Naslov teme: Selidba\nObjavljeno: Pon Sep 05, 2011 2:01 pm\nOpet je na redu selidba. Posle više od tri godine rada u Beogradu, dobio sam novi posao napolju i moram da se selim. Ja sam rodom sa juga Srbije, pa zanima me koga da angažujem.\nRazmišljam, da li da organizujem utovar sa studentima, i da rentiram neki kamion, al imam puno stvari, imam skupe uređaje, ne bih voleo da se nešto pokvari ili da dobije noge, a ko zna koga će da mi dovedu iz zadruge, ako se nisu treznili noćas. Ne želim da umesto usluge dobijem problem.\nŠto se tiče stvari, nemam regale i trpezarije, al imam kožnu garnituru, veliki LCD televizor, puno puno garderobe i knjiga,\nImam i veliki akvarijum, i dva ogromna ogledala, pa poželjno je da postoji i neki prevoz sa tapacirom. Poslednji put pri selidbi, kad sam dolazio imam loša iskustva, jer su mi izgrebali malo stvari.\nViše bi mi trebala neka profesionalna agencija, stan je na trećem spratu, al me strah da me ne oderu,\nE sada, zanima me sledeće, savete koje možete da mi predložite, ali iz prve ruke,\nGledam na netu, ove agencija za selidbe, mi se čini da su ok, čitam komentare firmi sa referenci i deluju ljudi zadovoljno.\nDa li neko od vas može neku da preporuči?\nNaslov teme: Re: Selidba\nObjavljeno: Uto Sep 06, 2011 10:42 am\nZnam da novac, 10% gore dole ne igra neku posebnu ulogu, po meni, bolje angažuj profesionalce i završi posao kako treba.\nPogledao sam sajt firme koju si postavio, vidim da imaju prevoz koji iznutra poseduje neki tapacir, tj. specijalizovan je za selidbe sa lomljivom robom što je jako bitno za onaj akvarijum, šta oćeš više\nIzgleda imaju čak i pakere (ljudi koji pakuju) i donose svoje kutije, tako da, ovo ti je ušteda od par dana posla, pa ti posle raspakuj na tenane kad stigneš,\nAko neko ima bolju ideju dobrodošao je!\nObjavljeno: Pon Sep 12, 2011 9:27 am\nIzmeđu ostalog bitno je da ti agencija koja izvodi selidbu odgovara za stvari. Kolko sam video na ovom sajtu, transport pošiljke je i osiguran, tako da ako se i pored svih zaštita nešto desi ... onda ti osiguranje isplaćuje štetu.\nMada ovo, iskren da budem više ima smisla za velike firme, kada sele osetljive servere, umetničke slike, sefove sa dragocenostima, za običnu socijalu Pera, Laza i Mika su nezamenljivi, zar ne?\nKako god, drago mi je da se tržište diferencira i profesionalizuje i da se svako bori za svoj deo kolača.\nObjavljeno: Uto Dec 06, 2011 12:39 am\nNa kraju sam se preselio sam, bez ikog, preživeo sam, samo me bole leđa!\nObjavljeno: Uto Feb 28, 2017 10:56 am\nAko ti trebaju usluge za selidbe Beograd predlažem https://beogradselidbe.com/\nOno što je dobro, imaju i pakere koji imaju iskustva i opremu (kutije, sve što treba...) tako da treba štedeti energiju u živce i naravno kičmu\nAko pogledaš pružaju sledeće usluge selidbe:\n- selidbe kombijem,\n- zaštitu stvari,\n- pakovenje (pogotovu lomljivih stvari)\n- demontaža regala, kreveta, i ostalog robusnog nameštaja,\n- montaža demontiranog,\n- ne beže od klavira, velikih zamrzivača, alfa plam šporeta...\n- neuopotrebljiv nameštaj i šut regulišu ka deponiji,\n- ako se selite u inostranstvo, imaju odličnih iskustava sa Bečom, dakle Austrijom, ali i Nemačkom, oko konkretnih saveta...


Poljoprivredna apoteka Inđija | SRZEA - xKC1Ms\nPoljoprivredna apoteka Inđija\nPoljoprivredna apoteka Inđija |\nPoljoprivredna apoteka Zea osnovana je 1990. godine sa sedištem u Staroj Pazovi. Ističemo se dobrom radnom etikom, korektni smo i uvek poštujemo sve dogovore. Nalazimo se na adresi Zmaj Jovina 1/9.\nSvih ovih godina smo osluškivali šta je potrebno našim klijentima pa smo se trudili da upotpunimo našu ponudu. Mi smo najpoznatija poljoprivredna apoteka u Inđiji.\nAko tražite kombinaciju kvalitetnog i kompletnog posla i dobre cene na pravom mestu ste obratite nam se s poverenjem.\nUkoliko imate pitanja obavezno nas kontaktirajte.


Grad Našice priprema provedbu otvorenog postupka javne nabave male vrijednosti radova izgradnje osnovne i dodatne infrastrukture u industrijskoj zoni Našice. Izvode se radovi na izgradnji infrastrukture prema postojećoj građevinskoj dozvoli: Građevinski radovi na izgradnji prometnica koji obuhvaćaju izgradnju cesta, nogostupa, biciklističkih staza i oborinske odvodnje na dijelu na kojem je u skladu s pravomoćnom građevinskom dozvolom započeta izgradnja infrastrukture. Očekuje se izgradnja prometnica i oborinske odvodnje na definiranom dijelu zone. Potrebno je izgraditi neizgrađene koridore plinovoda čime će se u potpunosti završiti plinovod prema postojećoj građevinskoj dozvoli. Potrebno je izgraditi elektroenergetsku mrežu koja se odnosi na visoko i nisko naponsku mrežu te izgradnju trafostanice na postojećem dijelu u skladu sa pravomoćnom građevinskom dozvolom. Ove radove će pratiti i izvođenje niskonaponskog raspleta kojemu će HEP biti investitor.\nJavna nabava po ovom projektu provodi se u sklopu Operativnog programa "Konkurentnost i kohezija 2014.-2020.", u okviru Poziva na dostavu projektnih prijedloga "Razvoj infrastrukture poduzetničkih zona", KK.03.1.2.03, a financira se iz bespovratnih sredstava Europskog fonda za regionalni razvoj.\nTijekom trajanja prethodnog savjetovanja, do zaključno sa 6. svibnja 2019. godine, zainteresirani gospodarski subjekt može elektroničkim sredstvima komunikacije putem EOJN RH dostaviti naručitelju svoje primjedbe i prijedloge u vezi s informacijama i dokumentacijom koji su objavljeni. Nakon provedenog savjetovanja razmotrit će se sve primjedbe i prijedlozi, izraditi izvješće o prihvaćenim i neprihvaćenim primjedbama i prijedlozima i objaviti na internetskim stranicama.


Novi Alfa Romeo MiTo po akcijskoj ceni | Stojanov doo\nNovi Alfa Romeo MiTo po akcijskoj ceni\nNovi Mito je osvežio svoj izgled predstavljanjem potpuno nove rešetke hladnjaka i snažne porodične sličnosti sa očaravajućim modelom Giulia. Predstavljamo vam restilizovani Alfa Romeo MiTo 1.4\nMenjač: Manuelni 5-brzina\nObrtni momenat: 115 Nm\nZapremina motora: 1368 ccm\nUbrzanje od 0-100 km/h: 14 sec\nKapacitet rezervoara: 45 l\n Kombinovana vožnja – 5,8 l/100 km. Emisija CO2: 134 g/km\n Grad-7,6l/100 km van grada-4,7 l/100 km\nRedovna cena Alfa Romeo MiTo 1.4 je 15.600 €\nAKCIJSKA CENA 12.950 €\nNovi Mito san vožnje Alfa Romea čini dostupnim svima, kroz zbir tehnologije i performansi, i sposoban je da svako putovanje pretvori u nezaboravan vozački doživljaj.\nZa sve informacije pozovite nas +381 21 210 21 55 ili posetite naš prodajni salon na adresi Zrenjaninski put 14,Novi Sad


U utorak 25.6.2019. godine sa početkom u 9,oo sati u sali za sjednice na 2. spratu u zgradi Vlade Kantona ul. Rudarska 65, biće održana 64. redovna sjednica Vlade Tuzlanskog kantona. Na dnevnom redu šezdesetčetvrtog redovnog zasjedanja Vlade je ukupno 10 tačaka. U povodu 64. redovne sjednice Vlade TK, u utorak 26.6.2019. godine sa početkom u 10,3o sati će biti održana konferencija za novinare u prostorijama zgrade Vlade Tuzlanskog kantona (ul. Rudarska 65). Dnevni red, klikom na sliku:


Balkan: Zaštita ljudskih prava ključ za napredak ka EU | Human Rights Watch\nPrestati sa suzbijanjem medija, ostvariti pravdu za ratne zločine\nAzilanti i migranti čekajo na srpskoj strani granice za ulazak u Hrvatsku 23. oktobra, 2015. © 2015 Marko Drobnjakovic\n(Berlin) – Vlade Zapadnog Balkana trebale bi obnoviti svoje napore na jačanju ljudskih prava i uspostavi sredine u kojoj se poštuju ljudska prava za sve, kaže se u današnjem Svjetskom izvještaju organizacije Human Rights Watch za 2017. godinu. Human Rights Watch je tokom 2016. dokumentirao zabrinutosti po pitanju ljudskih prava u Bosni i Hercegovini (BiH), Hrvatskoj, te u Srbiji i na Kosovu. Zabrinutosti vezane za Hrvatsku uključene su u jedno od poglavlja o Evropskoj uniji.\nZabrinutosti po pitanju ljudskih prava na Zapadnom Balkanu između ostalog uključuju spor napredak po pitanju pravde za ratne zločine na nacionalnim sudovima, napade i prijetnje koji se upućuju novinarima te miješanje vlasti u njihov rad, kao i diskriminaciju nad manjinama. Tražioci azila i migrant suočavaju se sa poteškoćama vezanim za ulazak i ostvarivanje zaštite u Srbiji, iako su cifre na migracijskom pravcu na Zapadnom Balkanu u padu. Između ostalih zabrinutosti, tu su zaostali predmeti vezani za azil, mali broj slučajeva odobravanja azila i pretrpani objekti za prijem predmetnih lica.\n“Vlade Zapadnog Balkana trebale bi poduzeti konkretne korake u svrhu unapređivanja medijskih sloboda, zaštite manjina i izbjeglica i ostvarivanja pravde za zlostavljanja iz ratnog perioda,” izjavila je Lydia Gall, istraživačica za Balkan i istočnu Evropu pri organizaciji Human Rights Watch. “Napredak po pitanju ljudskih prava nije važan samo u cilju ostvarivanja evropskih aspiracija, nego je i presudno bitan u cilju osiguravanja bolje budućnosti za sve u tim zemljama.”\nU 27. izdanju svog Svjetskog izvještaja na 687 stranica, Human Rights Watch razmatra praksu po pitanju ljudskih prava u preko 90 zemalja. U svom uvodnom izlaganju, izvršni direktor organizacije Kenneth Roth piše kako nova generacija autoritarnih populista želi preokrenuti koncept zaštite ljudskih prava, tretirajući prava kao prepreku za volju većine. Za one koji se osjećaju izostavljeni iz globalne ekonomije i sve se više pribojavaju nasilja i kriminala, grupe civilnog društva, mediji i javnost imaju ključne uloge koje trebaju odigrati u reafirmaciji vrijednosti na kojima je izgrađena demokratija u okviru koje se prava poštuju. Tokom 2016, udruženja novinara zabilježila su nekoliko napada i prijetnji, uključujući i prijetnje smrću, upućenih novinarima u Bosni i Hercegovini, Srbiji i na Kosovu. Neadekvatan odgovor vlasti širom regiona na te napade i prijetnje dovodi do nekažnjivosti za napadače i do hlađenja atmosfere za medije, navodi Human Rights Watch. Novinari i medijske kuće također se suočavaju s ometanjem od strane vlasti i s neopravdanim postupcima na sudovima.\nNa nacionalnim sudovima u Bosni i Hercegovini, Srbiji i na Kosovu ostvaruje se spor napredak po pitanju pravde za ratne zločine. Tužioci za ratne zločine u Bosni i Hercegovini i Srbiji raspolažu nedovoljnim finansijskim sredstvima i nedostatnim kapacitetima za rad na predmetima. Uprkos napretku ostvarenom tokom godine, specijalni sud za Kosovo na kom će se vršiti suđenja za teške zločine počinjene tokom i nakon rata iz 1999. još uvijek nije operativan zbog kašnjenja s usvajanjem neophodnog zakonodavstva u zemlji-domaćinu Holandiji. Podijeljene vlasti u Bosni i Hercegovini nisu uspjele ostvariti napredak po pitanju okončavanja diskriminacije u svom političkom sistemu, kako je to naložio Evropski sud za ljudska prava.\nRomi u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Srbiji i na Kosovu suočavaju se s diskriminacijom u ostvarivanju pristupa zdravstvenoj zaštiti i obrazovanju, a podložni su i deložacijama. Kosovo je ostvarilo ograničen napredak u integraciji Roma i drugih manjina prisilno vraćenih iz Zapadne Evrope nakon što su tamo odbijeni kao tražioci azila.\nLezbijske, gej, biseksualne i transrodne (LGBT) grupacije u Bosni i Hercegovini, Srbiji i na Kosovu suočene su sa maltretiranjem i zastrašivanjem. U presudi Evropskog suda za ljudska prava navodi se da se istospolni parovi u Hrvatskoj suočavaju s diskriminacijom na temelju seksualne orijentacije.


Cena tranzita nafte preko Ukrajine od sutra veća za 30 odsto - 31.03.2022, Sputnik Srbija\nCena tranzita nafte preko Ukrajine od sutra veća za 30 odsto\nNove cene tranzita nafte naftovodom „Družba“ u pravcu Slovačke i Mađarske će prema ugovoru sa ukrajinskom kompanijom „Ukrtransnjeft“ iznositi 11,5 evra za tonu... 31.03.2022, Sputnik Srbija\nPrethodne cene od devet evra za tonu važile su od 1. januara, dok nove cene stupaju na snagu već sutra, 1. aprila.Tokom prošle godine, naftovodom „Družba“, kroz Ukrajinu je transportovano 12 miliona tona ruske nafte, u Češku je transportovano 3,4 miliona tona, u Slovačku – 5,2 miliona tona i Mađarsku – 3,4 miliona tona ruske nafte.Prema podacima od 31. marta 2022. godine cena junskih fjučersa nafte marke „Brent“ snizila se za 3,28 odsto i iznosi 107,93 dolara za barel, dok je cena majskih fjučersa marke „VTI“ pala za 3,95 odsto i iznosi 103,89 dolara za barel.\nrusija, rusija – ekonomija, ekonomija, nafta, ukrajina, naftovod\n© Sputnik / Maksim Bogodvid / Uđi u foto-galerijuPumpe za crpljenje nafte\nNove cene tranzita nafte naftovodom „Družba“ u pravcu Slovačke i Mađarske će prema ugovoru sa ukrajinskom kompanijom „Ukrtransnjeft“ iznositi 11,5 evra za tonu, pokazuju podaci sa sajta ruskog „Transnjefta“.\nPrethodne cene od devet evra za tonu važile su od 1. januara, dok nove cene stupaju na snagu već sutra, 1. aprila.\nTokom prošle godine, naftovodom „Družba“, kroz Ukrajinu je transportovano 12 miliona tona ruske nafte, u Češku je transportovano 3,4 miliona tona, u Slovačku – 5,2 miliona tona i Mađarsku – 3,4 miliona tona ruske nafte.\nPrema podacima od 31. marta 2022. godine cena junskih fjučersa nafte marke „Brent“ snizila se za 3,28 odsto i iznosi 107,93 dolara za barel, dok je cena majskih fjučersa marke „VTI“ pala za 3,95 odsto i iznosi 103,89 dolara za barel.\nAustrija: Brzo odustajanje od ruskog gasa i nafte - nemoguće\n24 Mart, 11:03


Putin pozvao EU da počne dijalog sa Belorusijom - Politički.rs\nRuski predsednik Vladimir Putin pozvao je danas EU da ponovo uspostavi kontakt sa Belorusijom radi rešavanja migrantske krize na poljsko-beloruskoj granici, saopštio je Kremlj.\nBrisel optužuje Belorusiju da ona organizuje migrantsku krizu na svojoj granici sa Poljskom.\nU telefonskom razgovoru sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, drugom u dva dana, Putin je istakao da je važno da se što je pre moguće reši ozbiljna migrantska kriza, a to se može uraditi “ponovnim uspostavljanjem kontakata zemalja EU i Belorusije”, navodi se u saopštenju Kremlja.\nPutin i Merkel već su juče telefonom razgovarali oko migrantske krize, kada je nemačka kancelarka tražila od Putina da upotrebi svoj uticaj i deluje protiv, kako je rekla “instrumentalizacije” migranata od strane beloruskog režima.\nEvropske zemlje za sada odbijaju svaki razgovor sa Minskom uprkos rastućoj zabrinutosti medjunarodne zajednice zbog krize s migrantima.\nEvropljani nedeljama optužuju beloruskog predsednika Aleksandra Lukašenka da pothranjuje krizu time što migrantima izdaje vize i sprovodi ih do granice kao osvetu za evropske sankcije.\nPutin i Merkel su takodje danas razgovarali o sukobu u Ukrajini. Ruski predsednik je, kako je naveo Kremlj, skrenu pažnju Angeli Merkel na “destabilizirajuću prirodu provokativnih akcija američkih oružanih snaga i drugih zemalja NATO u Crnom moru”.\nTagged: ANGELA MERKEL, BELORUSIJA, DIJALOG, EU, MIGRANTI, VLADIMIR PUTIN


Marinko Čavara zbog apsurdnih troškova želi preseliti Ured predsjednika FBiH | Kamenjar\nPredsjednik Federacije BiH Marinko Čavara obrazložio je razloge mogućeg preseljenja Ureda predsjednika FBiH u bivšu zgradu američkog Veleposlanstva u BiH, navodeći kako institucije Federacije ne trebaju plaćati zakup za korištenje prostorija već da trebaju koristiti one koje su u vlasništvu Federacije ili državnih institucija.\n”Apsurdno je da većina institucija FBiH, počevši od Vlade FBiH, plaća zakupninu ili određenim političkim strankama ili privatnicima, čime gubimo ogromne količine novca. Prošli, platformaški, sastav Vlade FBiH sklopio je ugovor sa Privrednom bankom Sarajevo za prostorije u kojima bi bili smješteni Uredi predsjednika i dopredsjednika FBiH i pravobraniteljstva FBiH za 2 milijuna i 600 tisuća KM.\nSmatram da FBiH nema tih novaca, i iz tog razloga sam tražio od Vlade FBiH da nađu prostor u koji može biti smješten Ured predsjednika FBiH bez plaćanja zakupnine. Za mnogo manje količine novca, bivšu zgradu američkog veleposlanstva možemo prilagoditi svrsi smještaja Ureda, zgradu koja godinama stoji prazna i neiskorištena”, staknuo je Čavara.\nNaveo je kako Federacija posjeduje zgrade te da tu treba tražiti rješenje, a ne “zadovoljavati interese privatnika ili pojedinih političkih stranaka i plaćati ogromne zakupnine”.\n”Ako plaćate zakup od 2 milijuna i 600 tisuća KM, odnosno 18 KM po kvadratu, umjesto da ulažete u vlastitu imovinu, to je apsurd”, kazao je predsjednik Čavara, navodi se u priopćenju iz Ureda Predsjednika Federacije BiH.\nRelated Topics:institucije BiHmarinko čavarapreseljenje


Ovo je matematička formula preko koje možete naći savršenu suprugu! | Hercegovina.Info\nOvo je matematička formula preko koje možete naći savršenu suprugu!\nljubav formula supruga


Rama-Prozor.Info • Dozvoljeno okupljanje 100 ljudi u zatvorenom i 300 na otvorenom prostoru\n30.05.2020 09:07 Objavio:Uredništvo Komentari:0\nOsim toga, preporučuje se svim stanovnicima Federacije BiH, kao i stranim državljanima koji dolaze u Bosnu i Hercegovinu iz zemalja s prisutnom Covid-19 infekcijom, posebno iz zemalja sa visokom incidencom COVID-19, obvezno pridržavanje higijensko-epidemioloških mjera.\nZapovijed je donesena s rokom važenja od 14 dana računajući od dana početka primjene, a nakon isteka tok roka zadužuje se Krizni stožer Federalnog ministarstva zdravstva da sagleda kompletnu epidemiološku situaciju Covid-19 u Federaciji BiH i sačini procjenu rizika, a radi razmatranja mogućnosti i potrebe izmjene mjera utvrđenih tom zapovijedi te nakon toga odluči novom naredbom o mjerama koje se poduzimaju i u kojem roku.\nNa današnjoj žurnoj sjednici Vlade Federacije BiH, na prijedlog Federalnog stožera civilne zaštite donesena je Odluka o proglašenju prestanka stanja nesreće uzrokovanog pojavom koronavirusa na području FBiH.\n2.9019 | 3.39MB


Dogodilo se na današnji datum, 20. april - Na današnji dan\nFoto: Arhivska fotografija | Dogodilo se na današnji datum, 20. april\nSrna 20.04.2019 00:00\nDanas je subota, 20. april, 110. dan 2019. Do kraja godine ima 255 dana.\n1526. - U bici kod Panipata mogulski vođa Baber sa 2.000 boraca porazio 10.000 vojnika sultana Ibrahima od Delhija, čime je otpočela dvoipovjekovna vladavina Mogula nad Indijom. U bici je poginuo sultan Ibrahim, a Baber se potom proglasio sultanom i osnovao Mogulsko Carstvo.\n1653. - Vođa Engleske revolucije Oliver Kromvel raspustio parlament i uveo ličnu diktaturu kao lord-protektor Engleske.\n1657. - Engleska flota, pod komandom admirala Roberta Blejka, napala je i potopila svih 16 španskih ratnih brodova u luci Santa Krus na Tenerifama, a potom je razorila grad.\n1768. - Umro italijanski slikar Kanaleto, jedan od najboljih pejzažista 18. vijeka, majstor dočaravanja atmosfere i vedrog prozračnog kolorita. Najviše je slikao Veneciju, njene kanale i palate.\n1792. - Francuska objavila rat Austriji, Pruskoj i Sardinskoj Kraljevini i proglasila opštu mobilizaciju kojom su, prema odluci Konventa, obuhvaćeni svi Francuzi od 18 do 50 godina. Tako stvorena milionska armija je u revolucionarnom žaru potukla sve protivnike, ali je Konvent potom odlučio da "pruži pomoć i bratstvo svakom narodu koji želi da vrati slobodu", čime je počeo osvajačke ratove.\n1808. - Rođen francuski državnik Šarl Luj Napoleon Treći Bonaparta, sinovac cara Napoleona Prvog, predsjednik Francuske od 1848. do 1852, car do 1870. Živio je u izgnanstvu do Februarske revolucije 1848, a krajem 1848. na vlast ga je dovela krupna buržoazija. Početkom decembra 1851. državnim udarom je prigrabio svu vlast i 1852. je obnovio monarhiju. Agresivnom spoljnom politikom nastojao je da proširi Francusku i osvaja kolonije. Organizovao je javne radove i osnovao neke socijalne ustanove, podsticao kapitalističku privredu, naročito trgovinu, industriju i bankarstvo. Tokom njegove vladavine Francuska je zaposjela Nicu i Savoju, započela kolonijalno prodiranje u Indokinu, uspješno ratovala u Krimskom ratu od 1854. do 1856. protiv Rusije u savezu s Otomanskim Carstvom, Velikom Britanijom i Sardinskom Kraljevinom i 1859. protiv Austrije u Italiji, ali je fijaskom okončan pokušaj od 1862. do 1867. da pomoću "cara" Maksimilijana habsburškog uspostavi francusku dominaciju u Meksiku. Nadajući se uspjehu, započeo je rat protiv Pruske, ali je zarobljen 1. oktobra 1870. u bici kod Sedana i zbačen s prijestola, a Francuska je 4. oktobra 1870. ponovo postala republika. Poslije zaključenja mira s Pruskom 1871. je emigrirao u Veliku Britaniju, gdje je umro 1873.\n1889. - Rođen vođa njemačkih nacista Adolf Hitler (na fotografiji), tvorac najveće mašinerije masovnog zločina u istoriji. Uz podršku krupne buržoazije i revanšista željnih osvete za poraz Njemačke u Prvom svjetskom ratu i zahvaljujući popustljivim zapadnim demokratijama, iskoristio je materijalnu bijedu i nezadovoljstvo Nijemaca, nametnuo im se kao vođa i poveo u katastrofu i njih i čovječanstvo. U Prvom svjetskom ratu je kao dobrovoljac zarobljen, 1921. je postao šef Nacionalsocijalističke radničke partije NJemačke, u junu 1923. je pokušao puč u Minhenu, zbog čega je osuđen, ali je brzo pušten iz zatvora, a 1925. je reorganizovao stranku na vojničkoj osnovi. Ubrzo, pošto je 1933. postao kancelar, uveo je nacističku diktaturu, počeo nemilosrdno proganjanje Jevreja i ljevičara, otvorio koncentracione logore, ukinuo parlamentarizam, sindikate, slobodu štampe i građanska prava. Iskoristio je neodlučnost Zapada i Austriju je priključio NJemačkoj, porobio Čehoslovačku, a 1939. napao Poljsku, čime je izazvao Drugi svjetski rat. Pred nadiranjem sovjetskih trupa ubio se u bunkeru kod Berlina 30. aprila 1945.\n1893. - Rođen katalonski slikar i vajar Huan Miro, jedan od najvećih nadrealističkih umjetnika. Studirao je u rodnoj Barseloni, a od 1919. je živio u Parizu. Kratko je stvarao pod uticajem kubizma, ali je od 1924. izgradio neponovljiv lični stil, zasnovan na krajnje spontanom registrovanju formi i znakova koji evociraju podsvjesne predstave primarnih i elementarnih vitalnih stanja.\n1893. - Rođen američki filmski glumac Harold Lojd, jedan od najvećih komičara nijemog filma. Filmovi: "Sigurnost na posljednjem mjestu", "Brucoš", "Čuvaj se, profesore", "Luda srijeda".\n1919. - U Beogradu počeo osnivački kongres Socijalističke radničke partije Jugoslavije, koja je 1920, na kongresu u Vukovaru promijenila ime u Komunistička partija Jugoslavije.\n1936. - Invazione trupe Italije, koje početkom oktobra 1935. bez objave rata upale u Etiopiju, preduzele su ofanzivu, slomile otpor slabo naoružanih etiopskih snaga i porobile tu zemlju.\n1972. - Američki svemirski brod "Apolo 16" spustio se na Mjesec.\n1975. - Armija Sjevernog Vijetnama i južnovijetnamski oslobodilački pokret Vijetkong otpočele odlučujuću bitku protiv američkih i južnovijetnamskih snaga. Ofanziva je za desetak dana okončana potpunom pobjedom i oslobađanjem južnog dijela zemlje, poslije čega su Sjeverni i Južni Vijetnam ujedinjeni u jednu državu.\n1984. - Velika Britanija saopštila da će njena administracija u Hong Kongu prestati da funkcioniše 1997.\n1993. - Žestoke borbe muslimanskih i hrvatskih snaga u Bosni i Hercegovini proširene iz centralne na jugozapadnu Bosnu. Za pet dana u sukobima na obje strane je poginulo više od 200 ljudi.\n1994. - Izrael i Palestinska oslobodilačka organizacija /PLO/ postigli sporazum o prenosu vlasti na Palestince u oblasti Gaze i u gradu Jerihon na Zapadnoj obali.\n1995. - Umro srpski političar i pisac Milovan Đilas, "najpoznatiji disident komunističkog svijeta poslije Drugog svjetskog rata". Od 1937. do 1954. bio je član najužeg rukovodstva Komunističke partije Jugoslavije i jedan od najbližih saradnika Josipa Broza, poslije rata i predsjednik Skupštine Jugoslavije. Odlukom Plenuma Centralnog komiteta KPJ u januaru 1954. smijenjen je sa svih funkcija poslije serije članaka objavljenih u "Borbi" i označen kao "revizionista". Ocijenjeno je da je u spornim tekstovima ispoljio stavove "koji sadrže tendenciju likvidiranja Komunističke partije kao idejno-politički vodeće klasne političke organizacije" i pokazao da se "sve više udaljuje od revolucionarnih pozicija i približava pozicijama građanskog liberalizma". Potom je dvaput osuđivan na višegodišnju robiju "zbog daljeg upornog antisocijalističkog pisanja i djelovanja" i pisanja "izrazito neprijateljskog prema marksizmu i socijalizmu", kako je zvanična propaganda označila njegove tekstove objavljene u inostranstvu, posebno knjigu "Nova klasa", u kojoj je razobličio prirodu komunističke diktature u Jugoslaviji.\n1999. - Avioni NATO-a drugi dan uzastopno bombardovali Duvansku industriju u Nišu, najveću fabriku cigareta u Jugoslaviji.\n1999. - U prepunom Hramu Svetog Save u Beogradu liturgiju služili ruski patrijarh Aleksij Drugi i srpski patrijarh Pavle, poslije koje su se "Molitvom za mir" obratili desetinama hiljada ljudi, okupljenih na platou ispred najveće beogradske crkve.\n1999. - Kragujevački korpus Vojske Jugoslavije saopštio da je u okolini Kragujevca Protivvazdušna odbrana oborila dva borbena aviona NATO-a.\n2000. - U Italiji pala Vlada. Predsjednik Karlo Azeljo Ćampi prihvatio ostavku premijera Masima d`Aleme.\n2001. - U mirovnu misiju UN u Istočnom Timoru sa Sarajevskog aerodroma otputovala prva grupa drugog kontingenta od devet policajaca iz BiH - četiri Bošnjaka, tri Srbina, po jedan Hrvat i po jedan iz reda ostalih naroda, uključujući i jednu ženu.\n2001. - U BiH počelo izdavanje novih bosanskohercegovačkih pasoša bez entitetskih oznaka.\n2003. - Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije saopštilo je da su članovi "zemunskog klana" odgovorni za podmetanje eksploziva u krugu preduzeća "Difens roud" na Surčinu i za otmicu vlasnika preduzeća "Verano motors" Milije Babovića. 2004. - Vlada Republike Srpske imenovala Milana Bogdanića za novog predsjednika Komisije za istraživanje događaja na području Srebrenice u vremenu od 10. do 19. jula 1995. godine, nakon što je dotadašnji predsjednik Marko Arsović podnio neopozivu ostavku.\n2006. - Rumunske vlasti naredile su evakuaciju hiljada ljudi zbog rekordno visokog vodostaja Dunava. Svoje domove je prethodno već napustilo oko 7.000 ljudi u 129 naselja, pošto je više od 700 kuća potopljeno, a 75.000 hektara našlo se pod vodom.\n2008. - U sukobima u Mogadišu, između islamističkih pobunjenika i udruženih somalijskih i etiopskih snaga bezbjednosti, poginula je 81 osoba, dok je 119 ranjeno. Početkom 2007. snage Somalije, uz podršku etiopske vojske, zbacile su sa vlasti Uniju islamskih sudova predvođenu ekstremnom frakcijom poznatom pod imenom El-Šabab, koja je tada upravljala većim dijelom te afričke zemlje.\n2013. - U zemljotresu koji je pogodio jugozapadnu kinesku provinciju Sečuan, poginule su 193 osobe, 23 su nestale, a oko 15.500 je povrijeđeno. Potres se dogodio nedaleko od mjesta pogođenog zemljotresom 2008. godine, kada su poginule desetine hiljada ljudi.


“Spomenik korupciji”: Kako su na maksimirsko ruglo spiskali 119 miliona evra\nPostavio: eTrebinje Utorak, 13.04.2021. 0\nFotografija: Shutterstock/OPIS Zagreb\nNedavno su iz zagrebačkog fudbalskog kluba Dinamo obećali izgradnju novog stadiona u Maksimiru.\nTo je bio povod da se hrvatski mediji pozabave istorijom ulaganja u stadion.\nZa održavanje i uređenje Maksimira pokojni gradonačelnik Milan Bandić preko gradskih kancelarija već više od 15 godina slao je Zdravku Mamiću stotine miliona kuna, dok se od 1997. do danas vrednost ulaganja u obnovu Maksimira procenjuje na više od 900 miliona kuna (119 miliona evra), piše Indeks.\nRezultat je vidljiv danas. Stadion Maksimir jedan je najskupljih, a u isto vreme i najružniji stadion u Evropi piše hrvatski portal.\nKako se navodi Maksimir je spomenik hrvatskoj korupciji. Kako rekonstrukcija traje već 24 godine i još nije gotova, dok u isto vreme bujaju ideje kako u Maksimir utopiti još više para iz budžeta, ne treba sumnjati kako će stadion koji koristi GNK Dinamo postati još skuplja ruševina.\nNova verzija za 60 miliona evra\nSada je Dinamo predstavio viziju novog maksimirskog stadiona koji bi koštao oko 60 miliona evra. Novi stadion imao bi 34 hiljade sedećih mjesta, a vizuelizovao ga je zagrebački arhitekta Oto Barić.\nKljučno je pitanje ko će platiti rušenje starog i izgradnju novog Maksimira, koji je danas betonsko ruglo opasno po život i spomenik korupciji iako je u njega ulupano blizu milijardu kuna.\nOdgovor na to pitanje već su dali iz Dinama, naglasivši kako njihov partner mora biti Grad Zagreb.\n“Jedini partner Dinama ili nekog investitora je Grad Zagreb, oni su sad vlasnici kompleksa Svetice – Maksimir. Grad nas je obavestio još davno da povrat vlasništva Maksimira Dinamu nije moguć. Imamo mogućnost davanja prava građenja zainteresovanom investitoru na 50 godina. Nakon konkursa odabrana firma imala bi obvezu da dobije građevinsku i lokacijsku dozvolu za rušenje i građenje, a Grad Zagreb obavezao bi se da izvrši imovinsko-pravnu pripremu za te radove na stadionu, ali i na zemljištima predviđenim za izgradnju prometne i komunalne infrastrukture”, poručili su iz Dinama.\nPonedjeljak, 10.05.2021. 311\nKako obezbijediti nezavisnost pravosuđa u BiH?\neTrebinje Ponedjeljak, 28.12.2020.\nRepublika Srpska odustala od formiranja komisije za borbu protiv korupcije?\nPrvi atletičari na tartan stazi u Policama


Glupi, lijeni, kriminalci?! | Kiosk | DW | 11.06.2009\nGlupi, lijeni, kriminalci?!\nOvaj naslov danas (11.06.) donosi list Tageszeitung osvrćući se na izvještaj Vlade u Berlinu o integraciji migranata u njemačko društvo. Kritike se upućuju na sagledavanje problema po etničkoj liniji.\nŽivot migranata u Njemačkoj uglavnom nije poboljšan\nŽivotna situacija migranata u Njemačkoj poboljšala se u samo nekoliko područja. Tako je broj onih koji prekidaju školovanje, a koji su bez njemačkog pasoša, od 2005–2007. godine pao sa 17,5 na 16 procenata. Kod Nijemaca je taj broja pao sa 7,2 na 6,5 procenata. To stoji u prvom izvještaju o monitoringu integracionog procesa migranata koji je u srijedu (10.06.) predstavila njemačka vlada.\nU brojnim drugim područjima izvještaj ne pokazuje poboljšanje: Tako je broj nezaposlenih osoba koje nisu Nijemci sa 20 procenata i dalje duplo veći nego broj nezaposlenih Nijemaca. Ljudima bez njemačkog pasoša još uvijek duplo više prijeti siromaštvo nego njemačkim državljanima. Također djeca migranata i dalje uočljivo manje idu u obdanište i obavljaju preventivne pretrage kod dječijeg ljekara.\nProblemi se ne mogu etnizirati\nU izvještaju se na osnovu više od 100 indikatora u 14 područja, kao što su tržište rada, obrazovanje, zdravstvo i kriminalitet, pravi poređenje između migranata i Nijemaca.\nTurci su njagore integrirani!?\n„Problemi se ne mogu etnizirati“, kaže sociolog Ruud Koopmans. „Ako bi se proučavali stanovnici Berlina i Bavarske, našle bi se također razlike. No, to se ne bi činilo u vezi sa porijeklom, već prije u vezi sa ekonomskom situacijom ili starosnom strukturom u tim saveznim državama“, kaže Koopmans. To je vrlo jasna kritika na račun ovog izvještaja zahvaljujući kojem su se u medijima pojavili naslovi kao: „Turci su najlošije integrirani,“ zaključuje Tageszeitung.\nPuno podataka, malo odgovora\n„Priloženi izvještaj o integraciji donosi mnošto podataka o migrantima, ali ne daje odgovor skoro ni na jedno interesantno pitanje. Zašto je broj kriminalnih djela među strancima toliko veliki? Zašto su stranci na tržištu rada diskriminirani? Izvještaj o integraciji služi u samo jednu svrhu: statistički osigurati navodni uspjeh u radu vlade na ovom području. Ipak on zbog toga ne vrijedi. Bilo bi bolje novac koji je potrošen za njegovu izradu uložiti u neku školu,“ smatra Saechische Zeitung.


Erdogan:Ispitati glavnu stranku opozicije zbog veza s Gulenom\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 19.Feb.2020, 17:07 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan izjavio je danas da treba ispitati glavnu opozicionu stranku u toj zemlji zbog mogućih veza sa sveštenikom Fetulahom Gulenom optuženim za organizovanje pokušaja državnog udara 2016.\nGulen živi u samoizgnanstvu u Pensilvaniji od 1999. godine, preneo je Rojters, dok je hiljade ljudi privedeno, uhapšeno ili otpušteno zbog veza sa njegovom mrežom.\nKemal Kiličdaroglu, lider vodeće opozicione reblikanske Narodne partije >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << (CHP), rekao je prošle sedmice da je Erdogan bio političko krilo Gulenove mreže, optužujući ga da je dozvolio hiljadama Gulenista da uđu u državne institucije.\nNjegovi komentari izazvali su oštre reakcije Erdogana, koji je optužio Kiličdaroglua da je povezan sa Gulenovom mrežom, koju Ankara naziva FETO.\n"Svako je mogao imati ulogu u rastu, jačanju i širenju FETO u Turskoj", rekao je Erdogan i dodao da su ga on i njegova stranka proglasili terorističkom organizacijom i vodili rat protiv njih.\n"Borili smo se da uklonimo FETO elemente u institucijama i mislimo da još uvek nismo uspeli da u potpunosti eliminišemo ovu šemu", dodao je turski predsednik.\nPrema njegovim rečima država je svugde pratila FETO, ali je jasno da sedište CHP nije u dovoljnoj meri ispitano.\nRTS: Erdogan: Ispitati glavnu stranku opozicije zbog veza s Gulenom\n17:43: Premijerka Brnabić: Nemam ništa protiv da privatne laboratorije...\n17:43: PUŠTEN IZ PRITVORA: Sin nekadašnjeg srpskog ministra braniće s...\n17:43: TODOR JEDVA PREŽIVEO NAPAD SRNDAĆA: Video sam kako OŠTRI ROGOV...\n17:43: Zašto je sve više MLADIH zaraženo korona virusom? Stevanović ...\n17:43: KAPACITETI KOVID BOLNICE U SMEDEREVU PUNI: Građani pokrenuli akc...\n19.Feb.2020: Radio Televizija Vojvodine


Kako zadržati vredne saradnike? | Profit\nPočetna > Izdanja > Broj 4 > Kako zadržati vredne saradnike?\nKako zadržati vredne saradnike?\nNi jedna kompanija ne treba da tretira različito svoje zaposlene u smislu da time krši bilo koje od načela ravnopravnosti ili prava koja su zagarantovana Zakonom o radu. Ali, svaki stručnjak za ljudske resurse će vam reći da ukoliko ne obratite pažnju na razlike među zaposlenima, smanjujete šanse da zadržite one radnike koji u većoj meri doprinose uspehu i razvoju vaše kompanije.\nLjudi se itekako međusobno razlikuju. Međutim, pojedini menadžeri koji sprovode politiku koja je usmerena na smanjenje broja zaposlenih u kompaniji, često zanemaruju ovu činjenicu. Oni podižu plate svim kategorijama zaposlenih, ne razmišljajući mnogo o tome koliko ljudi radi u kompaniji samo zbog novca. Ponekad posežu za povećanjem honorara, ne pitajući se ni jednog trenutka da li bi zaposleni možda želeli nešto drugo. Koriste iste tehnike zadržavanja radnika, bez obzira da li se radi o ljudima iz prodaje, ili na primer, programerima – čak iako ovo dvoje zaposlenih imaju različite interese.\nVelike korporacije imaju očiglednu logiku: sprovode standardnu birokratsku proceduru i dozvoljavaju menadžerima da izbegavaju politiku favorizovanja zaposlenih. Ali, uz svakodnevne promene i nove izazove sa kojima se svaka kompanija danas sve češće susreće, potreban je malo ličniji pristup ovom problemu. „Morate obratiti pažnju na to šta pojedinac želi“ – rekao je Šarlot Evans, potpredsednik zadužen za ljudske resurse konsultantske firme „Linkage Inc” na nedavno održanoj konferenciji Asocijacije za ljudske resurse. I to zbog jednog razloga: prema istraživanju koje je sprovela „Linkage“ kompanija, radnik koji daje svoj maksimum na poslu, pet puta je vredniji kompaniji od prosečnog radnika.\nNaravno, ni jedna kompanija ne treba da tretira toliko različito svoje zaposlene u smislu da time krši bilo koje od načela ravnopravnosti ili prava koja su zagarantovana Zakonom o radu. Ali, svaki stručnjak za ljudske resurse će vam reći da ukoliko ne obratite pažnju na ove detalje i razlike među zaposlenima, smanjujete šanse da zadržite one radnike koji u većoj meri doprinose uspehu i razvoju vaše kompanije.\n1. Zaposlite nekog jer želite da ga zadržite\nOvo znači da kod zaposlenih trebate da tražite više od potrebnih veština i iskustva. Zadržavanje radnika uvek počinje regrutacijom i ključni momenat je da ne dovedete u vaše preduzeće radnika koji će vas garantovano izneveriti. Zaposlite ljude koji se uklapaju u vaš sistem vrednosti.\nJoš jedan od načina da zadržite prave saradnike jeste da im date celokupan i tačan opis posla koji će obavljati u vašoj kompaniji. Profesori Maurin Hani i Melisa Northam sa Univerziteta na Floridi, zaključili su nakon proučavanja oko 200 radnika da je „ostavljanje prolaza“ jedan od najjevtinijih i najefektnijih trikova za kojim će se povinovati radnici. „Naša otkrića jasno pokazuju da ukoliko jednostavno snabdete radnika sa informacijama o trenutnom stanju na poslu, bilo da je reč o pozitivnim ili negativnim činjenicama, smanjujete i mogućnost negativnog obrta po vas“ – tvrde profesori Hani i Northam.\n2. Istražite šta pojedine grupe radnika žele\nIstražite „korene preokreta“ kod pojedinih grupa. Istraživanje „Sibson & Company” pokazuje da je najvažniji detalj koji će zadržati na poslu brokere finansijski podsticaj. Bilo koji drugi prilaz, kao na primer ponuda usavršavanja ili napredovanja, jednostavno ne daju ni približne efekte.\nImamo i drugi primer. Grupa zaposlenih u „call“ centru želi da napreduje na poslu, a da pritom ostanu na istom radnom mestu i itekako bi želeli da iskoriste priliku da nešto nauče od svojih kolega koji rade sa drugačijim klijentima. Svaka kompanija koja unapređuje svoje zaposlene ili ima programe „zamene posla“ (gde zaposleni mogu da se okušaju i nauče nešto novo i na nekim drugim poslovima u okviru kompanije) gotovo da i nema negativnog obrta kada je reč o zadržavanju dobrih saradnika.\nKolika je cena ukoliko vas napusti nekoliko dobrih radnika? Procenite veoma mudro jer napuštanje sposobnih i vrednih saradnika, i njihova zamena novim, može vas dosta koštati, u zavisnosti od toga koliko je razvijeno vaše preduzeće i koliko su novi radnici u stanju da u potpunosti zamene svoje prethodnike. Na primer, Firma za ljudske resurse „Development Dimensions International” je izračunala da zamena menadžera ili profesionalca u uspešnoj kompaniji može da košta tu istu kompaniju i do 108.000 dolara (računali su koliki će biti troškovi intervjua kandidata, njihovi putni troškovi, reklamiranje, obuka izabranih kandidata, propuštene prilike…)\n3. Dozvolite izbor zaposlenima\nNeki zaposleni žele više novca, neki više slobodnog vremena. Drugima je važno da imaju zdravstveno osiguranje i dobro isplaniranu penziju. Mnoge kompanije insistiraju na „one-size-fits-all programs” ili na programima koji se dotiču jedne grupe ljudi, ali ignorišu potrebe ostalih. Lepo je organizovati dan posvećen zaposlenima koji imaju decu, ali da li će taj deo ”slavljeničkog dana” u kome će ceo program biti namenjen deci odgovarati i radnicima koji nemaju decu?\nNapredovanje u poslu je još jedna od stavki kojom možete privoleti zaposlene da ostanu verni vašoj kompaniji. Svaka kompanija ima ljude koji žele da napreduju u pojedinačnim poslovima (marketing, prodaja…) i one koji žele da napreduju kao menadžeri. Ove dve kategorije imaju različite ciljeve, različite načine na koje će do njih doći kao i različita shvatanja o tome na koji način žele da provode svoje vreme. Mada, dešava se da pojedine kompanije odaberu svoje specijaliste iz određenih oblasti i stvaraju od njih uspešne menadžere i ljudi se slažu sa tim jer je to jedini put koji ih vodi do unapređenja i veće plate.\n4.Odaberite ljude za specijalne programe\nMenadžeri u firmama su često nervozni kada nekome pojedicu treba da ponude profesionalno usavršavanje, ali naravno, ipak to svakodnevno rade. Neki ljudi su hitri, dok su drugi mlakonje. Neki su promovisani ili im je povećana plata, dok drugima nije. Iz perspektive zadržavanja korisnih saradnika, trik je u tome da stvorite najprihvatljiviju priliku za svakog zaposlenog koga želite da zadržite.\nKompanije moraju da pronađu načine da saznaju ko su najbolji radnici, otkriju šta oni žele, pobrinu se da to što žele i dobiju i da se postaraju da i zaposleni shvate u potpunosti da dobijaju ono što su i tražili i očekivali. Ne zaboravite, staro pravilo da sve zaposlene treba tretirati podjednako, važilo je nekada davno u „staroj ekonomiji”.


Office 2013 i srpska ćirilica - Forum Sveta kompjutera\n2.3.2013, 20:17 #1\nU Word-u 2013 odkucam ćirilični tekst sa fontom recimo "Cambria" i uspjem da dobijem kosa srpska ćirilična slova, sve izgleda dobro a ja srećan ko' malo dijete (font-advanced-ligatures-standard and conextual). Međutim, kada sam odštampao tekst umjesto srpskih dobio sam opet ruska ćirilična slova. Čitao sam i čitao i nisam našao kako to da rješim. Instalirao sam nove drajvere za štampač (HP OfficeJet 7000) ali ništa. Sigurno ovde na forumu ima pametnijih od mene pa vas molim za pomoć. Inače word 2013 ima srpska ćirilična slova u dosta svojih fontova, još samo da ih odštampam...\nPoslednja ispravka: ljubs (2.3.2013 u 21:09)\nSlanje lične poruke korisniku ljubs\nPronađi još poruka od korisnika ljubs\n2.3.2013, 20:19 #2\nJesi li probao da sacuvas kao pdf pa tako da ga stampas?\n2.3.2013, 20:22 #3\nDa. Nema srpskih slova ni u PDF-u.\n16.3.2013, 2:29 #4\nČlan od: 14.3.2013.\nJesi li instalirao Srpski jezik uz office 2013,ako nisi odradi to pod obavezno inace ces imati uvek tih problema\nSlanje lične poruke korisniku zare37\nPronađi još poruka od korisnika zare37\n19.3.2013, 21:57 #5\nNe znam šta misliš pod "instalirao srpski jezik", ali ako misliš "proofing language" to jesam. Koliko znam office 2013 nije lokalizovan na srpski jezik ali to i nebi trebalo da ima veze.\nŠto se Office 2013 tiče čini mi se da je pomalo ružnjikav. Previše su svijetle boje čak i u najtamnijoj postavci teme (ima ih samo tri). Još sam primjetio da kada se kopiraju tabele iz .rtf dokumenta (u kojem su sasvim uredu) u word 2013 tabele se poremete, što nije bio slučaj u 2010.\nIpak... kada bi usjelo štampanje srpske ćirilice...\n20.3.2013, 10:26 #6\nPogledaj malo u parametrima štampača gde je neka sva sila opcija, pa ako negde vidiš da što se tiče fontova radi "Substitute with printer font", a ti promeni u "Download as softfont" ili nešto slično a odgovarajuće.\nA možda može i u menijima na samom štampaču (ako tako nešto postoji na tom modelu) da se namesti difolt kodni raspored ili šta već.\n6.1.2014, 13:17 #7\nJa započeo, evo i da završim. Slučajno sam poslije ovoliko vremena odkrio u čemu je CAKA.\nSvo vrijeme sam pri pisanju ćirilicom za aktivan jezik imao izabran Serbian (Cyrillic, Serbia), kosa slova srpske ćirilice su bila dobra na ekranu, ali u štampi su se pretvarala u slova ruske ćirilice.\nMedjutim, kada sam slučajno promjenio u jezik u Serbian ( Cyrillic, Serbia and Montenegro (Former)) štampa je proradila!\nTakođe radi i sa Serbian ( Cyrillic, Bosnia and Herzegovina)!\nČudno, ali je tako.\nEto, ako je nekome pomoglo.\noffice, office 2013, srpska ćirilica, word, word 2013, štampa\nMicrosoft Office 2013 Customer Preview Aleksic01 Aplikativni softver 10 22.11.2012 2:00\nWindows 7 i Microsoft office NikolaDzoni Operativni sistemi 5 2.2.2012 15:05\nOffice 2010 draske73 Aplikativni softver 26 16.5.2011 11:18\nmicrosoft and open office tutorijali wog326 Operativni sistemi 2 1.8.2010 6:46\nMicrosoft (posts teaser for) Office 2010 dile Aplikativni softver 2 22.6.2009 19:16\nSva vremena su po Griniču +2 h. Sada je 18:24.


Politika - datum: 2018-10-05 ODBOR ZA IZBORNU REFORMU BIĆE FORMIRAN DO KRAJA OKTOBRA\nSa jučerašnje sjednice kolegijuma DPS ne isključuje vladu državnog jedinstva Branimir Gvozdenović je rekao da je DPS predložio da u radu odbora učestvuju i predstavnici Centra za demokratsku tranziciju (CDT), Centra za monitoring (CEMI) i Mreže za afirmaciju nevladinog sektora (MANS)\nDemokratska partija socijalista (DPS) nije juče isključila mogućnost da sve odluke donijete kroz reformu izbornog zakonodavstva sprovodi vlada državnog jedinstva. Nakon sjednice kolegijuma predsjednika parlamenta, saopšteno je da bi Skupština do kraja oktobra trebalo da formira radno tijelo koje treba da se bavi reformom izbornog zakonodavstva. Predsjednik parlamenta Ivan Brajović rekao je novinarima nakon sjednice da je dominantno raspoloženje da se formira privremeni skupštinski odbor.\nBrajović je kazao da će stručna služba tokom naredne sedmice prikupiti dodatne sugestije, stavove i razmišljanja svih učesnika na kolegijumu.\n– Nakon toga će kolegijum sumirati sve te utiske i formirati operativnu grupu koja će formirati odluku koju će kolegijum razmatrati i predložiti Skupštini do kraja mjeseca – saopštio je Brajović.\nOn očekuje da će u radnom tijelu učestvovati svi politički subjekti. Upitan da li je razmatran predlog Demokrata i Građanskog pokreta URA o formiranju ad hok radne grupe, koji su te partije dostavile u srijedu, Brajović je kazao da se neće baviti time ko je dao kakav predlog, jer je svima u interesu da Skupština donese najbolju moguću odluku.\n– Dobio sam njihov predlog. Nažalost, prvo sam ga pročitao na portalima, pa ga tek onda dobio u Skupštini. To nije dobar manir, nije korektno i odgovorno. Sva ta buka i uslovljavanje mi govore da oni izbjegavaju suočavanje sa ostalim kolegama poslanicima – naveo je Brajović.\nKako je dodao, predstavnici te dvije partije biće uvijek dobrodošli i u radu tog radnog tijela i u radu parlamenta.\n– Nijesmo imali nikakav specijalan status njihovog predloga. Oni su taj predlog dali u junu. Ne znam zašto bi neko ovdje imao ekskluzivitet da se samo o njegovom predlogu razgovara – naglasio je Brajović.\nOn je rekao da su zasad najbliži tome da se mijenja izborno zakonodavstvo i da se vodi računa da se radi na zakonima koji popravljaju ukupan izborni ambijent. Na pitanje da li će samo Radio-televizija Crne Gore (RTCG) biti predmet razgovora radnog tijela, Brajović je kazao da se neće bazirati samo na jedan medij, nego na sve.\nPredstavnik Ujedinjene Crne Gore Goran Danilović kazao je da će ta partija učestvovati u radu privremenog odbora samo ukoliko u prethodnoj odluci i političkim konsenzusom bude upisano i dogovoreno da će sve promjene sprovoditi vlada izbornog jedinstva.\n– Ne možemo pričati o tome da mijenjamo Ustav a da takav dogovor sprovede neko u koga pola Crne Gore nema povjerenje – istakao je Danilović.\nKako je objasnio, rok za sprovođenje eventualnih izmjena izbornog zakonodavstva je godinu prije održavanja parlamentarnih izbora, pa Ujedinjenu Crnu Goru zanima ko treba da sprovede sve donijete odluke.\n– Nas interesuje ko i u kom periodu treba da sprovede eventualne izborne reforme – saopštio je Danilović.\nPotpredsjednik parlamenta i predstavnik DPS-a Branimir Gvozdenović kazao je da je,što se tiče te stranke, važna suština, a ne forma, tako da nije bitno da li će radno tijelo biti radna grupa ili privremeni parlamentarni odbor. On je naveo da je DPS otvoren za sve predloge koje dolaze od ljudi iz parlamenta, ali i iz političkih partija koje još nijesu uzele aktivno učešće.\n– Inicijativa DPS-a ne bavi se samo izbornim zakonodavstvom, nego i širim ambijentom koji je u vezi sa održavanjem izbora 2020. godine – kazao je Gvozdenović.\nOn je saopštio da je DPS predložio da u radu radnog tijela učestvuju i predstavnici Centra za demokratsku tranziciju (CDT), Centra za monitoring (CEMI) i Mreže za afirmaciju nevladinog sektora (MANS).\nUpitan da li će prihvatiti Danilovićev predlog da sve odluke sprovodi vlada državnog jedinstva, Gvozdenović je odgovorio da ništa nije isključeno.\nKako je prenijela agencija MINA, nezavisni poslanik Aleksandar Damjanović kazao je da je jedna od dilema bila da li treba formirati radnu grupu, koja se već u nekoliko navrata bavila tim pitanjem, ili parlamentarni odbor.\n– Dominantan stav je bio da se formira privremeni parlamentarni odbor koji bi radio na izmjeni izbornog zakonodavstva i pratio njegovu primjenu – kazao je Damjanović.\nOn smatra da, osim preporuka OEBS-a i ODIHR-a datih nakon predsjedničkih i parlamentarnih izbora, treba razmišljati i „o onome što jesu konstatacije o institucionalnim prednostima predstavnika vlasti”.\nSastanku kolegijuma prisustvovali su predstavnici svih parlamentarnih partija osim Demokrata i URA, kao i članovi kolegijuma koji predstavljaju šest poslaničkih klubova.M.V.\nKoprivica: To nije opcija\nZa Demokratsku Crnu Goru prelazna vlada nije opcija, kazao je potpredsjednik Demokrata Momo Koprivica. On je naglasio da za njih nije prihvatljiv bilo kakav vid saradnje sa DPS-om.\n– Takve aranžmane ne prihvatamo. Mora se znati ko je vlast, a ko opozicija – rekao je Koprivica za TV „Vijesti”.\nOn je kazao da pokret URA i Demokrate nisu prisustvovale jučerašnjoj sjednici kolegijuma zbog bojkota rada parlamenta. Naglasio je da kolegijum predsjednika Skupštine predstavlja dio redovnog rada parlamenta.\nPoštovati prava manjina\nPredstavnik koalicije „Albanci odlučno” Nazif Cungu kazao je da Albanci odavno očekuju da se pristupi izmjeni zakona. On smatra da afirmativna akcija mora da bude tretirana drugačije, kako bi garantovala učešće Albanaca u parlamentu.\n– Osjetili smo spremnost i vlasti i opozicije. Nadam se da ćemo u narednom periodu uspjeti da maksimalno doprinesemo i da budemo zastupljeni, a ne da jedan mandat košta Albanca deset hiljada glasova. Očekujemo da će se ovom prilikom i to izmijeniti – rekao je Cungu.\nPredstavnik Bošnjačke stranke Ervin Ibrahimović rekao je da je optimista jer su predsjednici političkih partija prenijeli poruku da su za dijalog, kompromis i konsenzus.\nČelnica Hrvatske građanske inicijative Marija Vučinović navela je da je ta stranka insistirala da ima svog člana u privremenom odboru.\n– Zaista vjerujemo da će on dati puni doprinos u poboljšanju izbornog zakonodavstva, za koje se ispostavilo da je u ovom dijelu problematično – navela je Vučinovićeva.


SMRT NA RATE: Istraživali smo koliko košta da UMREŠ U SRBIJI (FOTO)\nIzgleda da se u Srbiji ni smrt ne isplati, a mnogi građani naše zemlje dižu čak i kredite kako bi sahranili svoje najmilije\nObjavljeno: 02.11.2017. 20:03h\nPoslednjih dana se stvorila prava pompa među penzionerima koji su jedva čekali da senior kartice zažive. Uz pomoć njih stariji beograđani će imati priliku da ostvare popust za muzeje, pozorišta, apoteke, bioskope, izložbe, ali i za troškove sahrane.\nOVO NIKO OD MEDIJA U SRBIJI NEĆE DA OBJAVI! Radnici Pošte svake noći štrajkuju na otvorenom, OVO TRAŽE OD DRŽAVE! (FOTO)\nGrad Beograd je izdvojio oko 166.000 evra kako bi oni uživali u ovim pogodnostima, a šta su penzioneri rekli na to pogledajte OVDE.\nОвако изгледа прва бесплатна сениор картица, са којом ће београдски пензионери моћи да остварују разне врсте попуста. pic.twitter.com/FK0hKoF5ei\n— Град Београд (@beograd_rs) October 30, 2017\nTakođe, neke od privatnih pogrebnih agencija nude penzionerima da putem mesečne članarine, otplate svoju sahranu, pa tako za 92.000 dinara, koje mogu otplatiti tokom nekoliko godina u mesečnim ratama, isplaćuju celokupne troškove svoje sahrane.\nRepublički fond za penzijsko osiguranje daje deo novca za sahranu, ali iznos od 35.187 dinara, koliko se dobija, nije dovoljan da pokrije ni osnovne troškove pogreba.\nIzgleda da se u Srbiji smrt ne isplati, a mnogi građani naše zemlje dižu čak i kredite kako bi sahranili članove svoje porodice.\nKada vam neko umre vi ne obraćate pažnju na "skrivene troškove", već samo vadite pare i ne razmišljate. U suštini, sve se naplaćuje, od prevoza do groblja, oblačenja pokojnika, štampanja čitulje, sahranjivanja u grob, izgradnju grobnog mesta, sanduk, opremu za sanduk. Svaka stavka ima svoju cena, i ne one nisu male.\nPored osnovnih troškova, plaća se i dokumentacija za preminulu osobu i to oko 2.000 dinara po jednom dokumentu. Troškovi za cveće, vence, "suze" idu i do 4.000 dinara, a moraćete da platite i čitulju ukoliko je želite u dnevnoj štampi. Sam spomenik vas može izaći i do 200.000 dinara, u zavisnosti od materijala i veličine.\nSahranjivanje na grobnom mestu iznosi oko 18.370 dinara, troškovi izgradnje grobnog mesta oko 16.445 dinara, spremanje preminule osobe 3.639 dinara, najeftinija čitulja u novinama oko 1.800 dinara, najeftiniji nadgrobni spomenik 120.000 dinara, cveće, venci oko 10.000 dinara, krst 3000 dinara, a naplaćuje se i kilometraža. Moraćete da izdvojite oko 56 dinara po kilometru koliko košta prevoz umrle osobe.\nTroškovi demontaže i montaže spomenika za postojeća grobna mesta iznose između 5.000,00 i 20.000,00 dinara.\nTakođe, treba se osvrnuti i na stavku zvanu pop koji svoje usluge ne bi trebalo da naplaćuje. Zvanično, račun ne postoji, nezvanično, koštaće vas oko 8 crvenih.\nŠto se tiče ostalih troškova koji nisu obavezni ne zaboravite na kombinaciju prase + kupus salata + piće. Ukoliko se odlučite za restoran, plaćate mesto po čoveku, a možete organzovati i kućni ispraćaj.\nIstina je da Republički fond za penzijsko i invaluidsko osiguranje refundira deo novca za sahranu, ali je ta svota i više nego skromna jer je u pitanju iznos od 35.187 dinara.\nUkoliko ne želite standardnu sahranu, već se odlučite za kremaciju, moraćete da izdvojite oko 32.136 dinara koliko košta prosečna kremacija.\nŠto se tiče pojedinačnih troškova, cene variraju, pa tako smeštaj prve urne u kasetu iznosi 2.997 dinara, dok smeštaj urne u grobnicu prvog, drugog, trećeg i četvrtog reda gde se nalazi ulaz, košta čak 19.459 dinara.\nŠto se tiče transportnih usluga, prenos umrlog u okviru groblja košta 1,385 dinara, dok dodatni prevoz zbog verskih običaja iznosi 4.251 dinara.\nNe treba zaboraviti i na dodatne troškove poput godišnjeg zakupa groba koji iznosi 393 dinara, korišćenja prostora za ispraćaj za sahranu što će vas koštati 1.331 dinara, korišćenje hladnjače za 24h na grobljima što će vas koštati 1.490 dinara ili čišćenje i pranje grobnice 4 puta mesećno što iznosi 1.409 dinara, kao i kucanje metalnih slova što iznosi 547 dinara.\nZbog paprenih cena pogrebnih usluga, ali i dodavanja izmišljenih stavki na račune, sve je više slučajeva da porodice pokojnika privatnicima za sahranu plaćaju i po 2.000 evra. Stavke na popisu - kao telefonski imenik da prelistavate!\nGrobljeSahranaTroškoviPogrebna opremaPogrebna preduzećaRefundiranjeSrbijaPorodicaKrediti


Nela Mihajlović, biografija | Sinemanija\nNela Mihajlović, biografija\nDanijela Nela Mihajlović rodjena je u Valjevu. 16. oktobra 1969. godine. Sa osamnaest godina došla je u Beograd da upiše medicinski fakultet i veoma se radovala velikom gradu i životu bez kontrole.\nOd doktorke do glumice\n„Veoma sam zahvalna što sam odrasla u Valjevu. To je ušuškano mesto, tamo sam rodjena, sve mi je bilo poznato i lako dostupno. Ljudi koji odrastaju u Beogradu nemaju spoznaju kako je doći iz manjeg mesta. Beograd je kao novi svet za sve nas. Roditelji su mi bili prosvetni radnici, i tata je u to vreme bio veoma strog, mama nije, nikada. Prvo sam stan delila sa svojom starijom sestrom, a kasnije sa drugaricom i koleginicom Natašom Ninković.“ Kaže za jedan intervju Danijela Nela Mihajlović.\nOdlučila se ipak za glumu, posle dve godine studiranja medicine i završila Fakultet dramskih umetnosti u Beogradu. Studije su joj obeležile najlepši period života. Na četvrtoj godini studija uplovila je u pozorište i počela da živi snove o kojima je sanjala dok je dane provodila u učionicama. Pohadjala je jednu od najboljih klasa koja se pojavila na Fakultetu dramskih umetnosti. Bila je specifična po devet studenata koji su došli iz provincije u želji da osvoje daske koje život znače. Niko od njih nije bio iz Beograda i svi su prolazili kroz slične životne muke, svi su jurili vikendom u rodne gradove kod roditelja, svi su bili podstanari u malim iznajmljenim stanovima gde su delili kiriju.\n„Profesor Vladimir Jevtović nam je često govorio da smo u tim učionicama skriveni od svega, da se nalazimo u oazi, da smo izvan realnog sveta, što je činjenica, jer smo od osam ujutru do osam uveče bili na predavanjima i vežbama. Imate malu porodicu sa kojom niste u krvnom srodstvu. Potpuno ste obuzeti željama i snovima, i verujete da kada završite da će ceo svet čekati na nas, da možemo da ga osvojimo. Profesor nas je upozoravao da to nije baš tako lako i da nas napolju čekaju aždaje, bio je u pravu. Našu malu glumačku porodicu činili su Nataša Ninković, koja je jedno vreme bila i moja cimerka, Danijela Kuzmanović, Danijela Ugrenović, Vojin Ćetković, Sergej Trifunović, Nebojša Glogovac, Karolina Cimeša, Boris Pingović i ja. I danas smo u kontaktu, jer smo vremenom postali najbolji prijatelji.“ kaže Nela Mihajlović.\nPrvu ulogu je ostvarila u Narodnom pozorištu u Beogradu u predstavi Katarina u Šekspirovoj Ukroćenoj goropadi, koja je izvedena više od 100 puta. Kao stipendista je igrala od 1993, a stalni član je postala 1994. godine. Igra i u Jugoslovenskom dramskom pozorištu i Ateljeu 212.\nFilmovi i serije sa kojima je osvojila Srbiju\nKako sama kaže, serije su joj donele mogućnost da je srpska publika zavoli i da postane jedna od najtraženijih glumica današnjice. Osim u serijama, Nela Mihajlović glumila je u mnogim predstavama i filmovima.\nVažniije predstave su joj: Šekspirov San letnje noći, Nušićeva Ožalošćena porodica, Maksim Crnojević, Don Žuan i Uobraženi bolesnik Molijera, Sabirni centar D. Kovačevića, Putujuće pozorište, predstava Hamleta u selu Mrduša Donja i Brešana–Narodno pozorište, Sartrove Prljave ruke (Olga) – Jugoslovensko dramsko pozorište, Katarina F. Marsoa i Lagum Svetlane Velmar Janković – Atelje 212, Amerikanac u Beogradu i Dogodine u isto vreme– Slavija teatar, Sve o ženama -Otvorena scena Doma kulture u Valjevu (leto 2007).\nTelevizijske serije: Stižu dolari, Selo gori a baba se češlja, Ono naše što nekad bejaše, Cvat lipe na Balkanu, Crni gruja, Nepobedivo srce, Ranjeni orao, Ljubav, navika, panika, Kazneni prostor, Nameštena soba.\nFilmovi u kojima je ostvarila zapažene uloge su Mali svet, Drug Crni u NOB-u, Svirač, Klasa 2002, Majstor, Diši duboko, Led, Na putu za Montevideo.\nNela Mihajlović, žena koja pleni svojim osmehom\nNela Mihajlović je harizmatična dama koja pleni svojim talentom i osmehom. Publika je jednostavno voli. Odrasla je u petočlanoj porodici i seća se svog detinjstva kao divnog perioda. Maštala je da postane dečiji lekar i kroz čitavo detinjstvo igrala se doktora. U jednom trenutku shvatila je da je previše emotivna da spašava ljudske živote i posvetila je svoj život glumi.\nI glumu i muža birala je srcem. Rođena da svaki put iznova dugo korača do svog cilja, glumica Nela Mihajlović odavno je naučila da je da će se na kraju svakog puta susresti sa srećom. Nešto više od decenije čekala je na prvu pravu popularnost, a manje od deset godina bilo je potrebno da se zajedno sa suprugom, kompozitorom Vladimirom Petričevićem ostvari u ulozi roditelja. Ipak, sudbina joj je život uredila tako da joj je svaka sledeća decenija donosila novu radost. U dvadesetim je bila dovoljno mudra da odabere pravu profesiju i idealnog muža, u tridesetim je osetila prve čari popularnosti i materinstva kada je postala majka devojčica Marte i Petre, a danas, kada je načela četrdesete, ponosno kaže kako joj se svaka želja ispunjavala u vreme koje joj i pripada.\n„- Radila sam svoj posao paralelno funkcionišući u braku najbolje što umem i na oba fronta davala sam svoj maksimum. To što ništa u životu nisam dobila odmah i što sam na sve morala da čekam, jeste moj put. On je istina težak, ali rekla bih samo nestrpljivim ljudima. Ja sam veoma strpljiva i verovala sam da će mi se ostvariti ono što želim. Pre svega verujem u sebe, a ako umeš sebe da osluškuješ i da uvidiš pravilnosti svog života, sve je lakše. Iako sam tada birala intuitivno i dalje pričam o glumi s velikom strašću i govorim da živim sa čovekom kojeg volim od 1997. godine i s kojim imam dve obožavane ćerke. U sekundi sam odlučila da hoću glumu i ništa drugo, a i muža sam tako birala. Njega i nijednog drugog, iako sam ga poznavala samo pet dana. I sada verujem da je sve to suludo i da ću svoje ćerke savetovati da prethodno dobro upoznaju emotivnog partnera. Ipak, ispostavilo se da mi je intuicija bila tačna i sada mogu da kažem kako sam imala više sreće nego pameti.“ kaže Nela Mihajlović.\nJoš jedan savet, pratite svoje snove, ma šta okolina govorila. Slušajte svoje srce, ono je pametnije od razuma na koji deluju roditelji, okolina, mediji. Svi deluju na naš razum, a samo mi na naše srce.\nbiografija danijela mihajlović filmovi glumica godište intervju nela mihajlović udata uloge vladimir petričević


Mohorić, T., Takšić, V. i Šekuljica, D. (2016) 'Uloga razumijevanja emocija u razvoju simptoma depresivnosti i anksioznosti u ranoj adolescenciji', Socijalna psihijatrija, 44(1), str. 58. Preuzeto s: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:186:438343 (Datum pristupa: 01.12.2021.)\nMohorić T, Takšić V, Šekuljica D. Uloga razumijevanja emocija u razvoju simptoma depresivnosti i anksioznosti u ranoj adolescenciji. Socijalna psihijatrija [Internet]. 03.2016. [pristupljeno 01.12.2021.];44(1):58. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:186:438343\nT. Mohorić, V. Takšić i D. Šekuljica, "Uloga razumijevanja emocija u razvoju simptoma depresivnosti i anksioznosti u ranoj adolescenciji", Socijalna psihijatrija, vol. 44, br. 1, str. 58, Ožujak 2016. [Online]. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:186:438343. [Citirano: 01.12.2021.]


Stanivuković: Epidemiološka situacija teška, ali mjere Vlade jesu lakrdija | Politika\nStanivuković: Epidemiološka situacija teška, ali mjere Vlade jesu lakrdija | MONDOBA\nStanivuković: Epidemiološka situacija teška, ali mjere Vlade jesu lakrdija 3 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n08.04.2021. / 22:06 22:15\nAutor Vesna Kerkez 08.04.2021. / 22:06 22:15\n"Moj sadržaj je ljudima zanimljiv, ono o čemu ja pričam - o tome se ćuti, zato me prati mnogo ljudi", kazao je gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković, odgovarajući na pitanje koliko novca daje na promociju na mrežama.\nStanivuković je gost ATV, gdje je, između ostalog pomenuo da je "ranije bila praksa da oni koji žele da iznajme neki prostor ili dobiju dozvolu od Gradske uprave plaćaju reket".\nRazgovarajući o raspodjeli budžeta Grada Banjaluka rekao je da nije u redu da se od Banjaluke traži novac za zdravstvene radnike, kad to treba da učini Vlada RS.\n"Premijer Višković je ugostiteljima rekao sve mi tražite samo ne novac", kazao je Stanivuković.\nDodao je da je u novom prijedlogu bužeta grada uvršteno 600.000 za udruženje HoReCa, kao i novac da bi se smanjile penzionerske mjesečne karte.\n"Epidemiološka situacija je izazovnija i teža nego prije mjera Vlade RS, koje nisu dale mjere i zato sam rekao da su lakrdija. Zavisimo od pomoći iz Srbije, hvala Srbiji, a teško nama s ovima...", rekao je.\nSta je sa drugim ligama u sportu? Sve otvorili, a to zaboravili da svrstaju u nesto sto je bitno. Uradite ljudi nesto.\n08.04.2021. / 22:36\nOno što on priča je zanimljivo nekima jer narod voli rijaliti igrače, voli govornika, voli gestikulaciju, intrigantnu temu, svađu, performans, kad skiči, kad legne na mikrofon itd. Nažalost u pravu je da narod voli šta priča a ne šta radi jer ništa ne radi samo priča i stalno je u kampanjama za neke druge izbore\n09.04.2021. / 08:06\n@U pravu Sta ovi tvoje rade ?Popeli se narodu na grbacu pa nikako da sidju sad se i svete narodu sto je poceo da se buni protiv njih po njihom i tvome moramo da sutimo kako bi nas malo njeznije gazili.


Osnovna verzija kontrole pristupa – prime LiteAccess\nPrime LiteAccess je, jednostаvаn zа rukovаnje аli, i moćаn softver zа kontrolu pristupа. Pouzdаn i sigurаn, nudi izvаnredne funkcije u kombinаciji sа minimаlnim potrebnim servisiranjem i održаvаnjem. Ideаlаn je zа mаnja preduzećа i orgаnizаcije.\nprime WebAccess nudi više\nOd nаjjednostаvnijih funkcija, dodeljivanja grupa zaposlenim, kao što su odeljenja (sektori), troškovni centri, ili radne grupe, kroz dodelu prava pristupa u odredjenim vremenima uključujući državne i verske praznike ili definisanje i dodeljivanje raznih personalnih padataka o zaposlenom, prime WebAccess, čak i njegova osnovna konfiguracija nudi pregršt opcija.\nKontrolа pristupа i ovlаšćenjа\nKontrolа pristupа podrаzumevа stаlno prаćenje kontrolisanih ulaza i prostorа - sа pregledom broja lica po prostoru i kojа se licа gde nalaze.\nZone i grupe zona\nOvаj modul se koristi zа definisаnje kada i koja osoba ili grupа osoba, imаju pravo pristupa kroz jedna ili više vrаtа. Mogućnost višestrukog dodeljivanja prava jednoj osobi nudi veliku fleksibilnost i skoro neogrаničene mogućnosti kontrtole pristupa\nOsobe i njihova prava pristupa\nThe "Employee Data" modul je mesto gde su pothranjeni indetifikacioni podatci i drugi ključni podaci osoba koje koriste sistem. Dodаtne informаcije o pojedincimа su sumirane nа zаsebnim tabovima, što dаje bolji pregled.\n„Airlock“ kontrola zа visoko bezbednosne oblаsti\n„Airlock“ modul obezbedjuje da u stćenoj oblasti ne mogu u isto vreme biti dve ili vise osoba. Primion podržаvа rаzličite koncepte „airlock-ova“.\nIzveštаji o događajima\nSvi događaji vezani za jedna ili više vrаtа mogu dа se zapisuju a zatim pregledaju u sklаdu sа kriterijumimа po slobodnom izboru. Ovi izveštаji se mogu sаčuvаti kаo PDF ili HTML fajl, mogu direktno dа se eksportuju u Excel ili se mogu prikаzivati nа ekrаnu ili štаmpаču.\nTihi alarm (duress code)\nUkoliko su radnici obezbeđenja naterani, prisiljeni da dozvole neovlašćen ulazak na određena vrata, oni mogu biti zaštićeni tako što će uneti tzv. „duress code“ , kod za obaveštavanje o prisilnom pokušaju ulaska. Vrata su otvorena, ali se aktivira tihi alarm u centrali (komandnom centru), pri čemu počinilac prekršaja nije svestan da se upalio alarm.\nVremenski аntipаssbаck sprečаvа da se ista indetifikaciona kartica koristi više puta u određenom vremenskom periodu za otvaranje određenih vrata ili parking barijera. Ova opcija je efikasna kod sistema koji omogućavaju ulazak jednog lica u jednom trenutku (tripodi, speed gate) ili omogućavaju ulazak vozila na parking prostore\nAko je potrebno dа znаte gde se trenutno nаlаze osobe, softver nudi prikaz nа ekrаnu koji vаm dаje konstаntno аžurirаni pregled. Preduslov za to je primena globalnog antipassback i ugradnja po jednog čitača na ulazu i na izlazu iz posmatrane prostorije. U ovom slučаju, pristupne tаčke morаju biti konstruisаne tаko dа sаmo jednа osobа može dа pristupi u isto vreme,npr. kroz upotrebu barijera (obrtnih vrata).\nPortirski modul (modul za daljinsko otvaranje prolaza)\nOvaj modul omogućava daljinsko otvaranje ili blokadu pojedinih vrata. Koristeći prime WebAccess može se dodeliti pojedinim vratima mogućnost korištenja portirskog modulа. Na ovaj način npr. obezbeđenje uz pomoć kamere na vratima, može odlučiti da li će otvoriti vrаtа ili ne.\nUniverzalni Import and Export Generator sa LDAP interfejsom\nPogodan i fleksibilan prenos podаtаkа u mnogim rаzličitim formаtimа sa bilo kog sistemа ili nа bilo koji sistem po vаšem izboru, korišćenjem LDAP interfejsa. Dаljа obrаdа exportovanih ili importovanih podаtaka tаdа može dа se urаdi brzo i uz minimalni nаpor.\nKoliko često je prolaženo kroz određena vrаtа, ko je prolazio kroz ta vrаtа tokom određenog periodа ili kojа licа su ovlаšćenа da se prijave na kom čitаču? Sа generatorom izveštaja imаte odrešene ruke u kreirаnju sаdržаja i izgleda vаšeg izveštаja. Imаte pristup svim informаcijаmа koje se nаlаze u sistemu i možete dа kreirаte pojedinаčne izveštaje.\n„Display panel“ softver\nKo je gde u određenom trenutku? Sа „Display panel“ softverom, možete dа vidite u bilo kom trenutku ko se i gde nalazi i kojoj grupi ili odeljenju pripаdа, preko bilo kog rаčunаrа koji ima pristup internetu.\nCentrаlizovano uprаvljаnje lozinkаmа nа LDAP bаzi\nZgodаn/pouzdan pristup prime WebSistemu bez potrebe dа pаmtite još jednu lozinku. Kаdа se lozinkama uprаvljа centrаlno na osnovu LDAP funkcije, unesene lozinke su proverene od strаne serverа.


Održana završna konferencije pod nazivom „Saradnja između regionalnih razvojnih agencija i njihovih zainteresovanih strana“ - Centar za evropske integracije\nOdržana završna konferencije pod nazivom „Saradnja između regionalnih razvojnih agencija i njihovih zainteresovanih strana“\nU utorak, 28. januara 2014. godine, u „Pres centru“ Udruženja novinara Srbije, u Beogradu, sa početkom u 11:00 h, održaна јe završna konferencija u okviru projekta Beogradske otvorene škole „Razvoj zaista: Evaluacija uticaja i učinaka regionalnih razvojnih agencija u Srbiji“.\nKonferencija je bila posvećena pitanjima, kao što su rad regionalnih razvojnih agencija, njihovoj ulozi u budućoj politici regionalnog razvoja i saradnji između regionalnih razvojnih agencija i njihovih zainteresovanih strana oko strateškog planiranja rada agencija. Učesnicima konferencije pod nazivom „Saradnja između regionalnih razvojnih agencija i njihovih zainteresovanih strana“ su se obratili Vladimir Pavlović, koordinator Centra za evropske integracije Beogradske otvorene škole, Dejan Radulović, pomoćnik Ministra regionalnog razvoja i lokalne samouprave, Dragiša Mijačić, direktor Instituta za teritorijalni ekonomski razvoj, Vanja Dolapčev i Slobodan Ocokoljić, asistenti na projektima Centra za evropske integracije Beogradske otvorene škole, i ispred donatora, Evropskog fonda za Balkan, viši menadžer programa, Igor Bandović. Na Konferenciji je, takođe, predstavljena studija praktične politike „Od principa do prakse: Ka delotvornim i efikasnim regionalnim razvojnim agencijama u Republici Srbiji“ koju je izradio projektni tim Beogradske otvorene škole u okviru navedenog projekta.\nOva konferencija istovremeno predstavlja i završni događaj na projektu Beogradske otvorene škole „Razvoj zaista: Evaluacija uticaja i učinaka regionalnih razvojnih agencija u Srbiji“ koji podržava Evropski fond za Balkan uz pomoć svojih partnera, Fondacije Robert Boš, Fondacije Kralj Boduan, Kompanije di San Paolo i Fondacije „Erste“.


Električar, Viča :: Daibau.rs\nTražim dobrog električara: Skupili smo i proverili električare, koji rade u mestu Viča i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani električari će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan električar Viča , koji može da uradi:\tnove elektične inštalacije, obnova električnih instalacija, stambene električne instalacija, električne instalacije mansarde, grubi razvod elektroinstalacija, cijevi za elektriku, montaža štekara, cjelostni električni vodovi, izvođač električnih instalacija, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas. više\nViše od 15 godina smo realizovali veliki broj referenci za rasvetja, osvetljenje. Naša stručna ekipa je sposobna da preuzme manje i srednje narudžbe. Radimo sve delatnosti za pametne kuće. Preduz...\nZANATSKO PROIZVODNA RADNJA SVETLOTEKS MILIVOJE KOLAREVIĆ PREDUZETNIK IVANJICA, IVANJICA, Ivanjica\nPojedinci i preduzeća pri nas naručuju usluge za pametne kuće više od 11 godina. Naša sposobna ekipa je sposobna da izvede projekte manjeg i srednjeg opsega. Naša prevladujoča delatnost su elek...\nSZR NEŠ KOM NENAD MIĆIĆ PREDUZETNIK IVANJICA, Ivanjica\nImamo preko 11 godina iskustva za alarmni sistemi. Naša ekipa ima kapacitete, da izvede manje i srednje radove. Naša glavna delatnost su već od osnivanja gromobrani i uzemljenje. pametne kuće radi...\nVLADAN NEDELJKOVIĆ PR SZR VIDEL IVANJICA, Ivanjica\nMi smo iskusni montažeri gromobrana i uzemljenja, gradimo i renoviramo preko 9 godina. Naša ekipa ima kapacitete, da realizuje projekte manje i srednje veličine. Naša glavna delatnost su već od o...


IMA IH KOLIKO I AKTIVNIH SLUČAJEVA Zbog blažih simptoma i kontakta s pozitivnima u IZOLACIJI najmanje 14.000 ljudi - Srpskainfo\nPodsjetimo, od 9. novembra Srpska je prešla na model testiranja samo ljudi s težim simptomima, dok se onima s blažom kliničkom slikom ne radi PCR test, nego im se preporučuje ostanak kod kuće i praćenje zdravstvenog stanja.\nU Institutu za javno zdarsvtvo RS kažu da je u Srpskoj najmanje 14.000 ljudi koji imaju simptome korone, te onih koji su bili u kontaktu s osobama pozitivnim na SARS-CoV-2.\n– Toliko, otprilike, imamo i aktivnih slučajeva pozitivnih na korona virus. Preciznije podatke o broju mogućih kovid slučajeva imaćemo tokom ove sedmice – rekli su u IJZ RS.\nJela Aćimović, epidemiolog u IJZ RS, ranije je za Srpskainfo objasnila da su termini moguć i vjerovatan slučaj stručni termini, koji služe da pomognu zdravstvenim radnicima da ispravnije odluče o daljem postupku kada im se javi osoba sa simptomima zarazne bolesti.\n– Mogući su svi oni koji imaju simptome koji su karakteristični za neku bolest, ali to dodatno mora da se ispita. Kovid, naime, ima simptome koji se mogu preklopiti s drugim respiratornim infekcijama. Kad imamo moguć slučaj, dalje ga ispitujemo, bilo da radimo laboratorijske dijagnostike, rentgen, kako bismo utvrdili da li se radi o ovoj bolesti ili nečem drugom. Vjerovatni slučaj je slučaj koji ima karakterističnu simptomatologiju i epidemiološki faktor ili, na primjer, karakterističan snimak pluća, a nije urađen laboratorijski test koji potvrđuje infekciju – rekla je Aćimovićeva.\nDruštvo Institut za javno zdravstvo RSizolacijakontaktKorona virus\nKAKO SE ODREĐUJU MJERE U ŠKOLAMA Svaki učenik pozitivan na koronu je SLUČAJ ZA SEBE


CBCG Abazoviću i Konataru: Ekonomska logika nalaže da svi kojima plate nisu smanjene treba da nastave sa otplatom kredita | Aktuelno\nZašto bi, na primjer, poslanik u Skupštini kome nijesu smanjena primanja obustavljao otplatu kredita do završetka turističke sezone, nakon koje će njegova primanja biti nepromijenjena u odnosu na period moratorijuma, naveli su iz CBCG\nCentralna banka Crne Gore, povodom izjava potpredsjednika Vlade Dritana Abazovića i poslanika GP URA Miloša Konatara u vezi uvođenja apsolutnog moratorijuma, saopštila je da “moratorijum, odnosno privremena obustava izmirenja obaveza prema bankama, ima smisla samo onda kada prihodi prestanu ili su umanjeni”.\n“Kvalitet svake mjere koju je Centralna banka Crne Gore donijela od početka korona krize, može se, pored ostalog, odrediti i time da li je pomoć došla onima koji je objektivno potrebna. Moratorijum, odnosno privremena obustava izmirenja obaveza prema bankama, ima smisla samo onda kada prihodi prestanu ili su umanjeni. Obustavljati otplatu obaveza u situaciji nepromijenjenih prihoda, što je slučaj sa oko 50.000 zaposlenih u javnoj upravi i sektorima koji nemaju pad prometa, poput proizvodnje energije, farmacije, građevinarstva itd., pretvara se u svoju suprotnost. Elementarna ekonomska logika nalaže da svi koji imaju neumanjena primanja treba da nastave sa urednom otplatom obaveza”, navodi se u saopštenju CBCG.\nKako ističu, Vlada se zadužila na međunarodnom finansijskom tržištu, između ostalog, i da bi obezbijedila redovne i neumanjene zarade javnom sektoru i penzionerima.\n“Ukoliko bi se sada oni upućivali da treba da prestanu sa redovnom otplatom obaveza, iako im prihodi nijesu smanjeni, bili bi izloženi uvećanju troškova zbog nepotrebnog dužeg korišćenja kredita u uslovima kad im to nije neophodno. Zašto bi, na primjer, poslanik u Skupštini kome nijesu smanjena primanja obustavljao otplatu kredita do završetka turističke sezone, nakon koje će njegova primanja biti nepromijenjena u odnosu na period moratorijuma. Isto se odnosi na cijelu javnu upravu”, kazali su iz Centralne banke.\nUpravo razumijevajući neodvojivost monetarne od ukupne ekonomske politike jedne zemlje, a uz puno poštovanje nezavisnosti monetarne politike, onako kako je propisano članom 7 Zakona o CBCG, Centralna banka Crne Gore je, kako su naveli, u procesu pune saradnje sa Vladom Crne Gore, preciznije sa Ministarstvom ekonomskog razvoja i Ministarstvom finansija i socijalnog staranja.\nCentralna banka Crne Gore je, kako kažu, prije otpočinjanja formalne saradnje sa pomenutim ministarstvima, većinu svojih mjera vezala za mjere ekonomske politike koje je je definisala Vlada jer jedino tako one mogu dati puni sinergetski efekat.\n“Trenutno, mjere CBCG se odnose na 2.338 kompanija iz 112 prioritetnih ugroženih sektora, uključujući i turizam, mala i srednja preduzeća, na preko 15.000 ljudi koji su ostali bez posla, i više od 60.000 zaposlenih kojima je ili će potencijalno biti smanjena zarada.\nFormirana je radna grupa Ministarstva ekonomskog razvoja, Ministarstva finansija i socijalnog staranja i Centralne banke Crne Gore koja radi na izradi novih mjera koje će zajednički predstaviti krajem ovog mjeseca. Ova koordinacija je dogovorena na javno prezentovanom zajedničkom sastanku u Ministarstvu ekonomskog razvoja te čudi da potpredsjednik Vlade nije upoznat sa radom i planovima resornih ministarstava”, poručili su iz CBCG.\nPrema njihovim riječima, nijesu zakonska rješenja koja obezbjeđuju nezavisnost monetarne vlasti napravljena da bi se Savjet, guverner i viceguverneri lagodno osjećali, već da bi bez pritisaka mogli da donose odluke u skladu sa svojim profesionalnim stavovima.\n“To je tekovina koju je Crna Gora, u skladu sa preporukama Evropske komisije i Međunarodnog monetarnog fonda, preuzela od zemalja sa dugom istorijom nezavisnosti monetarnih vlasti, i koju bi valjalo da gaji radi opšteg dobra koje se obezbjeđuje isključivo kad politika ne upravlja monetarnom sferom”, navode oni.\nPodsjećaju da je potpredsjednik Abazović ocijenio da u Centralnoj banci Crne Gore sjede ljudi koji nemaju senzibilitet za privredu.\n“Podsjećamo potpredsjednika Abazovića da je CBCG, upravo vođena potrebama stanovništva i privrede pogođenih efektima pandemije COVID-19, kreirala sedam setova mjera i pet moratorijuma, više od bilo koje centralne banke u Evropi, i sa najdužim trajanjem. Ima li boljeg demantija potpredsjedniku Abazoviću od činjenice da su i međunarodni autoriteti poput MMF-a ocijenili mjere CBCG snažnim, adekvatnim i pravovremenim.\nIza svake mjere CBCG stoji transparentna analiza uticaja kako na privredu i stanovništvo, tako i na banke, dok iz prijedloga GP URA, osim kvalifikacija, nijesmo vidjeli, niti dobili nijednu ozbiljnu analizu kojom bi nas uvjerili u ispravnost njihovog prijedloga.\nNo, to je manje važno od navoda da su u CBCG rađene aktivnosti suprotne zakonu. To bi u najmanju ruku zahtijevalo da potpredsjednik Abazović kaže koje su to aktivnosti i kada je presuđeno da su aktivnosti CBCG suprotne zakonu”, ističu iz CBCG.\nŠto se tiče kvaliteta, zakonitosti i transparentnosti rada CBCG, naglašavaju, najbolje govori ocjena MMF, koji je od osnivanja CBCG prvi put uradio eksternu analizu kontrolnih mehanizama CBCG u februaru 2021.\n“MMF je utvrdio da Centralna banka ima snažne operativne kontrolne mehanizme ključnih funkcija CBCG koje su podržane od spoljne revizije i sprovedene u skladu sa međunarodnim standardima uz transparentan okvir finansijskog izvještavanja. Takođe, eksterna revizija finansijskih izvještaja CBCG za 2020. godinu je uspješno i kvalitetno završena, a eksterni revizor Deloitte d.o.o. je dao pozitivno (čisto) mišljenje uz sljedeću tvrdnju: „ Po našem mišljenju, priloženi finansijski iskazi daju istinit i objektivan prikaz, po svim materijalno značajnim aspektima, finansijski položaj CBCG na dan 31. decembra 2020. godine, i njene finansijske uspješnosti i tokova gotovine za godinu koja se završava na taj dan, u skladu sa Međunarodnim standardima finansijskog izvještavanja””, saopštili su iz CBCG.\nKonačno, CBCG je, ističu, jedna od rijetkih institucija koja je dobila ocjenu dobrog progresa u Izvještaju o napretku Evropske komisije za 2020. godinu, a sličan rezultat, na osnovu već ispunjenih preporuka Evropske Komisije za 2021, očekujemo i ove godine.\n“Konačno, zbog javnosti podsjećamo da Centralna banka Crne Gore nije dio javne uprave, već institucija koja ima svoju institucionalnu, personalnu, finansijsku i funkcionalnu nezavisnost, tako da njena reforma ne može biti dio reforme javne uprave. I pored svega navedenog, CBCG ostaje otvorena za svaki oblik dalje saradnje”, zaključuje se u saopštenju Centralne banke.\nAbazovića tražio da Evropa pomogne u otplati kineskog kredita nakon sugestije Varheljija?\nPOLITIKA Aktuelno - 09.05.2021-08:47\nDramatična molba potpredsjednika Vlade Dritana Abazovića, da Evropa pomogne u otplati kredita kineskoj Eksim banci i Crna Gora tako izbjegne dužničko ropstvo – nije bila prethodno...


JKSP na delu\n„ČISTO KO SUZA“\nU ponedeljak, 5. avgusta, nakon završetka Belmužijade radnici JKSP Svrljig, u saradnji sa članovima organizacionog odbora manifestacije, očistili su kompletan sportski centar Pastirište.\nU akciji čišćenja učestvovalo je 25 ljudi, od kojih su 14 predstavnici Javnog komunalnog stambenog preduzeća Svrljig. Akcija je organizovana odmah po završetku Belmužijade i očišćen je ceo sportski kompleks na Pastirištu, izjavio je za Svrljiške novine direktor JKSP Igor Davidović.\nInače, JKSP praktikuje da svake godine odmah po završetku Belmužijade očisti sve lokacije na kojima su bili postavljeni štandovi i kazani sa belmužom.\nSledećaPrva „Janijada“ u LukovuNext\n07/08/2013 u 14:13\nPa šta onda ako je očišćen, oni za to i primaju plate a i svi ostali volonteri koji su radili za to vreme i ne vidim tu ništa čudno da bi to bila neka vest.\n07/08/2013 u 14:41\nVolontera na Belmužijadi nema.Svi koji su učestvovali u organizaciji godinama su plaćani jer je to kadar Seljačke stranke. Organizator je Kulturni centar a ne Komunalno preduzeće. Ono u čemu se slažem je da su komunalci kao i do sada na sedam belmužijada volonterski to radil. Komunalci nemaju Ugovornu obavezu sa organizatorom da za vreme ove Belmužijade (kao i ranije) učestvuje. Ili sam ja možda neobavešten pošto sam na godišnjem odmoru. Nadam se da će neko zatražiti Izveštaj od organizatora pa ćemo saznati ko je i koliko i za koji rad plaćen.\n07/08/2013 u 17:37\nO, igumane…Vaso S. Tajcicu mnogo si neobavesten, opet siris neistine!! Postoje volonteri na Belmuzijadi, hoces imena i prezimena!?!!? Posto si kadar Ozne stare skole, verovatno si tako zaseo na drzavna jasla, ne pusta te stara slava da pljujes u tanjir iz koga jedes, da pravis smicalice i kad ih nema…zato su te komunjare i namestile tu gde si…\n08/08/2013 u 15:53\nCitam komentare gospodina Branislava skoro uvek. Mogu ja da se sa njima slazem ili ne ali jedno treba postovati. Svaki komentar je potpisan imenom i prezimenom. To ipak treba postovati te je stoga krajnje neumesno coveka vredjati . Ukoliko vec komentarisete bilo bi korektno da se potpisete punim imenom i prezimenom.\nNadam se da ce i administratori ovo sajta obratiti vise paznje na ovakvu vrstu uvreda i komentara.\n10/08/2013 u 09:47\nO, drveni advokat Vasa S. Tajcic II…\nEko pa jos renzer a valja kancerogenu kinesku robu i duvan sumnjivog porekla tik ispred nosa nadleznih organa… Ali bitno da je eko pa jos renzer, samozvani naravno.


Home / Ekologija / Intenzivirano održavanje javnih zelenih površina\nVrbas, 10.05.2018 – U sklopu redovnih aktivnosti, ekipe Poslovne jedinice „Čistoća“ JKP „Komunalac Vrbas“ nastavile su radove na održavanju javnih zelenih površina. Vegetacija je uveliko počela pa su radovi intenzivirani.\n„Radimo košenje sportskih terena i igrališta. Do sada je uređeno sportsko igralište „Mladost“, “Petefi brigade“, „Kime Vislavski“ i „Jasike“, kao i igralište u Ulici Svetozara Markovića i Nađin park. Do kraja nedelje od radova nas očekuje orezivanje tamariksa –žive ograde na vinogrdskoj petlji i košenje blokova kod autobuske stanice, košenje u Zmajevu i početak košenja u Naselju 4. juli u Vrbasu“, kaže Milica Stević, master inženjer pejzažne arhitekture.\nUkoliko vremenske prilike dozvole, i ako se sve bude odvijalo prema planu, očekuje se da radovi na ovim lokacijama budu završeni do kraja sutrašnjeg dana.\nOd ponedeljka se nastavlja sa redovnim aktivnostima na održavanju javnih zelenih površina. Kako ističe Stević, prema rasporedu prvog radnog dana naredne nedelje, ekipe će uređivati zelene površine u Naselju 4. juli u Vrbasu.


Sopštenje o aktiviranju sirena\n„Jedinica lokalne samouprave u okviru svojih nadležnosti, u oblasti od smanjena rizika od katastrofa i upravnjanju vanrednim situacijama izrađuje studiju pokrivenosti sistema za javno uzbunjivanje za svoju teritoriju (akustičnu studiju) i stara se o održavanju, nabavci i postavljanju akustičnih izvora (sirena) i ostale opreme u okviru jedinstvenog sistema za javno uzbunjivanje u Republici Srbiji“.\nU skladu sa tim u periodu od 25. avgusta 2021. godine do 25. septembara 2021. godine u cilju definisanja propisanog nivoa zvuka od 74 dB(S) u naseljenom mestu Kula i 60 dB(C) u naseljenim mestima Sivac, Crvenka, Kruščić, Lipar i Ruski Krstur vršiće se aktiviranje postojećih sirena za javno uzbunjivanje,a u cilju izrade studije akustičnosti za teritoriju opštine Kula.\nOd strane Ministarstva unutrašnjih poslova Sektor za vanredne situacije aktom broj: 09 broj: 217-1240/71 od 16.07.2021. godine data je saglasnost za aktiviranje sirena na teritoriji opštine Kula.\nThe post Sopštenje o aktiviranju sirena appeared first on Naše Mesto.\nOdredbom člana 28 stav 1 tačka 8 Zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama („Sl. glasnik RS“ 87/2018) definisano je:


OMLADINA NARODNE STRANKE: DIGITALNA SRBIJA JOŠ JEDNA NAPREDNJAČKA OBMANA - Glas Šumadije\nNaslovna > Politika > OMLADINA NARODNE STRANKE: DIGITALNA SRBIJA JOŠ JEDNA NAPREDNJAČKA OBMANA\n17/10/2019 17/10/2019 378Ostavi komentar na OMLADINA NARODNE STRANKE: DIGITALNA SRBIJA JOŠ JEDNA NAPREDNJAČKA OBMANA\nPredsednik Omladine Narodne stranke Ivan Gajić izjavio je danas da u procesu digitalizacije nisu postignuti gotovo nikakvi rezultati, dok premijerka Ana Brnabić zasniva početak predizborne kampanje hvaleći se nepostojećim uspesima.\nDok se naprednjački funkcioneri voze letećim automobilima koji postoje samo spotovima njihove kampanje ‘Digitalna Srbija’, u stvarnosti sprema nove namete od 1. januara 2020. godine za sektor informacionih tehnologija, umesto da smanji poreze i podstakne razvoj te oblasti, naveo je Gajić u pisanoj izjavi.\nGajić je naveo da se u razvijenim državama firme otvaraju u proseku za jedan sat uz troškove od 2.000 dinara, dok u navodno digitalizovanoj Srbiji još ne postoji nijedan „šalter za sve“, a troškovi su višestruko veći.\nPredsednik Omladine Narodne stranke je istakao da su finansije najveći problem mladih preduzetnika, jer se „sredstva koja se daju start-apovima kroz subvencije gradova ili agencija mogu iskoristiti isključivo“ za troškove zakupa unapred određenih prostora za rad, a uslovljeni su i da za knjigovodstvene i pravne usluge angažuju unapred preporučene agencije.\nTako se sredstva koja su im dodeljena prosleđuju firmama čiji su vlasnici bliski režimu i vladajućoj stranci, što je klasičan oblik korupcije, naveo je Gajić.\nRezultati ovakve politike su takvi da je, prema podacima APR-a, u 2018. godini izbrisano 3.985 društava, odnosno 1.000 više nego u 2017. godini, i čak 22.123 preduzetnika, što je za 2,8 odsto više nego u 2017. godini.\nOvi podaci se ne mogu čuti ni u jednoj izjavi Ane Brnabić, već se kroz kontrolisane medije bliske režimu plasira samo broj novootvorenih firmi. Jedini rezultat na ovom polju koji je postignut jeste ogroman broj kol-centara koji dobijaju subvencije i do 10.000 evra po radnom mestu, a mlade u Srbiji pretvaraju u manuelnu i jeftinu radnu snagu, naveo je Gajić.\nTagovi: digitalizacija Srbije Ivan Gajić Omladina Narodne stranke


Akcija Trzaj: Osumnjičeni za šverc oružjem pušteni da se brane sa slobode - Klix.ba\nAkcija Trzaj: Osumnjičeni za šverc oružjem pušteni da se brane sa slobode\n30.3.2015. u 20:45\nNakon hapšenja u okviru međunarodne policijske akcije Trzaj koja je provedena na području Bijeljine s ciljem razbijanja lanca nelegalne trgovine oružjem, sedam osumnjičenih pušteni su da se brane sa slobode.\nKako je saopćeno iz Specijalnog tužilaštva Republike Srpske, osumnjičenima nije određen pritvor jer nema zakonom propisanih razloga za njihovo zadržavanje.\nPodsjećamo, u akciji koja je sprovedena na širem području Bijeljine uhapšeni su Milija Vlaić, Zoran Jovanović zvani Tigar, Aleksandar Ćuković, kao i P.B., N.Đ., M.Đ., i V.D. Također su prilikom njihovog hapšenja i izvršeni pretresi na nekoliko lokacija a izuzeti su tom prilikom mobilni telefoni, SIM kartice, tri kilograma eksploziva, ručne bombe, puškomitraljez, više municije različitog kalibra i detonatorske kapisle.\nUhapšeni se, prema navodima Tužilaštva, sumnjiče da su kao članovi organizovane kriminalne grupe prikupljali nelegalno oružje u RS i Srbiji i prodavala ga kriminalnim grupama u Švedskoj ali i po drugim zemljama Evrope. Pomenute grupe su to oružje koristile u međusobnim obračunima.\nPU Bijeljina Akcija Trzaj\n16.01.2018. u 22:31\nBijeljina: Sin vatrenim oružjem ubio majku pa sebe\n19.12.2017. u 07:57\nKod Bijeljine pronađeno nekoliko stotina kilograma marihuane\n30.10.2017. u 15:57\nMonografija o Jevrejima od dolaska u BiH do holokausta predstavljena u Sarajevu\n30.03.2015. u 20:53\nTužilaštvo Dizeldorfa: Andreas Lubitz imao samoubilačke sklonosti\n30.03.2015. u 20:18


Đoković preležao virus korona u decembru - navodi se u žalbi podnesenoj sudu u Australiji | Trebinje Danas\nĐoković preležao virus korona u decembru - navodi se u žalbi podnesenoj sudu u Australiji\n08.01.2022. u 13:52\nNajbolji teniser svijeta Novak Đoković dobio je medicinsko izuzeće da uđe u Australiju jer je bio pozitivan na virus korona 16. decembra, javlja Bi-Bi-Si.\nAdvokati srpskog tenisera su u žalbi naveli da se virusom zarazio prošlog mjeseca, ali da nije pokazivao simptome i da je zbog toga imao pismeno odobrenje australijskih imigracionih vlasti prije nego što je otputovao u tu zemlju.\nĐoković, koji se nalazi u migrantskom pritvoru u Australiji nakon što mu je viza poništena po dolasku u četvrtak, bio je pozitivan na prvom testu za virus korona 16. decembra 2021. godine, ali 14 dana kasnije nije imao groznicu niti bilo kakve respiratorne simptome virusa korona.\nNajbolji teniser svijeta primio je dokument od ministarstva unutrašnjih poslova u kom mu je rečeno da ispunjava uslove za dolazak u Australiju bez potrebe da bude u karantinu.