrana kroz statistiku zbog koje se ne vrijedi boriti i raditi na unaprijeđenju njihova položaja.\nPosebnu pažnju zaslužuju djeca sa poteškoćama u razvoju koja nažalost ostaju dugoročno u institucijama, rijetko kad bivaju smještena u hraniteljske porodice, još rjeđe usvojena. Ovo je dodatni apel za sve relevantne aktere i donositelje odluka da se prema porodicama sa djecom sa poteškoćama u razvoju odnose sa puno više razmijevanja, podrške i senzibiliteta. Prilikom planiranja budžeta za podršku porodicama moraju se iznaći sredstva za edukaciju i savjetovanje roditelja, kao i veće materijalne naknade za potrebe djece sa poteškoćama u razvoju. Ovo bi bila jedna od preventivnih mjera kojom bi se sigurno smanjio broj razdvajanje djece sa poteškoćama u razvoju od njihove porodice.\nNadam se današnjoj otvorenoj diskusiji i kvalitetnim zaključcima koji će nakon završene konferencije biti razmatrani na sjednici ZKzLJP PS BIH.\nPrevencija razdvajanja i transformacija institucija trebaju biti dugoročno u fokusu na svim nivoima u BiH i u svim sferama društva.


Da li će Srbija «prelomiti mozak»\nPošto su «nadležni» centri moći uvideli da se i pored «full» tretmana značajan deo domaće političke elite, i pretežan deo javnosti, istrajava na manje više čvrstom stavu da Kosmet mora na neki način, a pre svega u pravnom smislu ostati u sastavu Srbije, kao i da se „paravanski“ bečki pregovori nisu odvijali u duhu poželjnog budućeg albansko-NATO-ovskog „ortakluka“, prešlo se na fazu vaninstitucionalnog nametanja konačnog statusa i „angažovanja“ onih političkih „snaga“ u Srbiji, koje su voljne da svom narodu ponude ili podmetnu tu “gorku pilulu obloženu šećerom“, koja se sve otvorenije naziva - nezavisnost.\nKada se sagleda celokupna „evolucija“ rešavanja problema konačnog statusa Kosmeta, ne može a da se ne primeti da je on postepeno, i čini se svesno, premeštan sa početnog pravnog na kasniji nepravno-proizvoljni nivo, oličen u principu donošenja odluka “na svoju ruku”. Davna i, kako se tada činilo, “iracionalna” izjava visokog predstavnika ministarstva inostranih poslova Vel. Britanije, Džona Soersa, data neposredno pred otpočinjanje “epohalnih” i višekružnih pregovora u Beču, da je Kontakt (ili već neka druga krizna) grupa već odlučila da Kosmetu pokloni nezavisnost, danas stvarno i otrežnjujuće “odzvanja u ušima” celokupne srpske javnosti. Ono što je oprezno započeo Soers, neskriveno i samouvereno dovršavaju - za krize zaduženi, čelični mister Marti, u svojstvu predstavnika neke nevidljive postdemokratske “internacionale” i njemu odane strukture, navodnih, demokratičnih i multietničkih kosovskih institucija.\nAhtisarijevi agresivni istupi, da “Srbi zveckaju oružjem” (kao varvari), kao i ona duboko arhetipska i pedagoško-dekontaminirajuće prirode, da su “Srbi krivi kao narod”, pa su, valjda su zbog toga, dužni da ćutke predaju deo svoje teritorije, trebalo je da sruši i poslednju iluziju da će se međunarodne (čitaj: globalističke) strukture založiti za pravično, i za obe strane prihvatljivo, rešenje kosmetske drame. To je jednostavno, bio znak, da je srpskoj strani ponovo namenjeno, kao i mnogo puta do sada, krajnje nepovoljno rešenje, vešto izbrušeno i oblikovano alatkama novonastajućeg (namenskog) globalnog „prava”.\nU tom smislu, pojedine međunarodne grupe za krize, a kojih je Marti samo perjanica, plasiraju specijalna ad hoc pravila globalnog političkog inženjeringa, odnosno nove presedane, koji se Srbiji, danas, serviraju na ovaj ili ovome sličan način: Kosmet je jedinstven i izolovan slučaj, u odnosu na sve dosadašnje, zbog specifičnih etničkih razlika njegovog stanovništva i njegovog jedinstvenog geografskog položaja, pa će se iz tog razloga na njega i primenjivati posebna i jedinstvena rešenja.\nReč je o par exellance rešenjima koja nemaju utemeljenje niti u danas vešto „penzionisanom“ pravu, a kamoli u elementarnoj pravdi. Stalno ponavljana oznaka - „izolovan slučaj“, već u svojoj osnovi pretenduje na nešto što je eksperimentalno i «revolucionarno», a što će u pogodnom političkom ambijentu biti i aktivirano.\nIpak, i pored svih dosadašnijih napora globalne „konjice“, da prinudi Srbiju kako bi u najkraćem mogućem roku progutala još jednu gorku „balkansku pilulu“, očigledno je da Marti i njemu bliski saradnici (kako oni u inostranstvu, tako i oni „naši“ u zemlji) još uvek nisu pronašli optimalniji modus, putem kojeg bi progurali plan o, kako oni kažu: „nezavisnosti, koja se ne dovodi u pitanje“.\nTo delom zbog ozbiljnog diplomatskog angažmana onih zemalja, koji u okviru svojih državnih granica imaju bar jedno «Kosovo», pa im fraza „izolovano“, pri svakom izgovaranju iste ne zvuči preterano prihvatljivo, no ipak bolje od «presedana koji može postati pravilo». Ovde je reč o Rusiji koja ima svojih unutrašnjih problema sa neuralgičnim regijama i kojoj bi slučaj Kosovo moga napraviti značajne probleme, iako ima i onih koji vide i koristi za ruske interese u «bližem inostranstvu» u slučaju nekog oblika nezavisnosti Kosova i Metohije. Zatim, tu su i zemlje EU koje i pored svog arsenala integracija imaju rizične regione, čijim liderima u slučaju kosovske nezavisnosti mogu da porastu ambicije. Pored toga u Savetu bezbednosti je i Kina koja ima strah od internacionalizacije tibetanskog pitanja. Na kraju ne treba zaboraviti ni otpor većeg dela političke javnosti u Srbiji da po pitanju KiM, ne može i ne sme, ni pod kakvim uslovima, biti odstupanja.\nSRPSKI MAZOHIZAM PROTIV USTAVA\nIpak, danas na domaćoj političkoj sceni dosta je i onih, koji na svaki način pokušavaju da oponašaju i drugima nametnu gore pominjanu “ahtisarijevsku percepciju” Srbije i Srba. I to sa direktnog unutrašnjeg političkog nivoa vrši svojevrsno “reprogramiranje” samosvesti stanovnika Srbije, u šta spada prvo “denacifikacija”, a zatim i ideološki reload liberalne i globalističke matrice namenjene poraženim i siromašnim društvima. Ideološko kloniranje neoliberalnog modela u zemljama “tranzicione periferije” nema za cilj stvaranje slobodnog i demokratskog društva, već zavisnog objekta kontrole.\nIzjave pojedinih političara koje se odnose na rešavanje budućeg statusa Kosmeta i druga pitanja od državnog značaja, često pod maskom realizma skrivaju defetizam i pesimizam. Stanje jeste izuzetno teško ali to ne može biti opravdanje za takve demonstracije nedostatka osnovnog vaspitanja i lojalnosti svojoj državi i društvenoj zajednici. U tom smislu skandalozno, ali i zabrinjavajuće deluju istupi, «ikone druge Srbije» Čedomira Čede Jovanovića, koji je u emisiji „Otvoreno o Kosmetu“ (Studio B) izneo par stavova čiji bi politički „odjeci“ dugoročno posmatrano, mogli negativno da deluju na naše državne interese , a koji bi u uređenim državama doveli do takve osude javnosti da dotični ne bi imao šta da traži u politici, a verovatno bi računao i na zakonske sankcije . On je naime rekao da je “Kosovo nezavisno od Srbije u poslednjh sedam godina i da će biti nova država na Balkanu, kao i da će se sve, što se Kosmeta tiče, na kraju svesti na odnose Srbije sa novim susedom koji je … ravnopravan baš kao što su ravnopravni i ostali susedi na teritoriji bivše Jugoslavije, u međuvremenu formirani kao nezavisne države”. Osim što prejudicira nezavisnost Kosova, postavlja se pitanje kako Jovanović već sada može da zna kakvo će konačno rešenje konačnog statusa Ahtisari predstaviti u UN ili pred Kontakt grupom? Isto tako se može postaviti pitanje odakle istom hrabrost da u sred Srbije “predviđa” nezavisnost albanskog Kosova i Metohije? Kako sa takvim defetističkim i kapitulantskim stavovima neko može da se kandiduje na izborima osim ako ne računa da ima 5% glasača koji dele njegove stavove, ili pak on zna nešto što mi ostali ne znamo? Stoga se i pitamo ko u zemlji i u inostranstvu i iz kojih motiva protežira ovakvu političku opciju?\nI pored toga, što je politička Srbija ovih dana iznašla taj dugo očekivani i „nasušni“ konsenzus o najznačajnijim državno-nacionalnim pitanjima i uspela sve to da „upakuje“, možda ne najspretnije, ali u ovim postojećim uslovima optimalno, u novi srpski Ustav, gorepomenute političke snage i njihova NVO logistika kao «cvet druge Srbije», pokazale su da se ne razlikuju mnogo od svojih toliko kritikovanih komunističkih komesara. Agresivna kritika ustava kao «partijskog Ustava» deluje neozbiljno, dok je priča o ustavu «koji nas vraća u srednji vek» vrhunac gluposti i cinizma. Neutemeljeni revolucionarni naboj primenjen na političke odnose, ideološka isključivost i govor mržnje prema svemu što iole ima predznak konstitutivnog, nacionalnog i tradicijskog, u ovim danima je na jedan suptilan način spojila duhove pređašnjeg komunističkog društva sa antiustavnom kampanjom ove neoboljševičke grupacije zaogrnute «liberalnim plaštom».\nPitanje konačnog statusa Kosmeta, kao i pitanja od državnog i nacionalnog značaja, su za šestooktobarske revolucionarce očigledno „deveta rupa na svirali“. Ali ako je već njima, navodnim liberalima i njima sklonom delu NVO scene „amputiran“ osećaj za državno i nacionalno, zbog čega se toliko zalažu za nacionalno i državno «definisanje» albanskog Kosova i Metohije. Kako to da imaju razumevanje ne samo za američke, već i za hrvatske i albanske nacionalne interese, a samo nemaju za srpske. Čini se da je ovde reč o poremećaju percepcije kojom se stvara jednostrana slika sveta, a ta defektna svest je posledica nekritičkog usvajanja ideologizovanih koncepcija koje, gle čuda, imaju izrazito negativan odnos prema Srbiji, njenoj istoriji i tradiciji.\nKada već raspravljamo o onima koji najčešće razmišljaju i vuku poteze umesto drugih, možemo da primetimo «čudnu koincidenciju» političkog udara liberalne „druge Srbije“ na budući Ustav i nastojanja da se očuva tapija na Kosovo i Metohiju i izjava onih «predstavnika međunarodne zajednice» kod nas o tome kako moramo prihvatiti «rešenje Kosovskog pitanja», što je eufemizam za «neki oblik» nezavisnosti. Tako se kod nas ustaljuje praksa «kolonijalne demokratije» u kojoj glas svetskih moćnika horski prate mnogi glasovi.\nPotpuno je, u tom pogledu, indikativna izjava ambasadora SAD u Srbiji, Majkla Polta, data pre nekoliko dana, domaćem novinskom listu „Blic “:„Kakav god bio ishod pregovora o statusu Kosova, naučite da živite sa ishodom” . Govoreći o fenomenu fleksibilnih granica na Balkanu, Polt potom dodaje : "Debata o granicama biće beznačajna u jednoj Evropi gde ne znate kada ste iz jedne zemlje prešli u drugu” . Na taj način se, Srbiji, po ko zna koji put do sada, “prodaje” priča o potpunoj relativnosti pitanja, kao što su teritorijalni suverenitet ili nacionalni identitet. I to baš u ovom trenutku, kada se nastoji nametnuti projekat “neminovno” nezavisnog Kosmeta, sa izuzetno čvrstim i postojanim državnim granicama i jakim nacionalnim identitetom. Zašto se Albancima ne govori o “relativnosti granica” u budućoj ujedinjenoj Evropi. Za budućnost srpske demokratije je vrlo loše da “istupe” američkog ambasadora u stopu slede i neke političke grupe i deo NVO-a.\nNo kada se shvati kako ovaj kakav-takav ustav ipak obavezuje srpsku političku elitu da ne sme da preda tapiju na Kosovo možemo razumeti i motivaciju onih u zemlji i inostranstvu koji su protiv njega. Ovaj ustav ne može sačuvati Kosovo, mi to znamo, ali bez eksplicitnog određenja Kosova kao dela Srbije mi bi indirektno prihvatili neki oblik nezavisnosti i pre kraja pregovora. Novi ustav je i formalan i simboličan čin otpora nastojanju da se na neki način progura nezavisnost Kosova, pa stoga i izaziva otpor kod onih koji se bore protiv “velikosrpskog nacionalizma”, to jest onih koji nastoje da Srbija poput onog nesretnog Mašana konačno “prelomi mozak”.


Mali: Sutra počinje isplata subvencija hotelijerima - Izazov\nMali: Sutra počinje isplata subvencija hotelijerima\nRadio-televizija Srbije 14. oktobra 2020. 15:46\n"Procedura je jako brza i jednostavna, a hotelijeri već od prošle nedelje otvaraju namenske dinarske podračune u Upravi za trezor u svojim filijalama. Podsećamo ih da imaju rok do ponedeljka 19. oktobra da otvore pomenute podračune. U skladu sa tim, sutra počinje i isplata, a u toku sutrašnjeg dana biće isplaćene subvencije za 84 hotela, u iznosu od 338,6 miliona dinara. U narednim danima sledi i ostatak uplata", rekao je Mali.\n"Subvencije su odobrene za 314 hotelskih objekata, koji zapošljavaju skoro 10.000 ljudi, a u cilju podrške poslovanju u uslovima epidemije koronavirusa. Iz razgovora sa gradskim hotelijerima shvatili smo da će im ova podrška značiti i da je stigla baš u pravi čas jer su u suprotnom razmišljali o otpuštanju zaposlenih i zatvaranju hotela. Uz ovu podršku većina njih će uspeti da zaokruži poslovnu godinu i da delimično pokrije svoje troškove", izjavio je Mali.\n"Sada se pokazalo da zemlje koje su bile najrestriktivnije i najštedljivije kada je reč o pomoći privredi, beleže skromnije rezultate. Povećana je nezaposlenost, a imaju i registrovan pad u potrošnji. Što se nas tiče, ne samo da nije bilo većih otpuštanja, već su nam i rezultati u privredi iznad očekivanja, imamo rast industrijske proizvodnje, a nemamo ni veliki zabeležen pad u prometu i potrošnji. Sve ide ka tome da ćemo biti u grupi najboljih privreda u Evropi, odnosno onih koji su se na najbolji način izborili sa korona krizom u ekonomskom smislu", naveo je Mali.\nOn je precizirao i da drugi parametri ohrabruju, poput priliva investicija od 1,8 milijardi evra ili rasta izdatih građevinskih dozvola izdatih u septembru koji je za 10 odsto veći u odnosu na isti mesec prethodne godine. Mali zaključuje da nam ostaje da vidimo kakva će biti privredna konjunktura do kraja godine, ali i da su dobar znak upravo informacije koje dobija iz drugih sektora, poput građevine.


Stručno – operativni tim grada Valjeva: Saopštenje za javnost - Kolubarski Info\nStručno – operativni tim grada Valjeva: Saopštenje za javnost\nRedakcija March 16, 2020\t0 Komentara\nU skladu sa aktuelnom epidemiološkom situacijom, proglašenim vanrednim stanjem, obavezuju se građani, pravna lica, preduzetnici, organi državne uprave i lokalne samouprave da sprovode sledeće mere:\n– Da se ponašaju odgovorno i disciplinovano u skladu sa aktuelnom epidemiološkom situacijom, prouzrokovanom virusom KOVID 19.\n– Da poštuju i sprovode sve predložene mere koje se odnose na ličnu higijenu, druženje, okupljanje, izolaciju u kućnim uslovima.\n– Da daju tačne i potpune podatke o kretanju i kontaktima sa licima za koja se sumnja da su obolela ili su dokazano obolela od korona virusa u zdravstvenim ustanovama i epidemiološkim istraživanjima.\n– Da samo nužno koriste javni prevoz, boravak u javnim uslovima i javnim mestima, da izbegavaju veće javne skupove i druženja.\n– Da poštuju sve preporuke u javnom sektoru ( apotekama, prodavnicama ).\n– Posebno se obavezuju učesnici u javnom i taksi prevozu da pojačaju mere higijene i dezinfekcije.\nPreporučuje se građanima da boravak u kućnim uslovima ili izolaciji provode uz obavezno sprovođenje predložene terapije i preporuka, odmor i praćenje aktuelne situacije.\nGrađani su dužni da prate svoje zdravstveno stanje i u slučaju pojave simptoma i znakova respiratorne infekcije ( kašalj, sekrecija iz nosa i povišena telesna temperatura ) da se obrate nadležnoj epidemiološkoj službi.\nGrađani pod zdravstvenim nadzorom i kućnoj izolaciji su dužni da sprovode predložene mere izolacije u kućnim uslovima i obaveštavaju poslodavca o merama nadzora, a Zavod za javno zdravlje o svim promenama o zdravstvenom stanju.\nObavezuju se državni organi, organi jedinica lokalne smuoprave, privrednog društva i druga pravna lica, javne službe i preduzetnici, da sprovode i primenjuju preporučene mere Svetske zdravstvene organizacije, Ministarstva zdravlja i Instituta za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut“ u cilju sprečavanja, širenja i suzbijanja epidemije virusa KOVID 19. Takođe da održavaju visok nivo sanitarno higijenskih uslova poslovnih prostorija, opreme, uređaja , sprovođenje mera čišćenja, pranja i dezinfekcije. Sve mere se sprovode po uputstvu Instituta i Zavoda za javno zdravlje.\nObavezuju se zdravstvene ustanove, zdravsteveni radnici i saradnici da dosledno sprovode propisane procedure, uputstva po propisanom algoritmu za lečenje pacijenata i u skladu preporuka komisije za bolničke infekcije i planove za vanredne situacije.\nU periodu vanredne situacije neophodno je obezbediti:\n1. Zdravstveno ispravnu vodu za piće putem objekata za javno snabdevanje vodom za piće, vode za sanitarno-higijenske potrebe, kao i sanitarne zaštite izvorišta;\n2. Zdravstveno bezbednu hranu, predmete koji dolaze u dodir s hranom, kao i sanitarno-higijenske uslove za njihovu proizvodnju i promet;\n3.Sanitarno-tehničke i higijenske uslove u objektima pod sanitarnim nadzorom i drugim objektima u kojima se obavlja društvena, odnosno javna delatnost;\n4. Sprovođenje preventivne dezinfekcije u stambenim objektima, u sredstvima javnog saobraćaja, u objektima pod sanitarnim nadzorom i njihovoj neposrednoj okolini i u drugim objektima u kojima se obavlja društvena, odnosno javna delatnost;\n5. Uklanjanje ljudskih i životinjskih izlučevina, otpadnih voda i drugih otpadnih materija na higijenski način.\nKontakt telefoni za informisanje građana u vezi Korona virusa:\nSaopštenje Štaba za vanredne situacije Opštine Lajkovac


HomeAbout usVision, Mission and ValuesInitiatorsStrategic GoalsOrganizational Structure and StaffPartner OrganizationsDonors and SponsorsEmploymentContactFinancial Statements20132014EducationPYPA 2015InstructorsCoursePYPA 2012Call for ApplicationsCoursesStrategic PeacebuildingPolitics, Power and InequalitiesRole of Historical Truth in Conflict TransformationInstructorsJayne DochertyVlasta JalusicTonci KuzmanicSvjetlana NedimovicPYPA 2011Call for ApplicationsCoursesGender, Sexuality, and Violent ConflictMedia and RememberingLanguage and IdeologyInstructorsDubravka ŽarkovSnježana MilivojevićSnježana KordićMaterialsPYPA 2010CoursesInstructorsIn the newsPYPA 2009CoursesInstructorsIn the newsPhotosPYPA 2008CoursesInstructorsPhotosProjectsOnline EducationEssaysBosnian / Croatian / SerbianEnglishPublicationsContact\tDonate\tEssays 2010 - Religion and Nationalism Na raskrsnici identiteta\n''Nacija je duša, duhovni princip. Dvije stvari, koje su zapravo jedno isto, čine ovu dušu, odnosno duhovni princip. Jedna leži u prošlosti, druga je u sadašnjosti. Jedna predstavlja posjedovanje zajedničku, ispunjenu, zaostavštinu sjećanja; druga predstavlja dogovor, želja da se u današnjici živi zajedno, da se održavaju vrijednosti nasleđa koja su se nekada primila u cjelini. Većina ljudi, zdrave pameti i toploga srca, stvaraju moralnu svijest koju nazivamo nacijom'' (Ernst Renan, Šta je nacija?). Ako prihvatimo činjenicu da je u osnovi nacije duhovni princip onda se vraćamo na to da je sinteza na ovim prostorima na kojim živomo posve dokazana. Dilema bitstvovanja a nakon toga i stvaranja država nakon raspada Jugoslavije jeste pobjegla od ''zdrave pameti i toplog srca''. Ona je potklekla pred brisanjem granica postavljenih predhodno od istih ili sličnih onim koji su pet decenija kasnije bacili i pamet i srce u zaborav. Od ljudi se tražilo da bez razuma i emocija sebe svrstaju u kategorije koje su izjednačene: Srbin jeste jednako pravoslavac, Hrvat jeste jednako katolik, Bošljak jeste jednako musliman....To svrstavanje nije trebalo da bude samo deklarativno već potkrepljeno djelom. I ono još uvijek traje. Teško je zaobići pitanje naše nacionalne i religiozne pripadnosti. ''Svaki je čovjek rođen u određenom narodu. Govori jezikom toga naroda i upoznaje vjeru svoga naroda. Tri su moguća skretanja, nekada opasna na ovom nivou sazrjevanja preko upoznavanja prošlosti i sadašnjosti svoga naroda, njegove istorije i tradicije. Jedna je krajnost prenaglašavanje svog nacionalnog bića, uz puno ili delimično zanemarivanje religioznog bića. Druga je krajnost prenaglašavnje svog religioznog bića, uz zanemarivanje ili negiranje stvarnosti postojanja svoga naroda i nacije. I treća je opasnost za čoveka jednog naroda koji je od Boga pozvan na usavršavanje , jer nam je ovaj svjet dat i zadat, ukoliko svjesno i nesvjesno on ponavlja poznatu istorijsku formulu ljudima : Ubi bene ibi patria (gde mi je dobro tu mi je otadžbina)'' (Vladeta Jakotić, Diskusija na tekst Tomasa Bremera Uloga crkve u pluralističkom društvu i u pluralisitičkoj državi). Postavljanjem ovo troje kao mogućim zamkama u koje može da upadne svaki pojedinac ustvari postavljamo paradigme koje trebaju motivirati društvene znanstvenike i teologe da posmatraju evoluciju savremenog društva. Nas, društvene znanstvenike koji to analiziramo sa aspekta svojih interesa treba da vodi cilj usporavanja, zaustavljanja ili u najboljem slučaju sprečavanja stvaranja nehumanih ekstremizama. Ali, prije svega trebamo kod sebe pokrenuti potrebu definiranja kategorija i sinonima koje se svakodnevno upotrebljavaju.\n''Pod nacionalizmom...podrazumijevam naviku da se neko identifikuje sa jednom nacijom ili nekom drugom zajednicom, stavljajući je iznad dobra i zla i ne prihvaćajući nijednu drugu dužnost osim onih koje se tiče promicanja njenih interesa. Nacionalizam ne treba brkati sa patriotizmom. Pod ''patriotizmom'' podrazumijevam posvećenost specifičnom mjestu i specifičnom načinu života, za koju neko vjeruje da su najbolji na svijetu, ali to ne nameće drugim ljudima. Patriotizam je po svojoj prirodi odbrambeni, i u vojnom i u kulturološkom smislu. Nacionalizam , sa druge strane ,je nerazdvojiv od želje za moći. Trajni cilj svakog nacionaliste je da osigura još više moći i prestiža, ne za sebe, već za naciju ili neku drugu zajednicu u koju je odlučio da utopi svoju individualnost. Osnovne karakteristike, principi, nacionalističkog razmišljanja su sljedeći: obsesivnost, prenostivost, nezainteresovanost za realnost (ili negiranje realnosti)'' (George Orwell: Bilješke o nacionalizmu). Osnovnu distinkciju između nacionalnih osjećaja i patriotizma jeste olakšavanje savijesti na Balkanu. Utiče li zaista i stvara li boju naša nacionalna ili patriotska pripadnost? Historija je pokazala da ljudi su potvrđivali svoj nacionalizam strašnim djelima a pri tome ga sakrivali pod krinkom patriotizma. To su dokazivali ustajanjem kad svira himna pojedine države, navijanjem za sportsku reprezentaciju i istovremeno lišavanjem života ili prava pojedinaca koji pripadaju nekoj drugoj skupini u vlastitom životnom prostoru. Svjetovne i vjerske vlasti su pozivale na ustajanje pod parolom nacije ili patrije ovisno od situacije i narod je ustajao. I tada i sada rijetki pojedinci su znali prepoznati granice. ''Nacionalista, ne samo da neće osuditi ove strahote koje je počinila njegova strana, već ima i nevjerovatnu sposobnost da i ne čuje za njih'' (George Orwell: Bilješke o nacionalizmu). Koketirajući sa razlikom između nacionalnog i religijskog trebalo se postići da se prepoznaju suštinske razlike između ''nas'' i njih''. Svi samosvjesni su to znali i prije nego što su se ''umne''glave pojavile noseći na sebi oznake , znakove i boje. ''Diferencijacija grupa jednih od drugih isto je tako značajna kao i njihova integracija u svetske procese razvoja. Tako postoje sva nivoa govora o verskom identitetu. Jedan nivo je razumevanje razlika između vjerskih zajednica putem upoznavanja njihovih vjerovanja, obreda, simbola i utvrđivanje granica njihove rasprostranjenosti i razumevanje odnosa sa drugim vjerskim zajednicama. Drugi nivo govora jeste prevazilaženje razlika u procesu integracije i traganje za univerzalnim vrednostima sveta u celini'' ( Zorica Kuburić, Religija između regionalnog i univerzalnog identiteta).\nPreovladavanje nacionalizma ili religije, Balkan ili svijet, svejedno jeste esencijalno pitanje koje zaslužuje punu pažnju. Nisu samo intelektualni skupovi oni na kojima se treba raspravljati o ovom nego to je tema o kojoj se treba diskutovati u svakoj prilici. Artikulisanje misli povezanih sa ovim osjećajajima, jer one svakako nose emocionalnu notu neminovno vodi ka kvalitativnom rješavanju ljudskih dilema. ''...a neće njima manipulisati kako religijske, tako i političke vođe. Pa će moći sve te tekstove čitati sami za sebe, uz svojstvenu ličnu hermenautiku zahvaljujući kojoj će otkriti drugu stranu vlatite religije. Jer, gdje god su rat i zloupotreba religije u političke svrhe, sveti tekstovi, radilo se o krišćanskoj Bibliji ili muslimanskom Kur'anu, se čitaju selektivno i ne tumače kao cjelina. Stoga se religiju mora kritički preispitivati, a njenu ulogu u javnom živou demolotogizirati kako bismo mogli učestvovati u javnom životu kao građani, koje niko ne prisiljava da sakriju vlastita vjerska ubjeđenja , ali ih ne smijemo ni nametati ''(Razgovor Kuzmić-Volf, Univerzitet Yale, Inicijativa za vjeru i globalizaciju). Graditi identitet kao mozaik čiji dijelovi se nadopunjavaju a ne pomjeraju mjesta jedni drugima jeste jačina koja se treba pronaći unutar sebe. Intristička potreba identifikacije sa nacijom ili religijskom grupom ne treba da bude determinirana disperzijom aktom dokazivanja. Prihvatanjem sebe raste naša spremnost da budemo bolji ljudi koji će uvažavati druge, koji neće druge gledati kao izazov dokazivanja vlastitih izbora već kao dokaz ljudskosti. Pri tome se nećemo rukovoditi riječima nacionalnih ili vjerskih vođa već riječima Boga koji je ljude stvorio različite i koje uči da se upoznaju kao takvi.


Archives | Lekovito bilje Srbije\nby Snežana Jović Kostić | Jun 12, 2016 | Biljke\nBagrem (Robinia pseudoacacia) je listopadno drvo, poreklom iz Amerike, koje je u Evropu doneo baštovan francuskog dvora Jean Robin, po kome je ova biljka i dobila svoj naziv. Danas raste u Evropi, severnoj Americi i Aziji. U Srbiji je dosta rasprostranjen i pripada...


Predstavljamo: Dentalni laseri Biolase - globalno liderstvo u laserima - Stomatologija.me\nNaslovna Obavještenja Predstavljamo: Dentalni laseri Biolase - globalno liderstvo u laserima\nPredstavljamo: Dentalni laseri Biolase – globalno liderstvo u laserima\nEpic Pro, koji nudi najviše laserske snage od bilo kog diodnog lasera u stomatologiji, prvi je proizvod koji je predstavljen na osnovu strateškog sporazuma BIOLASE-a o razvoju sa IPG Medical-om. Najnoviji dodatak porodici Epic zubnih lasera sa mekim tkivom, Epic Pro odlikuje nekoliko novih inovacija koje su prve u industriji:\n*Nova super pulsna tehnologija za preciznije, unapređeno lasersko sječenje tkiva\n*Automatska kontrola snage u realnom vremenu radi poboljšanja brzine i konzistentnosti prilikom izvođenja hirurškim zahvata sa unaprijed programiranom temperaturom vrha\n*Unaprijed inicirani, jednokratni savjeti sa novom pametnom tehnologijom, kako bi se osigurale performanse i kvalitet\nZa vaše pacijente\n*Manje straha i anksioznosti\n*Brže i efikasnije posjete\n*Brže zarastanje i oporavak\n*Mala i nikakva postoperativna bol i nelagoda\nZa vas i vašu ekipu\n*Povećana klinička preciznost i kontrola\n*Brži, čistiji i nježniji od tradicionalnih diodnih lasera\nAutomatska kontrola napajanja\nEpic Pro sječe četiri puta brže nego klasični diodni laser sa minimalnim kolateralnim oštećenjima. U režimu neprekidnog talasa, pretvara svjetlosnu energiju u toplotnu snagu na vrhu. Laserska energija se automatski prilagođava u realnom vremenu za održavanje konstantne temperaturea. Rezultati su izuzetno konzistentni i pouzdani uslovi sečenja, bez obzira na brzinu kretanja, vrstu tkiva…\nEpic Pro može postići deset puta veću maksimalnu snagu standardne diode (i do tri puta veću od najbližeg konkurenta) lasera u kratkim mikro impulsima za najveću efikasnost i sigurnost sječenja. U ovom načinu tretmana, laser pretvara svjetlosnu energiju u toplotnu snagu, koju emituje kao toplotne impulse (tj. višestruke rafale velike snage). Svaki od ovih toplotnih rafala, dječe tkivo veoma efikasno. Kada se laser aktivira, rafali snage emituju se sa unaprijed postavljenom širinom (trajanjem) impulsa, uz održavanje preciznog termičkog nivoa na vrhu. Laser se pokreće samo oko 3-5% vremena, pružajući tkivu dovoljno vremena da se opusti između impulsa; stvarajući sigurnije i nježnije iskustvo za pacijente.\nTalasna dužina: 980 nm\nMaks. Izlaz snage: 25 V (CV) / 150 V (puls)\nTrajanje pulsa: 0,01 ms – 100 ms\nInterval pulsa: 0,25 ms – 100 ms\nUčestalost ponavljanja impulsa do 20kHz\nDimenzije: 18.4cm x 11.4cm x 16.5cm\nWaterlase ekspres, novi laser za cijelo tkivo koji će promijeniti način na koji se bavite stomatologijom. Waterlase ima snagu i jednostavnost da sada, van očekivanja, rješava stomatološke probleme. Svestrana i nježna kombinacija laserske energije i vode, ima moć ublažavanja zubne anksioznosti na izvoru – za vas, vaš tim i pacijente.\nWaterlase ekspres je najmanji laser za cijelo tkivo ikada razvijen, a takođe je prvi koji ima prikladan bežični nožni prekidač za lako integrisanje u postojeće pogone ili za laku prenosljivost tokom vaše prakse.\nSvaka klinička kategorija na Waterlase ekspresu, ima nekoliko mogućnosti postupka. Dodirnite dugme „Prikaži animaciju“ da biste vidjeli postupnu, korak po korak, animaciju. Dok učite i stičete iskustvo sa Waterlaseom, jednostavna kontrola omogućava vam podešavanje lasera u pokretu za veću ili manju snagu.\nTalasna dužina: 2,78 mm (2780 nm)\nMaks. Izlazna snaga: 4 V\nEnergija pulsa: 200 mJ\nBrzina ponavljanja pulsa: 5-50 Hz\nTrajanje impulsa H: 60 msec/S: 700 msec\nMinijaturizovani laserski motor\nOptički kabl: Bijeli, visoko fleksibilan, pouzdan\nEkran osetljiv na dodir: (24.64cm k 15.24cm)\nTežina: 12.247 kg\nDistributer ovog proizvoda je kompanija „Medical Queen“ iz Beograda. Više informacija možete dobiti na broj telefona: +381 11 630-54-34 ili putem e-maila: office@implantati.rs\nPrethodni članakIntervju – Zubni tehničar Dragana Nikolić: Naš posao je neprestano inovativan i prije svega kreativan\nSledeći članakNekoliko činjenica o zubima


B92:Opet obijena i razvaljena rampa na Savskom nasipu - Savski Nasip\nB92:Opet obijena i razvaljena rampa na Savskom nasipu\nHome /Mediji/B92:Opet obijena i razvaljena rampa na Savskom nasipu\nBeograd — Rampa koja zabranjuje saobraćaj na Savskom nasipu iza novobeogradskih blokova u subotu je obijena, pa razvaljena, piše N1.\nKako se navodi u saopštenju Udruženja građana “Ulice za bicikliste”, to je učinjeno najverovatnije od strane vlasnika divljih vikendica u koritu reke Save.\nRampu su postavile i zaključale JVP “Beograd vode”, jer je nasip objekat za odbranu od poplava i na njemu po zakonu nije dozvoljen saobraćaj motornih vozila (član 133. Zakona o vodama), podseća se u saopštenju i dodaje da je, pored rampe, stradao je i znak zabrane saobraćaja u oba smera.\nPokušaj aktivista udruženja “Ulice za bicikliste” da prijave ovo rušilačko ponašanje policiji prošao je bez rezultata, jer prema Policijskoj upravi za Novi Beograd štetu mora da prijavi “vlasnik”, odnosno JVP “Beograd vode”.\nTakođe, ni Uprava saobraćajne policije se nije najbolje pokazala, navode iz UG “Ulice za bicikliste”. Iako nasipom dnevno prođe i do 1.000 vozila, koristeći ga kao saobraćajnicu ka sremskim selima i divljim vikendicama u koritu Save, broj prekršajnih prijava koje su saobraćajci napisali ne prelazi broj 10, dok se na prijave biciklista da su ugroženi na nasipu ne obaziru i ne izlaze na teren, upozorava se u saopštenju.\nKURIR:VANDALIZAM U NOVOM BEOGRADU: Razvaljena rampa na Savskom nasipu\nBLIC:POSLEDICE DIVLJE GRADNJE Razvaljena rampa na Savskom nasipu na Novom Beogradu\nTAGS: b92 mediji rampa


FOP član mreže – European Association of Sustainability Professionals | Forum za odgovorno poslovanje | Strana 908\nza bolje društvo\nFOP član mreže - European Association of Sustainability Professionals\nBeograd, 25. oktobar 2018. – Forum za odgovorno poslovanje postao je član evropske mreže CSR profesionalaca – European Association of Sustainability Professionals (EASP), osnovane sa ciljem razmene iskustava svih onih koji su zainteresovani za promovisanje održivosti kao razvojnog faktora.\nU Evropi postoji nekoliko nacionalnih organizacija koje okupljaju CSR profesionalce – bilo da su menadžeri kompanija, konsultanti, akademici i dr. Cilj ovakvih organizacija je povezivanje, razmena znanja i povećanje efikasnosti u radu.\nForum za odgovorno poslovanje je mreža vodećih kompanija koje doprinose razvoju zajednice, podstičući razvoj društveno odgovornog poslovanja i uspostavljanje trajnih i stabilnih društveno odgovornih praksi u poslovnom sektoru. Forum predstavlja platformu koja povezuje lidere iz poslovnog sveta s predstavnicima drugih delova društva, podstičući time međusektorski dijalog, saradnju i razmenu dobrih iskustava.\n← Obeležena Pro Bono Week širom sveta Agencija za zaštitu životne sredine dobila automatsku mernu stanicu za kvalitet vazduha od kompanije CRH Srbija →\nCEOs Call To Action: Više od 200 direktora obavezalo se da će raditi na ispunjenju Agende 2030\nDOBRA VEST „DA DOBRO NE OSTANE SKRIVENO“\nFOP član mreže – European Association of Sustainability Professionals\nDruštveno odgovorno poslovanje je način dobrog upravljanja koji donosi korist za okoliš i zajednicu, ali jednako tako i za poduzeće\nCSR Europe I UN Global Compact potpisali Memorandum o razumevanju radi ostvarivanja Ciljeva održivog razvoja\nPovezujemo biznis i društvo\nSprovodimo konkretne projekte i inicijative\nPodržavamo razvoj i promociju CSR-a u Srbiji\nKako se možete uključiti?\nPodelite primere dobrih praksi\nPostanite član Foruma\nKancelarija Foruma za odgovorno poslovanje, Svetozara Markovića 42a, Beograd email: kancelarija@odgovornoposlovanje.rs tel: +381 11 26 59 700;


Od danas u vozilima gradskog prijevoza i na stanicama 60 Covid redara - Akta.ba\n11.03.2021. 07:37 / Izvor: Akta.ba\nZbog evidentnog pogoršanja epidemiološke situacije u Kantonu Sarajevo, ministar saobraćaja KS Adnan Šteta poručio je kako će svi javni gradski prijevoznici pojačati dezinfekciju i čišćenje vozila, kao i da će vozači i kontrolori poštovati sve mjere koje je izdao Krizni štab Ministarstva zdravstva KS.\nOvim povodom, održao je jučer sastanak sa direktorima "GRAS"-a i "Centrotransa" na kojem je dogovoreno da će od sutra sa radom početi šezdeset Covid redara u tramvajskom i trolejbuskom saobraćaju.\n"Posao Covid redara obavljat će određeni broj kontrolora, ali i ljudi iz uprave koji su preraspoređeni za to. Oni će upozoravati na obavezno nošenje maski, držanje distance i voditi računa o broju putnika", pojasnio je ministar Šteta.\nNa sastanku je rečeno da trenutno u Kantonu Sarajevo 170 vozila javnog gradskog prijevoza obavlja svoje redovne funkcije, ali da je planirano da se taj broj poveća na 200 u narednom periodu. Na taj način bi se umanjile gužve i dodatno rasteretio prostor za putnike.\nMinistar je još jednom apelirao na građane, da se, kao i do sada pridržavaju propisanih mjera, ali i zamolio sve naše sugrađane koji ne idu ujutro na posao i kojima prijevoz u frekventnim terminima nije neophodan da javni prijevoz koriste u terminima kada nije veliko opterećenje.\nZamolio je za strpljenje i potcrtao kako će Ministarstvo saobraćaja učini sve kako bi olakšalo prijevoz putnika u skladu sa propisanim epidemiološkim mjerama.


Plenković: Mladi se iseljavaju iz finansijskih razloga\nFoto: Arhiva | Plenković: Mladi se iseljavaju iz finansijskih razloga\nTanjug 16.01.2020 12:53\nBERLIN - Premijer Hrvatske Andrej Plenković, boravi od danas u dvodnevnoj radnoj posjeti Njemačkoj tokom koje će se sastati sa kancelarkom Angelom Merkel i prisustvovati otvaranju poljoprivrednog sajma "Zelena sedmica" u Berlinu, na kojem je Hrvatska ove godine zemlja partner.\nUoči posjete Berlinu, Plenković je za njemačke medije izjavio da mnogi mladi ljudi, koji odlaze na rad u inostranstvo, Hrvatsku napuštaju zbog finansijskih razloga, a ne zbog korupcije i nepotizma.\nGlavni razlog iseljavanja je, tvrdi Plenković u intervjuu za njemački dnevnik Frankfurter Algemajne Cajtung (FAZ), želja mladih da u kratkom roku poboljšaju svoju financijsku situaciju.\n"Istina je da borbu protiv korupcije moramo učvrstiti na svim nivoima, ali glavni razlog iseljavanja je želja mladih da u kratkom roku poboljšaju svoju financijsku situaciju", rekao je Plenković za FAZ.\nOn je, navodi se, pritom odacio navode prema kojima mladi odlaze iz Hrvatske zato što im je dosta korupcije i nepotizma.\nHrvatski premijer je istovremeno utvrdio da se i pola zemalja članica Evropske unije suočava s problemom pada broja stanovnika te da se Hrvatska na niovu EU bori za to da se ovaj problem shvati ozbiljno.\n"Tema demografije je na izričito zahtevanje Hrvatske ušla u ''Stratešku agendu 2019-2024'' Evropske unije. Mi smo isto tako srećni da je povjerenica Dubravka Šuica u novoj Evropskoj komisiji zadužena za pitanje demografije", rekao je Plenković i dodao da će o demografiji razgovarati i tokom bilaeralnog susreta sa kancelarkom Angelom Merkel.\n"Kako bi zaustavili pad broja stanovnika, značajno smo podigli porodiljski i roditeljski dodatak, a mlade do 25 godina starosti smo u potpunosti, a one do 30 godina za 50 posto, oslobodili poreza na dohodak", rekao je predsjednik hrvatske vlade objašnjavajući za FAZ mjere koje njegova vlada čini da bi zaustavila iseljavanje stanovništva, prenijela je Hina.\nHrvatski premijer je odbacio mogućnost jačeg otvaranja hrvatskog tržišta rada za radnike iz zemalja koje nisu članice Evropske unije, između ostalog i za one iz jugoistočne Azije.\n"To trenutno nije tema za nas. Naš sistem kvota za izdavanje radnih dozvola je u potpunosti dovoljan za trenutne potrebe", rekao je Plenković.\nOn je pohvalio privredni razvoj Hrvatske istakavši da je "zahvaljujući pozitivnom razvoju" njegova vlada u tri navrata podizala penzije i plate zaposlenih u javnom sektoru.\nAndrej Plenković Hrvatska


BIC 'CCFRFRPPXXX' (Francuska) (SWIFT kod).\nBIC 'CCFRFRPPXXX' (Francuska) (SWIFT kod)\nBIC za Credit Commercial de France SA u gradu Paris je CCFRFRPPXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nBIC takođe sadrži šifru države. Za razliku od IBAN-a, ona se ne nalazi na početku BIC-a, već je na 5-oj i 6-oj poziciji. Na primer, za BIC CCFRFRPPXXX, to je ON. U nekim slučajevima, šifra države iz IBAN-a se može razlikovati od šifre države pridruženog BIC-a jer se koriste različiti standardi.\nSedište banke je Credit Commercial de France SA u gradu Paris. Shodno tome, Paris se nalazi u zemlji Francuska.


Atanasijević - Od Partizana do jednog od najboljih svetskih klubova - Sportske.net\nAtanasijević - Od Partizana do jednog od najboljih svetskih klubova\nOd početka sezone, srpski odbojkaš Aleksandar Atanasijević pruža odlične partije u dresu Peruđe, kako u domaćem prvenstvu, tako i u Ligi šampiona.\nKup CEV - Pazarci prokockali 2:0Odbojkašice Vizure dobile rivale u Ligi šampionaVojvodina na dva seta od Lige šampiona!Završnica SP za odbojkaše u Torinu, poznato 19 učesnikaTrofej za Atanasijevića i Podraščanina\nAtanasijević je bio jedan od najzaslužnijih za osvajanje prvog trofeja u istoriji kluba – Superkupa Italije, a u istom ritmu je nastavio kada je sezona zvanično počela. 26-godišnji korektor se na Apeninsko poluostrvo preselio 2013. godine posle dve sezone provedene u SKRA Belhatovu.\nTokom karijere, Atanasijević je još igrao za Partizan, u kojem je ponikao.\n''Ovde se osećam kao kod kuće. Iz godine u godinu, tim je rastao. Imamo sreću što nas navijači prate gde god da igramo. Peruđa jeste i uvek će biti jedan od najboljih svetskih timova'', naglašava Atanasijević.\nPeruđa je u dosadašnjem delu sezone u Seriji A ostvarila deset pobeda i jedan poraz, koji je doživela u duelu sa braniocem titule Lubeom.\nU tih deset pobeda, ekipa Aleksandra Atanasijevića izgubila je samo dva seta, a za taj jedini poraz, oni su se već dva puta revanširali Lubeu - na startu, u finalu Superkupa, kao i prošle sedmice u prvom kolu Lige šampiona u jednom fenomenalnom duelu koji su dobili posle pet setova.\nUz sve to, Atanasijević je dobio i dva individualna priznanja. Bio je najbolji igrač osmog kola italijanskog šampionata i najbolji poenter 10. runde. Takođe je i ukupno gledano među najboljim poenterima prvenstva.\nNa tabeli italijanskog šampionata Peruđa za vodećim Lubeom zaostaje samo za bod, ali ima utakmicu manje, koju će odigrati u nedelju na svom terenu kada u derbiju od 18 časova dočekuje trećeplasiranu Modenu. Što se tiče Lige šampiona, naredni rival sledeće srede biće Fenerbahče u Istanbulu.