Citroen C4 1.6 HDI Mod.2013**NAVI**76.000km** - Citroen automobili - Grad Mostar - OLX.ba\n[ZAVRŠENO] Citroen C4 1.6 HDI Mod.2013**NAVI**76.000km**\n09.12.2016 u 22:58\n28.11.2016. u 23:35\n**Cijena do registracije**Full Oprema**76 000km**062 456 575**\nCITROEN C4 1.6 HDI 92KS Model 2013g.(Business Class)\nFull Oprema Navigacija ,Parking Senzori Novi Model 76.000 kilometara\nVozilo je bez ijedne tackice kao NOVO NOVO NOVO!!!! 76.000km Servisna knjiga itd. + Čitav ispis kilometara kada je i šta na vozilu održavano\nOprema:Navigacija, Parking Senzori, Digitalna dvozonska klima Climatronic ,El preklapanje retrovizora sa LED svijetlom, ABS , ESP , CD MP3 ,Bluetooth,Sportski sicevi ,SBC (kontrola pri kretanju uzbrdo vozilo se ne vraca nazad). Bluetooth priprema za telefon, Senzori za kišu , Senzori za svijetla, Samozatamnjujući retrovizori unutrašnji i vanjski, Fabrički zatamnjena zadnja stakla, Funkcije na volanu, Naslonjač za ruku naprijed i nazad, USB priključak,El paket,4x El podizači stakala, Tempomat , Limiter brzine , Bord kompjuter , 10x Airbag ,Zračne zavjese na krovu vozila, Dnevna svijetla , 4x Nove gume , El.retrovizori. Maglenke sa praćenjem zavoja, Led ambijent svijetla u unutrašnjosti vozila, 2 ključa , Hlađenje pretinca..........................................itd.itd.itd jos dosta opreme. Vozilo nikad nije udarano ni farbano garancija!!!!!!!!!!!!\nVozilo je održavano samo u ovlaštenom CITROEN servisu zadnji servis u citroenu obavljen na 75.000km moguće su bilo kakve provjere u servisu , vozilo posjeduje full servisnu evidenciju servisi su radjeni redovno, Na vozilu nema nikakvih tragova korištenja kao unutra tako i vani dakle NOVO NOVO NOVO\nTel:062 456 575


PRVA ŽENA TRENER U NBA LIGI: Greg Popovič joj omogućio da ispiše istoriju košarke (FOTO) | Novosti.rs\nNA utakmici između San Antonio Sparsa i Los Anđeles Lejkera ispisana je istorija NBA lige.\nNaime, dama po imenu Beki Hemon postala je prva žena u najjačoj ligi na svetu koja je kao prvi trener vodila jedan tim.\nTo joj je omogućio trener San Atonija Greg Popovič koji je na ovom meču zaradio isključenje pred kraj prvog poluvremena.\nHemon je vodila ekipu do kraja utakmice, ali nije uspela da odvede Sparse do pobede (121:107).\nTreba reći da je ona ranije postala prva žena koja je vodila jedan tim u razvojnoj i letnjoj ligi.\nMnogi smatraju da bi ona trebala da nasledi legendarnog Popoviča kada odluči da se penzioniše, a u njegovom štabu je od 2014. godine.\nBecky #Hammon nella storia!\nVista l'espulsione di Popovich, prende lei il controllo dei San Antonio #Spurs nella gara poi persa coi #Lakers e diventa la prima donna ad allenare nella #NBA!@BeckyHammon @spurs @WNBA #NBATwitter pic.twitter.com/GNKqrWZ2H1 — Basketcaffe.com (@Basketcaffe) December 31, 2020\nkošarka NBA liga KK San Antonio Beki Hemon Greg Popovič


Rok za završetak Glavne crpne stanice na Keju pomeren na 20. jul\nOvo je drugo pomeranje roka\nNovi rok za završetak nove Glavne crpne stanice (NGCS) nedaleko od drumsko-železničkog mosta, pomeren je na 20. jul, saznaje 021.rs.\nOvo je drugo pomeranje roka, jer je zbog nepredviđenih dodatnih radova prvobitni rok od 400 kalendarskih dana pomeren u januaru za još 180 dana na 11. april,prenosi 021.rs.\nNovo odlaganje je usledilo pre nekoliko dana na osnovu zahteva izvođača radova od 17. marta kojim se tražilo dodatnih 160 dana zbog nepredviđenih radova. Nadzorni organ JKP "Vodovod i kanalizacija" nije prihvatio toliko pomeranje već samo od 100 dana. Kako se vidi iz odluke, gradnja nove Glavne crpne stanice je produžena zbog dodatnih građevinskih radova.\nSasvim je izvesno da ovo nije poslednje pomeranje roka, jer je vanredno stanje i policijski čas usporio radove na mnogim gradilištima.\nPodsetimo da gradnja NGCS košta gotovo 860 miliona dinara bez PDV-a, izvodi je konzorcijum firmi koje predvodi preduzeće "Energotehnika-Južna Bačka" iz Novog Sada, a koji još čine "Graditelj NS", "Tehnounion-Eksim" iz Sremske Kamenice, "Hydrovision" iz Beograda, "Indas" iz Novog Sada i "Gorenje projekt inženjering" iz Velenja u Sloveniji.\nGradnjom ove Glavne crpne stanice stvaraju se preduslovi da se u budućnosti kod Rokovog potoka i nekadašnje fabrike "Pobeda" u Petrovaradinu izgradi Centralni prečistač otpadnih voda i ugasi Glavna crpna stanica 1 u Radničkoj ulici.


Generalni konzul Bosne i Hercegovine u Milanu Igor Babić boravio u posjeti italijanskom regionu Toskana\nGeneralni konzul Bosne i Hercegovine u Milanu Igor Babić je 15. maja 2017. godine boravio u posjeti italijanskom regionu Toskana, u okviru redovnih aktivnosti održavanja kontakta sa predstavnicima vlasti jurisdikcionog područja Genaralnog konzulata u Milanu. Generalni konzul Babić se sastao sa prefektom Firence Alesiom Đufridom (Alessio Giuffrida) i, u odvojenom sastanku, sa kvestorom Firence Albertom Intinijem (Alberto Intini).\nRazgovor sa prefektom Đufridom je protekao u izuzetno prijatnom tonu, a sagovornici su imali priliku da razmjene mišljenja o više aktuelnih tema. Generalni konzul Babić je informisao domaćina o aktivnostima GK BiH Milano, te o političkoj, bezbjedonosnoj i ekonomskoj situaciji u BiH. Prefekt Đufrida je iskazao interesovanje za BiH te želju da je bliže upozna, a izrazio je i spremnost da podrži buduće aktivnosti na promociji BiH u ovome po svemu posebnom gradu i regionu.\nGeneralni konzul Babić je posjetio i kvestora Firence Alberta Intinija sa kojim je vodio razgovor u kome su dominirale teme iz oblasti bezbjednosti, imigracije, dijaspore i saradnje BiH i ovog regiona u tim sektorima. Obostrano je zaključeno da je saradnja GK BiH Milano sa svim institucijama bezbjednosti u Firenci i Toskani na visokom nivou, ali da ju je i dalje potrebno unapređivati i širiti, a sve na korist zajednice građana BiH u Toskani i zemlje domaćina.


ÐURIĆ: Baš briga Prištinu za borbu protiv kriminala, oni samo žele... - Informer\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Ðurić podvlači da političari iz Prištine ne žele članstvo u Unesku ili Interpolu zbog brige za kulturnu baštinu ili borbe protiv kriminala, već da je za njih to deo procesa učvršćivanja jednostrano proglašene nezavisnosti\nÐurić je, u intervjuu "Jedinstvu", na konstataciju da je Izvršni komitet Interpola uključio prijavu Kosova za članstvo u tu organizaciju, ocenio da onaj ko je rešen da se bori za pravednu stvar uvek ima manevarski prostor, a da je naša rešenost neupitna.\n- Uspeh može da usledi samo ako naše viđenje uspemo da u kontinuiranoj diplomatskoj i političkoj inicijativi približimo dovoljnom broju onih koji učestvuju u donošenju odluka. Ne moram da vam objašnjavam koliko je za našu stvar štetno kada na domaćoj političkoj sceni imamo one koji predlažu da Srbija prosto digne ruke i odustane od te borbe i prosto pusti samoproglašeno Kosovo da uđe u Interpol ili čak Ujedinjene nacije - ukazao je on.\nKada je reč o nameri Kosova da postane član UNESKO-a, Ðurić podseća da su naši argumenti vezano za očuvanje srpske kulturne baštine na Kosovu i Metohiji veoma čvrsti i neoborivi kod onih koji žele da ih čuju.\n- Politika je, međutim, fluidna, na vlast u inostranstvu dolaze nove vlade i te argumente je neophodno iznova i iznova ponavljati. Zato govorim o potrebi kontinuirane inicijative i borbe za naše državne i nacionalne interese - kazao je on.\nÐurić je rekao da političari iz Prištine članstvo u međunarodnim organizacijama žele učvršćivanje jednostrano proglašene nezavisnosti i izražava žaljenje što mnogima ne smetaju takvi pokušaji političkog instrumentalizovanja ovih važnih međunarodnih organizacija.\nAli, kako dodaje, srećom po nas, mnogima se to ne dopada.\nMarko Đurić Kosovo i Metohija Priština Interpol Unesko


Osnovano je 2006. godine, visokotehnološko je preduzeće posvećeno istraživanju i razvoju, proizvodnji i prodaji ispitnih i mernih instrumenata, brojila i srodne industrijske opreme.\nMeiruike inzistira na neovisnim inovacijama, te je razvio i proizveo sigurnosne propise, medicinske sigurnosne propise, ultra-visoke naponske mjerače izdržljivog napona, digitalne visokonaponske mjerače, istosmjerne testere niskog otpora, pametne mjerače snage (Power Meters), linearna napajanja I prebacivanje napajanja. Tvrtka ima grupu izvrsnih tehničkih istraživačkih kadrova s dugogodišnjim bogatim iskustvom, posvećenih pružanju kupaca visokokvalitetnih proizvoda i naprednih rješenja, rješavanju problema s mjerenjima za kupce i poboljšanju efikasnosti ispitivanja i kvaliteta proizvoda. Istovremeno, možemo dizajnirati i prilagođene proizvode za posebne namjene i specifikacije prema potrebama kupaca, kako bi svaki kupac bio zadovoljniji\nMeiruike vjeruje da su tehnološke inovacije važan izvor promicanja razvoja preduzeća. Kompanija aktivno produbljuje razvoj osnovnih tehnologija, pridaje važnost inovacijama proizvoda, sigurnosti i novim funkcijama i neprestano poboljšava proizvode kako bi odgovorila na sve veći trend kvaliteta proizvoda na tržištu. Merike obraća pažnju na poboljšanje nivoa upravljanja i kvaliteta proizvoda, te je uspostavila cjelovit i efikasan sistem upravljanja kvalitetom tako da kompanija može efikasno odgovoriti na potrebe tržišta i promjene u razvoju proizvoda, proizvodnji, marketingu i korisničkoj službi.\nProizvodi kompanije Meiruike izvoženi su u više od 20 zemalja i regija, uključujući Sjedinjene Države, Kanadu, Australiju, Južnu Koreju, Indiju, Indoneziju, Egipat, Saudijsku Arabiju, Hong Kong i Tajvan, a koriste se u kućanskim aparatima, LED i rasvjeti, komunikacijama , Automobilska elektronika i električni alati, medicinska električna oprema i druga područja. Tokom godina, kontinuirano širenje domaćeg i prekomorskog tržišta činilo nas je zabrinutima i hvaljenima od strane sve više domaćih i stranih profesionalaca. Merek će pružiti profesionalnije proizvode i bolje usluge većini korisnika s vodećom tehnologijom i stvoriti veću vrijednost za kupce.\nPružite kupcima prvoklasne proizvode i usluge.\nStvorite mogućnosti za lični razvoj, stvorite veću vrijednost za kupce i stvorite veće koristi za društvo.\nInovacije, učenje, međusobno povjerenje, međusobna iskrenost\nOsnova inovacije je obnova, koja je vodič za probijanje na tržište, garancija unapređenja menadžmenta i kontrola tehnoloških inovacija. Učenje je preduvjet za inovaciju i neizostavan dio poduzeća. Međusobno poverenje odnosi se na međusobnu zavisnost i međusobno poverenje među zaposlenima, između odeljenja, između zaposlenih i kompanija, između kompanija i kupaca i između kompanija i dobavljača kako bi se postigla dobitna situacija.\nOd osnivanja kompanije Meiruike: Nakon sve pažljivosti osoblja, žilavog truda, jedinstva i suradnje i mukotrpne poduzetničke borbe, kompanija Meiruike postala je danas.\nSuočavajući se sa trendom brzog razvoja globalne ekonomije, Meiruike je postavio nove ciljeve za stvaranje prvoklasnog preduzeća, kultiviranje prvoklasnih zaposlenih, pružanje prvoklasnog razvoja i omogućavanje kompaniji da uđe u trag zdravog, stabilnog i brzog razvoja . U skladu sa zahtjevima prvoklasnih preduzeća, nastojimo postići standardizirano upravljanje, personalizirani dizajn, diverzifikaciju proizvoda i proizvodne postupke. Posvetićemo kupcima i društvu visokokvalitetne proizvode i visokokvalitetne i efikasne usluge.\nStvaramo scenu na kojoj se talenti mogu u potpunosti igrati. Vrijedan rad i pravičnost su kodeks ponašanja našeg tima. U Merikeu možete osjetiti radost rasta i podijeliti radost uspjeha s kompanijom.\nSvi zaposlenici Mereka nastavit će nastaviti s timskim duhom hrabrosti za inovacije, iskorištavanja prilika i zajedničkog rada na jačanju i poboljšanju ukupnog upravljanja kompanijom.\nČvrsto vjerujemo da će u bliskoj budućnosti Merek postati jedna od najutjecajnijih kompanija s instrumentima u Kini. Pogled u budućnost: pun samopouzdanja i strasti!\nPotvrda o časti\nCopyright © 2021 Shenzhen Meiruike Electronic Technology Co., Ltd. Istaknuti proizvodi, Sitemap, Voltage Meter, Visokonaponski digitalni brojač, Visokonaponski mjerač, Digitalni mjerač visokog napona, Visokonaponski kalibracijski mjerač, Digitalno brojilo 1000v - 40kv, Svi proizvodi


zlatna maska Akademija Purity\nRevolucija u upotrebi kolagena - ZLATNA MASKA\nKozmetička senzacija 21. veka – ZLATNA MASKA sa prirodnim ribljim kolagenom\nZlatna maska predstavlja novi vid kozmetičkog preparata 21.veka. Ova maska je jedinstvena po tome što sadrži kolagen nemodifikovanog izgleda. On je identičan kolagenu koji je priroda već načinila da se nalazi u našem telu. Za razliku od već poznate ekstrakcije koja se vrši iz placente sisara, ova maska sadrži belančevine ekstrahovane iz kože riba.\nOpšte je poznato da je kolagen glavni protein u koži i da je odgovoran za stanje kože, očnih jabučica, kostiju, kose i noktiju. Budući da se kolagen u organizmu neprekidno obnavlja I odumire, potrebno ga je redovno unositi tretmanima I suplementacijom. Prirodni miks od osam aktivnih materija, čine ovu masku izuzetno delotvornom zahvaljujući kolagenom, elastinom, zlatom, vitaminom E, vitaminom B3, ekstrakt aloe I sodium PCA.\nZa prirodno i zdravo stanje kože neophodna je hidratacija ali I obnavljanje I regeneracija radi poboljšanja elastičnosti kože. U tome najveću uogu ima kolagen. Pomoću njega se aktivira zlatna maska\nKolagen čini 30% ukupne mase ljudskog proteina. U stvaranju elastične mreže koja daje čvrstinu I elastičnost potreban je elastin koji ima neraskidivu vezu sa kolagenom. Takođe značajna komponenta zlatne maske je hijaluronska kiselina.\nHijaluronska kiselina služi za održavanje vlažnosti kao I smanjenju bora. Važnu ulogu u biološkim procesima u koži ima vitamin B3-\nVitamin B3 indirektno utiče na proizvodnju kolagena I stimuliše proizvodnju hijaluronske kiseline I na taj način poboljšava strukturu kože. On učestvuje u formiranju komponenata koji održavaju odgovarajuću hidrataciju kože,a to su ; keratin, filagrin I involukrin. Zahvaljujući ovakvom kombinovanom dejstvu koža je otpornija na spoljašnje faktore, smanjuje se epidermalni gubitak vode.\nVitamin B3 ravna I uklanja fine bore.\nZlatna maska sadrži I Vitamin E koji je jedan od najintenzivnijih I najjačih antioksidanasa. Preporučuje se za negu svakog tipa kože, naročito za zrelu koja je nedovoljno hidrirana, izborana I žućkaste boje. Protivupalna I regenerativna svojstva vitamina E takodje doprinose formiranju novih, zdravih ćelija.\nSodium PCA je prirodna komponenta epiderma. Ima ulogu u održavanju odgovarajućeg nivoa hidratacije.\nElastin je protein koji je neraskidivo povezan sa kolagenom. Oba proteina stvaraju u koži elastičnu mrežu koja daje elastičnost I čvrstinu koži, takodje obezbedjuje I fibroblaste.\nJedan od važnih komponenata Zlatne maske jeste Ekstrakt aloe . Aloa sadrži materije sa zatezajućim, blago antiseptičkim I delovanjem koje čisti. Bogatstvo materija obezbedjuje izuzetnu ugodnost koži, naročito osobama sa suvom, sklonom iritaciji kožom.\nZlato usporava gubitak kolagena I elastina I doprinosi obnavljanju kožnog tkiva. Zahvaljujući tom efektu utiče na povećanje elastičnosti kože I ublažava bore, a I ograničava formiranje novih. Takodje zlato vlaži kožu I uklanja kožne defekte, a ima ulogu kao protivupalno sredstvo. Preparati koji sadrže zlato imaju dugotrajno delovanje I značajno usporavaju proces starenja.\nPOGLEDAJTE KAKO SE RADI LIFTING MASAŽA LICA\nPOGLEDAJTE KAKO SE RADI DENZIFIKOVANJE KOŽE


Sa ovog aerodroma usred pustinje ćemo LETETI U SVEMIR kao turisti (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n19.08.2019. • 06:44 Srbija Danas/Blic\nSvemirska luka Amerika više nije daleko od stvarnosti, nakon što je kompanija ''Virdžin Galaktik'' otkrila prvu fazu izgradnje unutrašnjosti prvog takvog komercijalnog objekta u svetu smeštenog u pustinji u Novom Meksiku.\n''Virdžin Galaktik'' je pokazao dva velika dela svemirske luke, operativni centar u kojem se nalazi kontrola leta, radno mesto pilota, centar za izveštavanje i prizemlje u kojem će biti sala za mušterije, prijatelje, porodice i radnike kompanije.\nOur mothership, VMS EVE, flies over our Gateway to Space. In the coming days, the team will use Eve to fly simulated spaceship launch missions. Read more here - https://t.co/0PUA9mmyHo pic.twitter.com/hCZEFVR6QK\n''Virdžinov'' brend fokusiran je na mušterije, pa ni svemirska luka nije izuzetak, navodi AP, dok se oni pripremaju za ono što zvaničnici kompanije opisuju kao ''neuporedivo iskustvo'' i putovanje njihovog života. Kad će mušterije moći da se prijave na prve komercijalne letove nije još određeno, jer je i dalje potreban manji broj probnih letova.\nTagovi: Svemir, Virdžin Galaktik, avion, putnici\n23.09.2019. • 11:27


Građani će moći da kupe bilo koji stan na tržištu | Ekonomist\n– Kako iz faze u fazu radimo na poboljšanju ponude, u četvrtoj bi jedan od noviteta trebala da bude ponuda svih izgrađenih stanova na tržištu, bilo da je novogradnja ili starogradnja, pod uslovom da ispunjavaju određene kriterijume, kao što su ispunjenje minimalnih zahtjeva energetske efikasnosti, izvod iz katastra koji je bez opterećenja i slično – kazao je Čanović.\n– Ovo će, nadamo se, takođe uticati i na smanjenje cijene ponuđenih stanova u izgradnji – kazao je Čanović.\n– Za sve to će nam biti potrebna saglasnost CEB-a, sa kojom ćemo, nadamo se, ostvariti još jednu uspješnu saradnju – rekao je Čanović i podsjetio da je kroz tri faze ovog projekta do stana došlo 1.162 domaćinstva, odnosno više od 3.000 građana.\n– U trećoj fazi obezbijedili smo najpovoljnije uslove na tržištu, od kamatne stope od 2,99 odsto, preko 50 odsto popusta na notarske usluge do povoljnije cijene životnog i neživotnog osiguranja. U ponudi je bio 741 stan, sa prosječnom cijenom kvadrata od 1053,64 eura – ističe Čanović.


Hocu.ba PSSEECP: Konkurs za najbolji omladinski esej – Hocu.ba\nPSSEECP: Konkurs za najbolji omladinski esej\nParlamentarna skupština Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi (PSSEECP) pokrenula je od 1. decembra 2015. godine regionalni on – line konkurs za najbolji omladinski esej na temu „Mladi ljudi iz Jugoistočne Evrope za prosperitet regije“.\nOvaj konkurs jedan je od događaja kojim će biti obilježena 20. godišnjica postojanja SEECP-a, koji je osnovan 1996. godine u Sofiji na sastanku ministara vanjskih poslova zemalja regije. Pobjednici konkursa bit će nagrađeni na posebnoj svečanosti tokom godišnjeg zasjedanja PSSEECP-a u junu 2016. godine u Sofiji.\nKonkurs za najbolji esej otvoren je za mlade ljude do 29 godina iz cijele Jugoistočne Evrope. Svi učesnici mogu se registrirati putem veb – stranice konkursa http://www.competition.rspcsee.org/ i na toj stranici podići svoje eseje do 31. marta 2016. godine. Eseji bi trebali biti napisani na engleskom jeziku.\nEseje će ocjenjivati međunarodni žiri, koji će biti formiran na osnovu prijedloga PSSEECP. Žiri će činiti ugledne javne ličnosti, univerzitetski profesori, novinari, kao i ličnosti uključene u aktivnosti mladih.\nKonkurs se organizira u okviru bugarskog predsjedavanja PSSEECP-om, uz aktivnu podršku svih parlamenata zemalja članica PSSEECP-a.\nZa sve informacije o ovom konkursu, učesnici se mogu obratiti Regionalnom sekretarijatu Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi putem e-mail adrese [email protected].\n« FMON: Poziv za učešće u PESTALOZZI programu obuke\nTrebate posao? Klix.ba traži dopisnike za Tuzlu, Mostar, Banju Luku i Bihać »


Proširena EU koja obuhvata i ceo Zapadni Balkan - OpEd - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nProširena EU koja obuhvata i ceo Zapadni Balkan\nOsmi Forum "To be Secure" (2BS), koji je održan u Budvi u Crnoj Gori, završen je početnim zaključkom da su stubovi Evropske unije poljuljani ekonomskom krizom, migracionom krizom i Brexit-om.\nBitno je da kada se sučimo sa jednim tako oprečnim kontekstom, ne zaboravimo i onaj koji trenutno funkcioniše.\nPorast popularnosti desnice je trenutna tendencija u Evropi, ali nije jedina karakteristika.\nRazne tendencije, koje su često oprečne jedna sa drugom, evidentne su u isto vreme. Bilo je mišljenja koja su predvidela domino efekat Brexit-a odmah nakon referenduma, kao trenutka koji će stvoriti talas pobeda populizma.\nAli, zapravo, ono što vidimo je da EU zaista stoji snažna i da su proevropske snage pobedile u većini njenih država. Čak je i uspeh pokreta „En Marche“ francuskog predsednika Macrona (Makrona) prošle godine, samo jedan od najistaknutijih primera.\nEU podržava NATO u bezbednosnom smislu, ona je najveći i najuspešniji projekat mira na kontinentu do danas. Problem je u grupacijama i krugovima koji nažalost EU ne vide kao mirovni projekat.\nOd završetka Drugog svetskog rata prošlo je 73 godine.\nSamo se najstarija generacija seća rata. Ali, na Zapadnom Balkanu je drugačije.\nSećanja na rat i patnje naroda još uvek žive u svima nama na Kosovu.\nZa nas, EU je primer mira, pomirenja, prevazilaženja prošlosti i postepenog povećanja saradnje i međuzavisnosti.\nZasigurno da EU nije samo mirovni projekat. To je nadnacionalna struktura koja konstantno širi i produbljuje saradnju na svim političkim i privrednim i drugim poljima.\nU proširenje EU ne treba sumnjati. Dakle, moja glavna poruka na ovom forumu je: tendencija rasta popularnosti desničarskog ekstremizma ne treba da se koristi kao opravdanje zemalja članica EU da ne drže vrata otvorenim za Zapadni Balkan.\nDanas EU treba da posveti više pažnje tretiranju ekonomskih kriza, migraciji i pristupu politikama proširenja.\nMi, države Zapadnog Balkana, treba da sprovedemo bitne reforme. Da izvršimo ekonomske reforme kako bismo ojačali javne finansije i kako bismo ojačali makroekonomsku stabilnost.\nDa poboljšamo saradnju na unutrašnjim pitanjima i pitanjima bezbednosti kako bismo sprečili nezakonitu migraciju.\nDakle, za uspešan prijem Zapadnog Balkana u EU potrebne su nam duboke političke i ekonomske reforme i usklađivanje sa AKUIS.\nEvro skepticizam EU i zamor proširenjem ne treba da koriste političari iz regiona kao opravdanje da se ne reformišu. Bez reformacija nema ni razvoja ni poboljšanja života građana.\nDakle, mi kao Kosovo, ukoliko bismo podlegli logici populizma, ne bismo se angažovali u dijalogu sa Srbijom.\nZnači, ne bismo radili u pravcu konačnog sporazuma o normalizaciji odnosa i pomirenju sa Srbijom. Ukoliko bi se uzela u obzir populistička osećanja, demarkacija granice između Kosova i Crne Gore ne bi nikada prošla u Skupštini.\nŽelim da izrazim veliku zahvalnost vlastima Crne Gore što su konstantno pokazivale razumevanje i strpljenje u pristupu institucija Republike Kosovo ovoj problematici, koja je više bila problematika unutrašnje političke scene Kosova.\nPre par dana je održan Samit u Sofiji Evropske unije, na kojem su prisutne bile i zemlje Zapadnog Balkana. Za Kosovo je to bilo prvo učestvovanje na nivou koji je jednak sa ostalim zemljama na samitu.\nTo je bilo afirmativno učestvovanje za državu Kosovo na kojem su učestvovale sve države Evropske unije, izuzev premijera Španije. Tamo smo čuli jasne poruke same Evropske unije, da je potrebna modernizacija, da su potrebne reforme.\nČuli smo i jasnu i jedinstvenu poruku od lidera institucije Evropske unije i lidera članica, da zemlje Zapadnog Balkana treba da reše sva otvorena pitanja koja imaju među sobom, jer niko nas neće prihvatiti sa problematikama koje možemo imati jedna sa drugom i bez okončanja neophodnih reformi.\nZaključivanje demarkacije Kosovo- Crna Gora, mogućnost zaključivanja procesa izbora imena između Makedonije i Grčke, nastavak dijaloga sa Srbijom i uspešno okončanje u bliskoj budućnosti, bili bi najbolji znak iz našeg regiona za EU.\nKosovo pozdravlja ova angažovanja.\nU međuvremenu, vreme je da rukovodioci Evrope preuzmu odgovornost i da ne prate reaktivne politike s kratkoročnim koristima. Dakle, da vidimo šta je dobro za Evropu na duži period. Odgovor je jasan: proširena EU koja obuhvata ceo Zapadni Balkan. Balkanci nisu savršeni, ali su dobri Evropljani.\nTo treba da poveća odgovornost kod nas, da budemo svesni da evropska budućnost neće biti poklon, već odgovornost.\n(OpEd izdvojen iz govora predsednika Hashima Thaçija koji je održao na 8. Forumu "To be Secure" (2BS) u okviru panela „ Trenutna DESNIČARSKA Evropa“, Budva, 22. maj 2018. godine)


Kalifornija | Države u Americi\nKalifornija, poznata i kao zlatna država je 31. američka federalna država. Sa populacijom od skoro 40 miliona predstavlja najnaseljeniju državu, dok je po površini na trećem mestu. Nalazi se na zapadnoj obali uz Veliki tihi okean, graniči se se drugim američkim državama Oregon, Nevada i Arizona dok se na jugu graniči sa Meksikom.\nKalifornija se smatra kolevkom američke filmske industrije, inovacija, zabavne industrije, a zbog velikog velikog procenta migrantske populacije iz svih krajeva sveta ističe se i kao jedna od država sa kulturno najraznovrsnijim društvom. Glavni grad Kalifornije je Sakramento i u ovoj državi se nalaze neki od najvećih gradova SAD-a, Los Anđeles, San Dijego i San Francisko. Moto Kalifornije je “Eureka”.\nTeritoriju današnje Kalifornije su naseljevala razna domorodačka plemena, preko 70 etnički različitih plemena su i u to vreme činili Kaliforniju kulturno najraznovrsnijim predelom. Prvi spoljašnji doseljenici su bili Španci u 16. i 17. veku, međutim zbog verovanja da je ova teritorija siromašna nisu se ozbiljnije bavili Kalifornijom sve do 18. veka. U 18. veku dolazi do španske kolonizacije, osnivanja španskih misionarskih zajednica i vojnih utvrđenja širom Kalifornije, dok je u isto vreme opadao broj autohtonog stanovništva.\nMeksiko je 1821. godine odneo pobedu u ratu za nezavisnost, među oslobođenim teritorijama bila je i gornja Kalifornija i tada počinje period sekularizacije španskih zajednica. Grupa američkih ustanika se 1846. godine pobunila protiv meksičke vlasti i nakon kratkog Meksičko-američkog rata, 1848. godine gornja Kalifornija prelazi pod američku vlast i zvanično 1950. godine postaje 31. federalna država SAD-a.\nU istom periodu dolazi do otkrivanja zlata u Kaliforniji i počinje period poznat kao Zlatna groznica zbog koje dolazi do masovnog naseljevanja ove teritorije što je imalo i velikog uticaja na kreiranje buduće demografske structure Kalifornije. U Američkom građanskom ratu, Kalifornija je bila glavni snabdevač zaliha zlata i vojnika snagama Severa. U 20. veku dolazi do rapidnog rasta populacije i ekonomije Kalifornije, kao i urbanizacije i brzog rasta gradova.\nEkonomija Kalifornije je najveća ekonomija SAD-a, a globalno je među pet najjačih svetskih ekonomija.\nČetvrtinu privrede Kalifornije čine trgovina i međunarodna trgovina, najznačajniji proizvod su kompjuteri i drugi elektronski proizvodi, značajno je istaći i IT industriju, saobraćaj, obrazovanje, zdravstveni sektor i ugostiteljstvo kao vodeće sektore industrije. Zabavna industrija i turizam takodje imaju značajnog udela u ekonomiji države.\nU severnoj Kaliforniji se nalazi silicijumska dolina, svetski centar visoke tehnologije, IT industrije, inovacija i društvenih medija. U silicijumskoj dolini se nalaze sedišta oko 40 najvećih kompanija iz oblasti visoke tehnologije sa liste Fortune 1000, neke od njih su Apple, Facebook, Google, Oracle… Pored velikih kompanija, fokus na inovacije i razvoj je stavorio pogodno tlo za osnivanje više hiljada startap kompanija.\nPoljoprivreda se takođe ističe kao značajna grana industrije i najjača je industrija od svih federalnih država. Najveći poljoprivredni proizvodi su mleko, badem, pamuk i grožđe.\nEnergentska industrija je takođe zastupljena u Kaliforniji, bogatsvo resursima nafte čini da Kalifornija proizvede jednu desetinu ukupne proizvodnje SAD-a. Takodje je postal i globalni lider u svim vrstama obnovljive energije, posebno se ističe energija vetra i solarna energija.\nKlima Kalifornije se generalno posmatra kao mediteranska klima, međutim zbog velike teritorije koju zauzima, tipovi klime variraju od polarnih u planinama do umerenije klime na severu i subtropske na jugu.\nDrastične su razlike i između obalskog dela i onog kontinentalnog i pustinjskog. Hladnije okeanske struje doprinose stvaranju mikroklime u obalskim predelima, gde su leta nešto svežija u odnosu na kontinenatalni deo ili slične predele istočne obale. Kišne padavine su češće u severnim delovima Kalifornije.\nPoznatiji i kao Grad anđela, sa populacijom od oko 4 miliona i 13 miliona šireg gradskog područja je najveći grad Kalifornije i drugi najveći grad u SAD-u. Smešten je uz obalu Tihog okeana u kotlini južne Kalifornije. Najveći je kulturni, ekonomski i trgovinski centar Kalifornije, takodje je univerzitetski centar i kolevka filmske i zabavne industrije SAD-a i atraktivna turistička destinacija. Los Anđeles je takođe i najprometnija kontejner luka u obe Amerike.\nGlavni grad Kalifornije, nalazi se na ušću Američke reke i reke Sakramento u severnijem delu Kalifornije. Populacija grada je oko pola miliona, dok na širem gradskom području živi više od 2 miliona stanovnika što smešta Sakramento na šesto mesto po veličini u Kaliforniji. Sakramento je sedište zakonodavne vlasti i kalifornijskog guvernera što ga čini političkim centrom i glavnim centrom za lobiste i političke organizacije. Sakramento beleži brz rast i smatra se značajnim obrazovnim, zdravstvenim i finansijskim centrom zapadne obale.\nSan Francisko je sa populacijom od oko 880 hiljada stanovnika jedan od najvećih gradova Kalifornije. Predstavlja jedan od najznačajnijih kulturnih, ekonomskih i trgovinskih centara u severnoj Kaliforniji. Jedna je od najpopularnijih turističkih destinacija SAD zbog svoje arhitekture, jedinstvenih znamenitosti, opšte atmosfere i kulture zbog koje se smatra centrom liberalnog aktivizma u SAD-u. San Francisko i oblast zaliva su dom silicijumskoj dolini, mnogim najznačajnijim finansijskim institucijma, kao i značajnim obrazovnim i kulturnim institucijama.\nSan Dijego je drugi najveći grad u Kaliforniji sa populacijom od oko 1.4 miliona. Nalazi se na obali Tihog okena uz granicu sa Meksikom i smatra se rodnim mestom Kalifornije jer je nastao na mestu gde su se naselili prvi evropski doseljenici. Grad je poznat po prijatnoj klimi, velikim plažama, turizmu, ali i po jakoj vezi sa američkom mornaricom i značajnim vojnim i odbrambenim aktivnostima koje se ovde odvijaju.\nU Kaliforniji se nalazi nekoliko veoma popularnih i impresivnih nacionalnih parkova koji su nezaobilazna turistička destinacija. Najznačajniji među njima je treći najstariji nacionalni park SAD-a Josemiti, koji nudi impresivne i dramatične pejzaže granitnih litica, vodopada i džinovskih sekvoja. Nacionalni park Dolina smrti sa svojim ekstremnim teperaturama, nudi nepristupačnu pustinju, polja soli, peščane dine i jezero koje se nalazi na nadmorskoj visini koja je ispod nivoa mora. Za ljubitelje drevnog drveća Kalifornija nudi i nacionalni park Sekvoja gde se može videti mnoštvo džinovskih sekvoja starih i do 3000 godina.\nGolden Gate i znamenitosti San Franciska\nU gradu San Francisko se nalazi i jedan od najpoznatijih mostova na svetu – Golden Gate koji je i simbol ovog grada i jedan od razloga zašto turisti odlaze u San Francisko. Pored mosta San Francisko nudi i popularne destinacije kao sto je ostrvo Alkatraz poznato po zatvoru koji se na njemu nalazio, kao i ulicu Lombard, ulicu sa najoštrijim krivinama. U San Francisku se nalazi i prvi i jedan od najznačajnijih muzeja savremene umetnosti na zapadnoj obali.\nJedna od najpopularnijih turističkih atrakcija Kalifornije, nalazi se u Los Anđelesu i predstavlja filmski studio i zabavni park i savršena je destinacija za celu porodicu. Ova lokacija nudi brojne ture po filmskim studijima i drugim lokacijama, kao i tematske vožnje, simulatore i druge aktivnosti posvećene konkretnim filmskim ostvarenjima.\nPoznato i kao najsrećnije mesto na svetu, poseta Diznilendu je sigurno san svakog deteta, ali i mnogih odraslih koji i dalje gaje dete u sebi. Park nudi mnoštvo vožnji, atrakcija i tematskih aktivnosti i zabavnih nastupa osmišljenih kao iz Diznijevih filmova. Diznilend je i više od zabavnog parka, u pitanju je čitav kompleks koji uključuje i hotele, ugostiteljske objekte, tržne centre i sličan sadržaj.\nSan Dijego zoološki vrt i SeaWorld\nZoološki vrt u San Dijegu, poznat po džinovskim pandama je najposećeniji zoološki vrt u SAD-u. Pored pandi kao glavne atrakcije, vrt ima preko 350 različitih životinjskih vrsta iz svih delova sveta, a posebno je atraktivan i Safari park u okviru vrta. U San Dijegu se nalazi još jedna atrakcija posvećena životinjama, to je Sea World tematski park koji je ujedno i okeanarijum i otvoreni akvarijum.\nKao najveći grad Kalifornije i kolevka zabavne industrije, Los Anđeles obiluje turističkim atrakcijama i mogućnostima za zabavne aktivnosti. Posebno su popularne destinacije kao što je staza slavnih sa preko 2600 zvezda u pločniku posvećenih istaknutim umetnicima. Znak Hollywood u brdima naselja Holivud, kao simbol Los Anđelesa, zatim pristanište Santa Monika poznato kao omiljena destinacija za celu porodicu, sa zabavnim parkom, akvarijumom i brojnim restoranima i radnjicama.


INICIJATIVA BLICA Smenite Vjericu Radetu, posle monstruoznog tvita ona NE SME da bude potpredsednik Skupštine\nSramni tvit Vjerice Radete\nŠešelj: Žestoko ćemo se boriti\nLider SRS Vojislav Šešelj svojevremeno je najavio da će se „žestoko boriti protiv Radetinog opoziva“. Radeta je izbrisala neprimereni tvit, ali i profil na Tviteru. Šešelj je priznao da joj je savetovao da ga povuče, uz objašnjenje da je pogrešno shvaćen.


Ambasada Italije maglajskoj Veterinarskoj stanici donirala dva automobila | maglajinfo.com\nvijesti maglaj 972\nDonacija Ambasade Italije Veterinarskoj stanici Maglaj\n18.09.2015. 14:50 0\nU okviru projekta ''Rekonstrukcija i razvoj nakon poplava u maju 2014. godine'', danas je izvršena svečana primopredaja dva automobila Veterinarskoj stanici Maglaj neophodna za obavljanje aktivnosti na terenu, koje je donirala italijanska Ambasada. Bila je ovo još jedna od značajnih donacija koje je Ambasada Italije uručila maglajskim veterinarima, saopćeno je iz općine Maglaj.\nPrimopredaji i potpisivanju zvaničnog ugovora prisustvovali su predstavnici italijanske Ambasade, na čelu sa zamjenicom Ambasadora Italije u BiH, prvi sekretar Ilaria Ragnoni, direktor JP Veterinarska stanica Maglaj, gospodin Ahmed Mehinović, te Općinski načelnik.\nZamjenica Ambasadora Italije izrazila je veliko zadovoljstvo što su ponovo u mogućnosti pomoći Maglaju nakon katastrofalnih poplava, konkretno Veterinarskoj stanici. Nada se da će nabavka dva vozila predstavljati neophodan i značajan doprinos veterinarskom centru u obavljanju svakodnevnih aktivnosti.\nOpćinski načelnik se srdačno i velikodušno zahvalio italijanskom narodu i predstavnicima italijanske Ambasade na nesebičnoj podršci i pomoći u saniranju šteta nastalih tokom poplava.\nDirektor Veterinarske stanice Maglaj također se zahvalio Ambasadi Italije i njihovom narodu na značajnoj pomoći, koja je pored vozila uključivala i nabavku uređaja, opreme, fitosanitarnih proizvoda i materijala potrebnih za analizu kvalitete mlijeka.\nUkupan iznos odobrenih sredstava za ovaj projekat iznosi 1.200.000 eura.\nambasada italije veterinarska stanica općina Maglaj


Prijedorčanin prekršio kućnu izolaciju pa skrivio nesreću - Glas Srpske\nPrijedorčanin prekršio kućnu izolaciju pa skrivio nesreću\nGS 25.03.2020 17:49\nPRIJEDOR - Bahati mladić Darko Grbić (28) iz Prijedora uhapšen je zbog sumnje da je prekršio niz preporuka i naredbi koje je Vlada Republike Srpske donijela u borbi protiv korona virusa i zbog toga je prvi građanin koji je smješten u prinudnu izolaciju.\nNakon toga je 21. marta skrivio saobraćajnu nesreću, kada je najvjerovatnije zbog neprilagođene brzine izgubio kontrolu i probio ogradu na mostu i sletio u rijeku.\n– Prijedorska policija je odmah reagovala i krenula u kontrolu. Međutim već prvim dolaskom do njegove kuće uvjerili su da su prijave tačne, jer ga nisu tu zatekli – kaže jedan izvor.


Prva “pametna” pegla za kosu koja se prilagođava vašoj frizuri\n07. rujna 2018 Piše Zadovoljna.hr\nPegla za kosu (Foto: Getty Images)\nProizvod ghd platinum+ black styler reklamira se kao prva pametna pegla za kosu koja se prilagođava individualnim potrebama.\nProizvođači tvrde da pegla obuhvaća revolucionarnu tehnologiju koja prepoznaje debljinu vlasi, brzinu kojom stilizirate kosu i prilagođava temperaturu vašim potrebama na optimalnih 185 Celzijevih stupnjeva.\nZbog toga se vlasi ne pregrijavaju nepotrebno, što rezultira prirodnijim i svilenkastijim izgledom kose. Povrh svega, preko pramena kose je dovoljno prijeći samo jednom da biste ga izravnali ili oblikovali.\nPegla se zagrijava nakon 20 sekundi od paljenja, a gasi automatski nakon 30 minuta nekorištenja.\nLjudi koji su isprobali novu peglu tvrde da oblik zglobnog dijela osigurava vrlo lako korištenje, a posebno je prilagođena damama s dugom kosom.\nKupiti se može preko internetske stranice Ghd-a po cijeni od 175 britanskih funti, odnosno oko 1450 kuna.\nGhd (Good Hair Day) je poznati britanski brend proizvoda za stiliziranje kose kojima se koriste brojne svjetske zvijezde, ali i stilisti na modnim pistama. Ghd platinum+black styler pegla za kosu Foto: www.ghdhair.com


KAMPANJA "BUDUĆNOST SRBIJE" Vučić u Južnobanatskom okrugu: Sproveli smo teške reforme, ali moraćemo još mnogo da radimo\nTanjug / A. M.\n10.02.2019. 10:00 > 17:50\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nastavio je danas kampanju "Budućnost Srbije" obilaskom Južnobanatskog okruga, a prva tačka je bila Opovo, nakon čega je posetio Banatsko novo selo, Vršac, Belu Crkvu, Kovin i Pančevo.\nSvoju posetu Južnobanatskom okrugu Vučić je završio u Pančevu gde je obišao fabriku "Utva avio-industrija", nakon čega se na centralnom gradskom trgu u društvu predsednice Vlade, Ane Brnabić i predsednikom pokrajinske Vlade Igorom Mirovićem. obratio okupljenim građanima.\nVučić u Pančevu\nPred Pančevcima Vučić je zvanično najavio otvaranje nemačke fabrike ZTF koja će zaposliti više od 1.000 ljudi.\n- Više od 1.000 će zapošljavati i napraviti naučno - istraživački, odnosno razvojni centar i zaposliti one najobrazovanije, sa najvišim platama. Ta fabrika doneće mnogo novca Pančevu i zaposliti mnoge ljude - rekao je on.\nVučić je okupljenima rekao da je danas video stvari koje su poboljšane, ali da je istovremeno i tužan zbog stvari koje još nisu promenjene.\n- Otvorili smo više od 180 pogona jer smo se posvetili ekonomskom razvoju. Trčali smo problemima u susret i rešavali ih. Suočili smo se sa bankrotstvom, ali smo imali hrabrosti da uvedemo reforme iako smo znali koliko će mnogo ljudi da se ljuti, zato sam srećan da mogu da kažem da je javni dug zbog toga smanjen čak za 20 odsto. Smanjili smo nezaposlenost sa 25.6 na 11.3 odsto, ali moramo još mnogo više da radimo i da se borimo iako neće biti lako - rekao je okupljenima Vučić i najavio povećanja plata za radnike i penzija za penzionere.\nVučić na gradskom trgu u Pančevu\nU obraćanju građanima predsednik je iskazao svoj stav o udruživanju opozicije i istakao kako se ne plaši njihovog udruživanja.\n- Nisam ih se ni malo uplašio, koliko god da ih ima, pa i njih 50 da se skupi na jednu listu protiv nas, lista poštenje će da pobedi i to jače nego nikada do sad - zaključio je predsednik nakon čega se zahvalio okupljenima uz reči "Živela Srbija!".\nPredsednik je prilikom posete Kovina obišao Ustanovu za sport i prisustvao treningu karate kluba "Radnički Kovin", kao i kondicionom treningu odbojkaškog kluba "Bavanište".\nNajbolji ambasadori naše zemlje uvek su bili sportisti i njihova dostignuća. Sastanak sa sportistima Južnobanatskog okruga u Ustanovi za sport u Kovinu. #BudućnostSrbije #theFutureofSerbia\n- Dovođenje gasa u svaki kraj i izgradnja ovih autoputeva na najbolji način uputćivanja pozivnice svima koij žele da grade fabrike, otvaraju pogone i zapošljavaju ljude - rekao je Vučić i do da je namera da Srbija približi Rumuniju, da Temišvar ne bude daleko, ali i da strani investitori ne kažu da im je daleko auto-put i da zato ne otvaraju fabrike ovde.\nPredsednik u fabrici fabriku za proizvodnju i preradu pečuraka u Kovinu\nU okviru svoje kampanje Vućić je obišao fabriku za proizvodnju i preradu pečuraka "Delta Danube" u Kovinu. Njega su ispred fabrike, dela indonežanske "Bawazir Group", koji je u Kovinu otvoren 2016. godine, sačekali generalni direktor "Delta Danube" Sunil Mamgain, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović i predsednica opštine Kovin Sanja Petrović i radnici.\nPredsednika je sačekao i veliki broj Kovinaca\nSpecijalna bolnica za plućne bolesti "Dr Budislav Babić" u Beloj Crkvi, jedna je od lokacija koju je obišao predsednik tokom svoje posete Južnobanatskog okruga i tom prilikom istakao da ne postoji ništa važnije nego da se u to mesto dovedu novi investitori, kako bi se zaposlili mladi i videli svoju budućnost u domovini.\nPredsedniku poseti bolnici za plućne bolesti "Dr Budislav Babić"\nOva bolnica tokom poslednjih godina u procesu renoviranja budući da je u nju uloženo 60 miliona dinara. Bolnici je nabaljen novi sanitet, digitalni rendgen, a renovirana je i sama zgrada.\nKako je naveo direktor, ove bolnice, Budiša Juga, očekuje se do 15. marta još 88 kreveta sa noćnim ormarićima, čime će bolnica biti u mogućnosti da radi u punom kapacitetu od 200 ležaja. On je istakao da je ova bolnica od regionalnog značaja jer se jedina bavi plućnim patologijama, a da je od značaja za celu Srbiju jer jedina leči plućnu patologiju kod psihijatrijskih pacijenata.\nBolnica se renovra već dve godine\nNeposredno pre odlaska u Belu Crkvu, predsednik je posetio Vršac.\n- Autoputevi znače dolazak više investitora i Vršac će biti pogodnije i podobnije mesto za to. Osim Hemofarma i ulaganja u IT sektor, znam da je Vršcu potreban još jedan prozivodni pogon, još jedna fabrika i daću sve od sebe da sa prijateljima iz sveta i stvarajući još bolji investicioni ambijent dovedemo još jednog investitora u Vršac. Ljudi moraju da ostanu - poručio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić građanima Vršca, koji su ga dočekali ispred školskog centra "Nikola Tesla".\nUčenici ove srednje stručne škole poklonili su predsedniku sat napravljen 3D štampačem, a jedan od članova Gradskog veća i bivši učenik te škole Boban Bogosavljević, inače šahovski velemajstor mu je poklonio šah.\nVučić je u Vršcu najavio da će u narednih šest, sedam ili osam godina biti završena brza saobraćajnica sa "dve plus dve trake", Pančevo - Vršac - do rumunske granice, duga 86 kilometara.\n- Čekamo Rumune da nam kažu da li će da grade auto-put ili će da ostane na brzim saobraćajnicama - rekao je on i dodao kako će se raditi i na daljoj rekonstrukciji železničke pruge, te i podsetio da je urađena glavna stanica u Pančevu : "Sada vozovi idu briznom između 60 do 90 kilometara na sat na pruzi Pančevo - Vršac, a mi ćemo renovirati prugu za brzine do 120 kilometara na sat ", istakao je predsednik.\nObraćajući se građanima Vršca, Vučić je najavio će Vlada Srbije u četvrtak doneti odluku o vraćanju subvencija na gorivo za poljoprivrednike kao i da je odlučeno da se vrati mera subvencionisanja prilikom kupovine goriva za poljoprivrednike.\nPoljoprivrednicima će biti vraćene subvencije\nOvom prilikom predsednik je napomenuo da je zadovoljan jednom stvari u Južnobanatskom okrugu - dolaskom nemačke firme ZTF u Pančevo, dok je ipak sa druge strane nezadovoljan mnogim stvarima jer je potrebno da se pronađu manji investitori i da se na taj način, ali i kroz infrastrukturne projekte, pomogne Opovu, Beloj crkvi, Alibunaru, Plandištu, Kovinu...\n- Svuda nam nedostaje taj još jedan prozivodni pogon, iako sam otvorio više od 100 fabrika. Nije dovoljno, jer Srbija nije mala, ali kao da nam treba još toliko da bi ljudi mogli da budu sigruniji i da imaju stabilan posao. Zadovoljan sam što mogu da vidim nedostatke, šta moramo da popravljamo, da radimo efikasnsnije, da se suočimo sa problemima. Uvek je dobro da možete takve stvari da radite - rekao je Vučić.\nPrilikom obilaska Vršca predsednik je posetio IT kompaniju "HiTeam" i tom prilikom obišao objekat i pogledao film o radu komapanije i njenim budućim planovima.\nPoseta IT kompaniji\nVućiča su ispred kompsnije dočekali gradonačelnica Vršca, Dragana Mitrović, vlasnik "E-smart sistem" Goran Veljović i direktor firme "HITeam" Dejan Tanasijević.\nOva firma je u Naučno-tehnološkom parku u Vršcu prošle godine otvorila proizvodno-poslovni objekat za proizvodnju informatičke opreme, kao i prvi ekološki "Data centar" u Srbiji.\nPostrojenje za preradu vode za grad Vršac, smešteno u naselju Pavliš, bilo je još jedno od mesta koje je predsednik ovom prilikom posetio. Ovo postrojenje snabdeva vodom grad Vršac i dva seoska naselja, a plan je da se u narednih pet godina izvrši povezivanje još desetak seoskih naselja.\nVučić u poseti farbrici za preradu vode\nProjekat izgradnje ovog postrojenja je realizovan u okviru programa vlada Nemačke i Srbije, preko kreditne linije KfW banke, u investiciji čija je vrednost šest miliona evra.\nPrilikom posete sela Glogonj Vučić je svratio do lokalne prodavnice gde je kupio jabuke i grickalice i kratko popričao sa prodavačicom.\nFoto: instagram Budućnost Srbije AV / screenshot\nPredsednik je kupio jabuke i grickalice\nPredsednika su ispred marketa sačekali meštani i razgovarali sa njim.\nPredsednik kupuje namirnice\nPoseta poljoprivrednicima u Banatskom Novom Selu\nVučić je posle Opova posetio gazdinstvo porodice Maksimović u Banatskom Novom Selu, a nakon toga otpočeo razgovore sa poljoprivrednicima tog kraja.\nPorodica Maksimović je predsednika dočekala na tradicionalan način, uz pogaču i so\nPorodica Maksimović je predsednika dočekala na tradicionalan način, uz pogaču i so i predstavila gazdinstvo koje se prostire na blizu 500 hektara zemljišta gde se godišnje proizvede oko 750.000 litara mleka. Domaćini su u razgovoru sa predsednikom najavlili proširenje kapaciteta za 150 junadi u tovu.\nPoljoprivrednike su sa predsednikom Srbije posetili i predsednik pokrajinske Vlade Igor Mirović, ministar poljoprivrede Branislav Nedimović i gradonačelnik Pančeva Saša Pavlov.\nPredsednik u poseti gazdinstvu Maksimović\nVučić je prethodno posetio opštinu Opovo, gde je obišao Dom zdravlja i deo izgrađenog puta Opovo-Debeljača.\nPredsednik Vučić stigao je u Opovo oko 10 sati, gde se ispred Doma zdravlja u ovom mestu kratko obratio okupljenim građanima.\nPredsednik je ovom prilikom podsetio na plan o izgradnji auto-puta Beograd-Zrenjanin-Novi Sad čija će dužina biti 106 kilometara.\n- Upravo ovaj auto-put će pomoći i građanima Opova da budu povezani i sa Zrenjaninom koji je centar Južnobanatskog okruga, ali i sa Beogradom i Novim Sadom, što je posebno bitno za privlačenje investitora- rekao je Vučić ovom prilikom i dodao da se nada da će nemačka firma "ZTF" koja otvara svoj pogon u Pančevu otvoriti i manju filijalu u Opovu, te će tako biti zaposleno oko 200 radnika.\nPredsednik u Domu zdravlja u Opovu\nVučić je u obrćanju građanima Opova istakao da politika vešala i politika prošlosti neće pobediti politiku budućnosti.\nU ovom mestu obišao je Dom zdravlja u kojem je zaposleno 70 ljudi, od kojih 20 lekara specijalista.\nIspred Doma zdravlja predsednika su dočekali meštani Opova i zaposleni u toj zdravstvenoj ustanovi, koja je, kako je rekla direktorka Sofija Popović, 2014. godine imala dug 105 miliona dinara.\nGrađani ispred Doma zdravlja u Opovu\nPopović je za Tanjug rekla da su od 2015. godine, pa u naredne dve, kompletno renovirane tri ambulante u Domu zdravlja, dobijen je novi sanitet od sredstava lokalne samouprave.\nKaže i da su aplicirali kod vladine Kancelarije za javna ulaganja za digitalni rendgen, ultrazvuk i još jedan sanitet, koji im je potreban za pružanje usluga metanima Čente, kojima je blii DZ u Opovu, od onog u Zrenjaninu.\nPosetom Južnobanatskom okrugu predsednik Srbije Aleksandar Vučić danas nastavlja nastavlja kampanju "Budućnost Srbije". Tom prilikom, kako je najavljeno, predsednik Vučić posetiće Pančevo, Kovin, Opovo, Vršac, Belu crkvu i Banatsko novo selo.\nPosetu Južnobanatskom okrugu, u okviru kampanje "Budućnost Srbije", nastaviće obilaskom Vršca, Bele crkve, Kovina i Pančeva.\nKampanju "Budućnost Srbije" Vučić je započeo 7. februara, obilaskom trase Koridora 10 u Grdeličkoj klisuri, u sklopu dvodnevne posete Pčinjskom okrugu. Najavljujuči kampanju, on je izjavio da će obići svih 29 okruga u Srbiji kako bi građanima predstavio postignute rezultate i dalje planove, kao i da čuje njihove primedbe.\nKAMPANJA "BUDUĆNOST SRBIJE" Vučić u Pčinjskom okrugu: "Ne smemo da dozvolimo nekontrolisano zapošljavanje"\n- Naš slogan je "Budućnost Srbije". Smatramo da smo promenili izgled zemlje. Stvari nisu idealne, nikada neće ni biti, ali smo mnogo toga dobro učinili, a možemo i hoćemo još napornije da radimo - rekao je on.\nNASTAVAK KAMPANJE "BUDUĆNOST SRBIJE" Vučić u Raškoj otvorio fabriku, a osvrnuo se i na odnose sa Prištinom: Čini mi se da su im GLAVE USIJANE (FOTO, VIDEO)\nposlednji mohikanac stvara istoriju! kaligule i nerone imamo,moderno dobrovoljno robovlasnistvo za 23.000din,i sendvic imamo,novi rim na vodi se zida!\nLena Sendvicarska bedo\nOlja Zasto predsednik nije posetio Petrohemiju i Azotaru?\n1 od 5 mil. A ko je potvrdio da je tako??\n1 od 5 mil. A ko potvrđuje da je tako??\nRopske duše Nadaju se novom gospodaru. Nisu oni tu da razmišljaju, već da služe.\nm ja sam pancevac, znate li koliko je doslo autobusa sa koje SNS dovodi od ko zna gde? ni jedan pancevac nije bio na mitingu ovom ili kako vec ga zovu\nPERA A šta se to tako mnogo uložilo u Srem leba ti???\nMilan Toliko je ubedjen u pobedu da su danas Pancevci videli preko 60 autobusa putujuceg karavana AV kako ide od Opova ka Glogonju,pa za Novo selo,Kovin,Pancevo.Vucic je danas pricao 5-6puta istu pricu istim ljudima.\nmarianne Marketinska poilotaza nije potpuno laganje to je samo posao a vi kojima se to ne dopada nastavite da zivite u proslosti trazeci istinu.


"Zaposlenima u izolaciji 100% plate" | Kamatica\nPočetna > vest > "Zaposlenima u izolaciji 100% plate"\n"Zaposlenima u izolaciji 100% plate"\nTekst objavljen: 18.04.2020 9:00\nViše od 60 odsto zaposlenih u državnoj administraciji i u lokalnim samoupravama radi od kuće, kaže ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić i navodi da je zaposlenima koji su u izolaciji ili samoizolaciji obezbeđen pun iznos plate\nObjasnio je da je to naročito bitno za zdravstvo i socijalne ustanove koje su opterećene obavezama u vanrednom stanju, kao i za Vojsku i policiju.Upitan kako se dokazuje da neko od zaposlenih u državnim organima ili lokalnim samoupravama treba ide u izolaciju ili samoizolaciju, Ružić kaže da je precizirano privremeno odsustvovanje onih koji su zaraženi ili su u izolaciji i samoizolaciji jer su isključivo u toku rada bili u kontaktu sa zaraženim.\nNaveo je da Vlada nije usvojila pomenuti zaključak, zaposleni bi u toj situaciji primali samo naknadu u visini od 65 odsto plate. Ministar kaže da nema preciznih podataka o tome koliko ima zaraženih među zaposlenima u državnoj upravi i lokalnim samoupravama, kao ni o tome koliko ih je u izolaciji ili samoizolaciji.\n"Precizne podatke nemamo, jer nisu strukturirani sektorski, već se svode na saopštavanja podataka na konferencijama za novinare zdravstvenog štaba", navodi Ružić. Naveo je da je odmah po uvođenju vanrednog stanja Vlada Srbije donela jasne preporuke i mere koje definišu da stariji od 60 godina i majke sa decom do 12 godina čiji supružnici moraju da rade mogu da idu na rad od kuće.\n"U proseku više od 60 odsto je u administraciji koji rade od kuće. Jedinice lokalne samouprave odmah su po uvođenju vanrednog stanja obustavili rad na šalterima i taj mogući udar korona virusa time smo sprečili", rekao je Ružić.Naveo je da to što su šalterski radnici upućeni na rad od kuće ne znači da je komunikacija sa građanima stala, nego i dalje funkcioniše samo u složenim okolnostima."Obaveza je svih jedinica lokalne samouprave da pruže usluge građanima, pre svega komunalne, socijalne, ali i administrativne", kaže Ružić.\nNaveo je da u trenutnim uslovima radi elektronski servis za podnošenje zahteva za kretanje u vreme policijskog časa, kao i drugi e-servis poput servisa eBeba, onlajn upis u vrtićei i izjašnjavanje roditelja u koju bi školu da upišu svoju decu.\nRužić je rekao da Ministarstvo informiše sve jedinice lokalne samouprave o važnim preporukama, kao i da organizovalo distribuciju zaštitne opreme za sve lokalne samouprave.\nrad u izolaciji plate izolacija vanredno stanje branko ružić


Sveštenstvo planira liturgije povodom Vaskrsa. SPC traži prekid zabrane kretanja u nedelju od 5 do 10 časova - Pirot Plus Online\nSveštenstvo planira liturgije povodom Vaskrsa. SPC traži prekid zabrane kretanja u nedelju od 5 do 10 časova\n13. april 2020. 15:00 Društvo Pirot Plus Online\nArhijerejski Sinod Srpske pravoslavne crkve zatražio je danas od državnog vrha da odobri privremeni prekid zabrane kretanja na Uskrs, kako bi pravoslavni hrišćani koji nisu u samoizolaciji mogli da učestvuju na liturgiji na svoj najveći praznik. Kako se navodi u saopštenju posle sednice, Sinod je predložio da ta zabrana bude prekinuta u periodu od pet do deset časova u nedelju, 19. aprila - objavio je Portal Nedeljnik.\nOtac Duško Vidačić iz Tijabarske crkve ovih dana je u izjavi za Portal Plus onlajn rekao da planiraju liturgije povodom Vaskrsa, ali da još uvek nisu od Eparhije dobili instrukcije kako će ih realizovati.\nDa podsetimo na izjavu oca Vidačića.\nTakođe, otac Duško Vidačić je tom prilikom rekao da ukoliko ne bude zabrane kretanja na Veliki petak će sveštenici da iznesu plaštanicu kako bi ljudi, uz pridržavanje propisanih mera i na preporučenom odstojanju, mogli da dođu i provuku se ispod plaštanice.\nOtac Duško Vidačić


Nije bilo podrške za smjenu Bratića sa mjesta potpredsjednika NSRS – Fokus.ba\nZa uvrštavanje ove inicijative na dnevni red bilo je devet poslanika, sedam - protiv, dok su 53 poslanika bila suzdržana\nVećina poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srpske nije podržala uvrštavanje na dnevni red prijedlog odluke PDP-a o razrješenju Senada Bratića (SDA) s mjesta potpredsjednika skupštine, javlja Anadolu Agency (AA).\nZa uvrštavanje ove inicijative na dnevni red bilo je devet poslanika, sedam – protiv, dok su 53 poslanika bila suzdržana.\nPrethodno je Edin Ramić, šef Kluba poslanika Zajedno za BiH, rekao je da ih iznenađuje inicijativa PDP-a koja je kratkoročna i populistička.\n“Slažem se sa svima koji kažu da ne treba praviti problem tamo gdje ga nema, s druge strane postoje demokratski principi i standardi”, rekao je Ramić i dodao da je u pitanju nepotrebni populizam koji ne može donijeti nekakvu korist stranci koja je predložila inicijativu.\nInicijativa PDP-a bila je odgovor na najavu SDA da će pred Ustavnim sudom BiH tražiti osporavanje imena Republike Srpske.\nNa dnevnom redu, po hitnom postupku našli su se prijedlozi zakona o platama zaposlenih u oblasti kulture, u oblasti visokog obrazovanja i studentskog standarda te o platama zaposlenih u osnovnim i srednjim školama i đačkim domovima u RS-u.\nPoslanici su odbili prijedlog Draška Stanivukovića, poslanika PDP-a, da se razmatra o izvještaju Investiciono razvojne banke RS za 2015. godinu.\nNakon usvajanja dnevnog reda počeo je aktuelni čas u Narodnoj skupštini RS.


Iskustva sa OptiMaskPro - Da li je tretman ljepote zaista moguć u pokušaju?\n3.7/10 7:16 Bianca Mullen\nAko vjerujemo mnogim recenzijama koje su nedavno izašle, mnogi entuzijasti koji koriste OptiMaskPro mogu ih učiniti ljepšim. Stoga ne čudi što OptiMaskPro sve popularniji.\nOptiMaskPro verovatno odgovor na vašu hitnu situaciju. Zato što veliki broj korisničkih mišljenja pokazuje da on funkcioniše. U sljedećem OptiMaskPro smo provjerili u kojoj mjeri je cijela stvar ispravna i kako biste trebali koristiti OptiMaskPro za najbolje konačne rezultate.\nCilj izrade OptiMaskPro bio je da vas učini OptiMaskPro je ili kraća ili duža u zavisnosti od željenih rezultata i različitih individualnih efekata. Radosni ljudi govore o svom napretku sa OptiMaskPro. Najkorisnije informacije neposredno prije kupnje lijeka:\nSredstvo se zasniva na obimnom poznavanju proizvođača u ovom području. Trebali biste koristiti ovo znanje kako biste lakše dostigli svoj cilj.\nOvde vam garantujemo da dobijete prirodan i stoga sto posto lagano efektivan proizvod.\nSa OptiMaskPro, kompanija stoga proizvodi proizvod koji je razvijen isključivo u svrhu ljepote.\nSa stopostotnim fokusiranjem na ono što vam je važno - jasna prodajna točka, jer sadašnje metode imaju tendenciju da se bave sve više i više problematičnih područja, samo da bi napravile što je više moguće jednostavne reklame.\nIz ovog opažanja slijedi da takva dopuna ima suviše nisku dozu lijekova. Nije iznenađujuće da se retko dobijaju rezultati sa ovom kategorijom alata.\nOptiMaskPro preuzima proizvodna kompanija u online OptiMaskPro, koja se šalje besplatno, brzo, anonimno i bez ikakvih problema.\nOvo se može pojasniti bez ikakvih problema analizirajući za koga OptiMaskPro prikladan.\nDobro je poznato da će svako ili bilo ko ko se OptiMaskPro lepoti OptiMaskPro od kupovine OptiMaskPro.\nNikada nemojte pretpostavljati da možete jednostavno koristiti OptiMaskPro i svi problemi će biti riješeni odmah. Uzmite u obzir Chocolate Slim usporedbu. Morate imati malo strpljenja. Morate biti svjesni toga. Morate biti strpljivi i ustrajni, jer su promjene koje utječu na tijelo dugotrajne.\nOptiMaskPro pomaže u OptiMaskPro. Ipak, morate obaviti svoj posao.\nKako želite postići više ljepote, ne bi trebali samo odabrati proizvod, nego ga i prestati koristiti prije korištenja. Rezultati koji će uskoro biti primljeni trebali bi vas potvrditi. Međutim, to biste trebali učiniti samo ako ste već punoljetni.\nSačuvajte put do apoteke i sramni razgovor o rešenju za negu lepote\nNije vam potrebna lekarska uputstva, jer se lek može dobiti bez recepta i pod povoljnim uslovima na Internetu\nNiko neće biti upoznat sa vašim slučajem putem povjerljivog internetskog naručivanja\nObećana reakcija OptiMaskPro dolazi prirodno kroz tu ekstravagantnu interakciju komponenti sa uslovima.\nKoristi se od visoko sofisticirane funkcije našeg organizma na način da koristi već postojeće procese.\nU svakom slučaju, ljudski organizam ima sve što je spremno da vas učini lepšim, a sve je u tome da se stvari pokrenu.\nO javnom prisustvu proizvođača, drugi efekti su izuzetno izraženi:\nTo su dokazani efekti koji su mogući sa proizvodom. Međutim, morate biti svjesni da se od tih rezultata može očekivati da budu znatno intenzivniji, ili čak mekši, od osobe do osobe. Samo pojedinačna provjera donosi sigurnost!\nKao što je već spomenuto, proizvod se zasniva isključivo na sastojcima koji su prirodni, dobro odabrani i dobro tolerirani. Stoga je dostupan bez recepta.\nI proizvođač kao i izvještaji i povratne informacije na Internetu slažu se: OptiMaskPro uzrokuje OptiMaskPro efekte u aplikaciji.\nVažno je, dakle, da se OptiMaskPro proizvođača o dozi, primeni i proizvodnji OptiMaskPro, jer je OptiMaskPro očigledno izuzetno jak u testovima, što objašnjava značajna dostignuća potrošača.\nTakođe morate biti sigurni da naručujete proizvod samo od provjerenih trgovaca - slijedite našu službu za korisnike - kako biste izbjegli duplikate (fakes).\nTakav falsifikovani proizvod, čak iu slučaju da vas cena koja na prvi pogled izgleda jeftina, mami, nažalost, uglavnom nema efekta iu najgorem slučaju može biti povezana sa ogromnim rizicima.\nPogled na letak otkriva da OptiMaskPro formula OptiMaskPro oko komponenti.\nČinjenica da se formula zasniva uglavnom na jakoj osnovi i kao čvrsta osnova pokazuje da svakako postoji značajan uticaj.\nAli šta je sa ovom dozom aktivnih sastojaka? Vrlo dobro! Glavne komponente proizvoda se u potpunosti nalaze u ovom izuzetno prihvatljivom iznosu.\nBez obzira na to kako sam se u početku pitao za njegovu upotrebu kao aktivnog sastojka, nakon malog istraživanja došao sam do zaključka da bi supstanca mogla preuzeti ogromnu funkciju u atraktivnosti.\nKompleksna, dobro podešena koncentracija supstance i pomaže od drugih sastojaka koji doprinose u istom smislu funkcionisanju povećanja njihove atraktivnosti.\nU osnovi, proizvod jedva zauzima prostor i može se diskretno odnijeti svuda. Način na koji koristite članak i postižete željene rezultate objašnjava se specifičnim informacijama - one se brzo objašnjavaju i lako se koriste\nKlijenti opisuju da ste bili u mogućnosti da registrujete jasnu olakšicu prilikom prve upotrebe. Nije neuobičajeno da već nakon nekoliko sedmica mogu biti rezervisane uspješne priče o uspjehu. To ga razlikuje od ostalih članaka poput Waist Trainer.\nU eksperimentu, korisnici su često govorili o proizvodu koji ima snažan uticaj, koji u početku traje samo kratko. Sa dugotrajnom upotrebom, ovi rezultati su konsolidovani, tako da su rezultati i nakon prekida upotrebe postojani.\nČak i dugo kasnije, mnogi kupci ostaju izuzetno zadovoljni ovim člankom!\nDakle, ima smisla, iako neki izvještaji kažu da je suprotno, biti OptiMaskPro i OptiMaskPro barem na nekoliko mjeseci. U suprotnom, kontaktirajte naš servisni centar za dodatne informacije.\nKako ljudi koji imaju iskustva sa OptiMaskPro?\nIstraživanja pokazuju da postoje brojne pozitivne kritike u vezi sa OptiMaskPro. Nasuprot tome, proizvod je verovatno povremeno kritikovan, ali nadmašuje dobru procenu u većini pregleda.\nOptiMaskPro - OptiMaskPro da kupujete čisti agent po pristojnoj kupovnoj cijeni - pametan je obzir.\nShodno tome, pokazat ću vam stvari koje dokazuju koliko je lijek stvarno dobar:\nUobičajena iskustva sa OptiMaskPro su zapanjujuće pozitivna. Već dugo pratimo postojeće tržište za te artikle u obliku kapsula, paste i raznih pomagala, već smo stekli mnogo znanja i eksperimentirali sa nama. Međutim, eksperimenti retko izgledaju kao izraz.\nU stvari, takva je da je značajna restauracija potpisana sa svakim ko je testirao proizvod:\nNaš pogled: Testirajte proizvod što je prije moguće.\nZato vam savetujemo da ne čekate predugo, što bi moglo da dovede do gubitka vašeg proizvoda. Uznemirujuće, to se dešava iznova i iznova u slučaju proizvoda sa prirodnim sastojcima koji su dostupni nakon nekog vremena samo uz pomoć lekara ili uzeti sa tržišta.\nSlučaj da svatko može kupiti takav lijek pravnim sredstvima i na kraju, ali ne i najmanje važno, rijetko se nalazi. Još uvek možete da ga kupite na originalnom mestu prodavca u ovom trenutku. Tamo, takođe, ne rizikujete da steknete bezvrednu imitaciju.\nJeste li sigurni da imate potrebnu izdržljivost da pokrenete ovu aplikaciju nekoliko mjeseci? Ako je vaš odgovor na ovo pitanje "ne siguran", možete isto tako dopustiti da ostane. Međutim, mislim da imate dovoljno podsticaja da preuzmete zadatak i budete uspešni sa proizvodom.\nEvo nekih tipičnih grešaka koje možete izvesti bez:\nGreška, na primer, u toku traženja prevarantskih provajdera po narudžbini u mreži.\nNa ovim web stranicama možete ne samo kupiti neučinkovit proizvod, već i uzeti neizvjestan rizik!\nZa brze i bez rizika, online prodavnica koju smo predložili je najpouzdanije rješenje.\nNa osnovu opsežnog istraživanja za druge izvore snabdijevanja je moj rezultat: Samo s on-line provajderom povezanim ovdje možete biti sigurni da nećete dobiti nikakve imitacije proizvoda.\nZaobiđite bold klikove na webu i uzmite jednu od ponuda iz našeg članka. Trudimo se da ponude uvek budu ažurne, da vam garantujemo da naručujete po najpovoljnijoj ceni, kao i veoma brze uslove isporuke.


RADMILA NAKARADA Srbija je arhipelag ostrva jednoumlja - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Интервју/RADMILA NAKARADA Srbija je arhipelag ostrva jednoumlja\nЉиљана Богдановић 28/05/2010\tИнтервју 1. коментар\nKako se Srbija, posle dramatične i tragične završnice dvadesetog veka, tokom kojeg je inače – ponekad i u decenijskom kontinuitetu – gubila i devastirala ljudske i materijalne resurse, ideale i energiju, danas obrela „zaglavljena“ u situaciji koju stručnjaci ocenjuju kao izvesnost u kojoj strateško mišljenje, sposobnost dugoročnog sagledavanja kolektivnih, nacionalnih interesa i ciljeva dramatično izostaje, dok nepromišljenosti, kratkoročni interesi, korupcija, spoljna zavisnost, neodgovornost prema budućim generacijama oblikuje našu sudbinu i produžava naše obitavanje na periferiji?\nO ovim i nekim drugim aktuelnim pitanjima savremenog sveta u kojem je, ne samo krivicom tog sveta, našem društvu nametnuta uloga „parije“, razgovaramo sa dr Radmilom Nakaradom, redovnim profesorom na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu i direktorom Centra za studije mira na FPN.\nU stručnim krugovima sve su glasniji i ubedljiviji komentari o potrebi ozbiljnog preispitivanja strategije tranzicije u Srbiji. „Temeljita demokratska rasprava“, za koju se pojedini i među Vašim kolegama zalažu, izostaje. Šta je presudno za ovakvu situaciju?\nProgovoriti o negativnim posledicama tranzicije znači dovesti u pitanje neke od „omiljenih pristrasnosti“, preispitivati dominantni globalni neoliberalni konsenzus, utvrditi ko su dobitnici ko gubitnici dosadašnjeg toka tranzicije, kakvi savezi su uspostavljeni između unutrašnjeg krila lokalnih i transnacionalnih elita, do koje mere je država privatizovana, sudariti se sa hobotnicom korupcije i kriminala, itd. Preispitivanje strategije tranzicije zadire u niz fundamentalnih pitanja, dakle, i u temeljne interese privilegovanih unutrašnjih i spoljnih aktera.\nČini se da „vapijuće potreban dijalog“ nije ni „na vidiku“!?\nDemokratske rasprave izostaju zato što je javnost podeljena u antagonizirana ostrva jednoumlja koja sama sa sobom razgovaraju.. Rasprave su zarobljene ratom etiketa, moralnim diskvalifikacijama koje sprečavaju da se razgovora o samoj stvari. Simuliraju se analize, razumevanja, odgovori a zapravo se samo raspoređuju prepoznatljivi kodovi. Dijalog je potreban da bi se (po)stiglo do što razuđenijeg razumevanje realnih izazova i uvećao prostor mogućih kreativnih odgovora. To znači da svi akteri i sve formule rešenja podležu kritičkom preispitivanju, čija svrha nije ni omalovažavanje, ni raskid sa civilizacijskim tekovinama već traganje za manje bolnim, manje nepravednim, manje koruptivnim – dugoročno plodotvornijim rešenjima.\nKada bi se – u uslovima savremenih domaćih „antagoniziranih ostrva jednoumlja“ – predlagao hipotetički „spasonosni scenario“, šta bi, prema Vašem viđenju, bilo najpreče učiniti?\nDaleko smo od potrebnog dijaloga iako mislim da je mnogima dozlogrdilo stanje posvađanosti, zatrovanosti i neuljudnosti. Napori u prilog dijaloga moraju započeti na raznim tačkama društva, ali s obzirom na presudnu važnost politike, snažan podsticaj mora da se začne upravo u toj sferi. Činjenica da su prirodni politički saveznici (dve demokratske stranke) dospeli u poziciju nepomirljivih neprijatelja je pogubna, i mostovi se moraju iznova izgraditi upravo na toj relaciji ukoliko se želi rehabilitovati dijalog, stvoriti pretpostavke za unutrašnji konsenzus. Sigurna sam da se i u političkim i intelektualnim krugovima ova potreba prepoznaje, a njeno ostvarenje bi dalo snažan impuls i drugim akterima da podrže načelo umerenosti, pridobijanja umesto isključivanja, načelo dijaloga.\nOgromna većina iz redova naše društvene elite, a među njima su i Vaše kolege, umesto javnog govora o katastrofalnim učincima tranzicije, radije se opredeljuje za „šutnju“?\nMotivi za „šutnju“ su različiti. Kod nekih je ona izraz „kalkulisanog oportunizma“, procene korisnosti ćutnje. Onaj ko kalkuliše sa ćutnjom, logično da kalkuliše i sa svojim „progovaranjem“. Javni govor se u tom slučaju pretvara u osluškivanje, dodvoravanje (mandarinstvo), procenjivanje šta je oportuno zastupati, tj. kako se posredstvom „politički korektnog“ govora približiti moći, ući u krug izabranih. Dakle, mogli bi se reći da je takav tip javnog govora svojevrsni oblik „šutnje“. Treba međutim dodati, da se danas u globalizovanom svetu, prikrivanja napetosti između proklamovanih načela i prakse ne odnose isključivo na lokalni okvir, on često i podleže kritici, već na dominantan globalni projekat i njegove zastupnike. Na toj relaciji su kalkulisane „šutnje“ i najglasnije.\nMeđutim, pored onih koji su se svesno kalkulativno opredelili za ćutnje i prećutkivanja, postoje i oni koji su dospeli u prostor „šutnje“ jer su ućutkani dominantnim apologetskim diskursom koji se ogrnuo moralističkom odorom i pokušaje temeljnije analize, uspostavljanja uravnoteženog odnosa prema vladajućoj tranzicionoj paradigmi i odlikama vlastite realnosti hitro svrstava u retrogradno, ksenofobično, nacionalističko mišljenje. Jednom rečju, „šutnja“ je i plod masovnog izostanka sposobnosti razgovora između neistomišljenika.\nPonekad, kroz neku „pukotinu“, u medijski prostor dospeju i dramatična viđenja kao što je ovo: „Treba hitno zaustaviti ugrožavanje samog biološkog opstanka stanovništva u Srbiji, treba da obnovimo i preusmerimo proces materijalne proizvodnje na solidarno stvaranje uslova za dostojanstven život, rad i razvoj kreativnih sposobnosti svih građana!“\nUkoliko se složimo da ono prvo „treba“ nije pesimističko preterivanje, šta reći – kao odgovor i predlog za „ostatak“ rečenice?\nZigmund Bauman je rekao da je solidarnost kao vrednost prva žrtva neoliberalne paradigme. Na tragu neoliberalnog projekta zavladao je ekstremni egoizam, „patološka pohlepa“, neodgovornost prema kolektivnim i dugoročnim opštim interesima. Zavladala je tendencija da se siromaštvo i bede posmatraju prevashodno kao individualni problem, izraz pojedinačnih (ne)sposobnosti, a ne i strukturalnih zapleta. Međutim, solidarnost nije samo stvar moralne pristojnosti, izraz potrebe da se iskaže sućut, empatija i aktivna briga za sudbinu gubitnika već i temeljna premisa slobode. Solidarnost predstavlja zaklon, zaštitu od disciplinujuće, pokoravajuće neizvesnosti, pretpostavku samopouzdanja i hrabrosti na kojima počiva sloboda. Uvećanje broja gubitnika, nezadovoljnika, isključenih, neminovno uvećava opšte osećanje neizvesnosti, smanjuje sposobnost prepoznavanja kolektivnih interesa i kolektivnog delovanja, a uvećava potrebu za zaštitom od potencijalnog gneva, nasilja gubitnika, tj. jača represivne tendencije.\nSloboda, dakle, „ne stanuje ovde“, ali ni tom drastičnom činjenicom, spisak nevolja nije iscrpljen!\nU našem kontekstu, jedna od niti komunističke prošlosti koju je trebalo (uz sve neophodne korekcije) očuvati je upravo načelo solidarnost. Njegovim potiskivanjem u ime navodne ekonomske efikasnosti nepotrebno smo razorili deo vrednosnog koda koji spada u civilizacijske tekovine, ali i osujetili, protraćili kreativnu energiju mnogih koji su postali „suvišni“ na putu ka boljoj budućnosti. A kao što ukazuje Štiglic, globalizovani svet je postao svet sa previše gubitnika, prevelikim brojem suvišnih. Dakle, po mom sudu, rehabilitacija načela solidarnosti predstoji ako želimo da smanjimo razorno dejstvo neodgovornog egoizma, pokrenemo i razvijemo najbolje sposobnosti što većeg broja građana i iznova stavimo na dnevni red pitanje u kakvom društvu želimo da živimo. Da li se bilo ko može osećati bezbedno u društvu fragmentirano dramatičnim socijalnim jazom? Međutim, uslov da solidarnost iznova zauzme svoje mesto u politici i ekonomiji je da neoliberalnu paradigmu globalizacije i tranzicije zameni osveženi i korigovani socijal-demokratski projekat.\nPominjete razaranje društvenog i nacionalnog vrednosnog koda, a kao istraživač , bavili ste se problemima odnosa nacije i globalizacije. Da li je, prema Vašem viđenju, tek „pseudoromantičarska tlapnja“ i iracionalna tvrdnja da je u globalnom svetu „sa prevelikim brojem suvišnih“, i srpska nacija, njene tradicionalne vrednosti – duh i etika, nepomirljivo suprotstavljena idejama, vrednostima i strukturnim principima globalnog društva, dakle „suvišna“? Isto pitanje možda bi se moglo postaviti i kada je uopšte reč o slovenskim narodima!?\nSmatram da je prvo, potpuno pogrešno prirodu globalizacijskih procesa svoditi na pojednostavljenje jednoznačnosti. To su protivrečni, neravnomerni procesi koji nose i svetle i tamne dimenzije. To su procesi koji ujedinjuju i razdvajaju, koji homogenizuju i potenciraju razlike, koje proizvode i bogatstvo i proširuju prostore siromaštva. Srbija nije nepomirljivo suprotstavljena globalizacijskim procesima, izrazito je zainteresovana za pridruživanje regionalnim, evropskim integracionim procesima, što je svakako sastavni deo globalnih tokova. Međutim, kao mala i slaba država ona je izložena i negativnim aspektima globalizacije i kao i sva druga društva ima pravo i odgovornost da pokuša da izgradi mehanizme kojim će, ako ne sprečiti, onda bar umanjiti one negativne i nepoželjne efekt gobalizacije od kojih se i druga društva brane. Nekritičnost prema globalizaciji, počiva na ideološkom a ne naučnom pristupu, predstavlja jednu provincijsku poziciju koja ne komunicira sa ogromnim brojem zasnovanih kritičkih studija o globalizaciji koje je svet iznedrio. Pri tome, takvo stanovište primenjuje one stereotipe na vlastitu zajednicu koji su uverljivo delegitimisali pisci kao E. Said i M. Todorova.\nSprovođenje neoliberalnog koncepta prinudne i ubrzane privatizacije u Srbiji, „prezaduženom polukolonijalnom tržištu za uvoznu robu“, nije zaustavljen. Stručnjaci tvrde da nas očekuje „drugi talas privatizacije“, pogubniji od pređašnjeg? Plan o prodaji Telekoma kao da ide u susret ovoj prognozi?\nČesto navodim konstataciju Branka Horvata da je tranzicija najveća pljačka ovog veka, a tu konstataciju su mnogi potvrdili i dopunili, posebno analizom prve faze tranzicije na primer, u Rusiji. U svakom slučaju, prelaskom sa komandne na tržišnu ekonomiju fabulozna bogatstva su preko noći prešla iz društvene i državne svojine u ruke malobrojnih predatora. Posredstvom načina privatizacije deindustrijalizovala se zemlja, uvećala njena zavisnost, smanjili se kapaciteti države da vrši svoje temeljne funkcije. Iz tih razloga mi upozorenja na opasnosti od drugog talasa privatizacije izgledaju zakasnela, tj. po mom sudu „katastrofa se već desila“, mi smo već glavninu vlastitih resursa rasprodali, posekli pretpostavke autonomnog razvoja. Naravno, ima još preostalih strateških resursa kojima preti već viđena sudbina, Telekom svakako spada u jedan od njih. Argumenti za njegovu prodaju su neuverljivi, posebno ako već postoji demonstrirana svest da telekomunikacione mreže spadaju u važne (buduće) resurse, kao što su to voda, nafta, minerali. Međutim, strateško mišljenje, sposobnost dugoročnog sagledavanja kolektivnih, nacionalnih interesa i ciljeva dramatično izostaje. Nepromišljenosti, kratkoročni interesi, korupcija, spoljna zavisnost, neodgovornost prema budućim generacijama oblikuje našu sudbinu, produžava naše obitavanje na periferiji.\nU situaciji kada se „katastrofa već desila“, ima li smisla organizovanje društvenog otpora, iniciranje protesta, usmeravanje kritičkog mišljenje?\nKada kažem da se katastrofa već desila, to ne znači ujedno i „kraj“, nepopravljivo stanje petrificiranosti, već i mogućnost novog početka. Njegovo polazište mora da bude realistička dijagnoza i strateško okupljanje – na transpartijskim, transetničkim, transgeneracijskim, itd. osnovama – svih onih koji su spremni da ulažu napore u opstanak i razvoj srpskog društva.\nDr Radmila Nakarada (1950, Beograd) redovni je profesor na Fakultetu političkih nauka, Univerziteta u Beogradu, gde predaje Studije mira na osnovnim i master studijama. Direktor je Centra za studije mira na FPN. Objavila stotinu članaka u domaćim i stranim publikacijama, uredila i napisala više knjiga. Najnovija knjiga, nosi naslov Raspad Jugoslavije, problemi dijagnoze, suočavanja i tranzicije (Službeni glasnik, Beograd, 2008). Predavala na univerzitetima u SAD-u, Japanu i Švedskoj i učestvovala u više međunarodnih istraživačkih projekata. Član je: Saveta Projekta o modelu svetskog poretka, World Order Model Project (WOMP) Njujork; WOMP je dobio 1990. UNESKO nagradu za Mir; Međunarodnog saveta Fondacije za istraživanje mira i budućnosti, TFF, Lund; Međunarodnog upravnog odbora Globalne akcije protiv rata, Njujork. Bavila se i prevođenjem radova A. Džanova, D. Helda, L. Štrausa, i drugih.\nPrisustvujemo zanimljivom paradoksu: u SAD-u, „hramu” liberalnog kapitalizma, najavljuju kraj njegove ere, odnosno potrebu za strukturnim „redizajnom“ sistema, dok u našoj zemlji, pogotovo iz redova režimske elite, slušamo da „liberalni kapitalizam nema alternativu!“ Kako to objasniti?\nTo je zaista paradoksalna situacija. Globalna ekonomska kriza je definitvno skinula s dnevnog reda svaku ideje o kraju istorije na temelju neoliberalne paradigme, o pronađenoj univerzalnoj formuli. Njeni neuspesi su umanjili trijumfalističke pretenzije. Autori su doduše i ranije ukazivali na porazne socijalne posledice neoliberalizma, ali i na činjenicu da su izostale proklamovane enormne stope ekonomskog rasta tamo gde je on primenjivan. U isto vreme su po neki zapazili da su države na sasvim drugim ekonomskim načelima postigli impresivne stope rasta i sa manjom socijalnom cenom. Tekuća ekonomska kriza je čak obnovila interes zapadne javnosti za Marksove ideje.\nČini se da bi u Srbiji zanimanje za Marksove ideje pre naišlo na podsmeh, nego na ozbiljno naučno razmatranje!?\nKod nas se dogmatski odnos prema neoliberalnoj paradigmi zadržao u delu stručne javnosti. Za njih su uprkos svim negativnim pokazateljima (naročito u socijalnoj sferi) i krizama odgovori i dalje jasni, neupitni. Odgovori počivaju na jednostavnoj dijagnozi da je propisana doza leka bila nedovoljna, dakle, neophodno je samo pojačati dozu leka a ne promeniti terapiju. U pozadini takvog stava i odnosa prema realnosti stoji uverenje da ipak postoje konačne, univerzalne formule razvoja i da se one mogu primeniti na sva društva bez obzira na njihove kulturne i istorijske specifičnosti. Činjenica da postoje različiti kapitalizmi, da je legitiman izbor i da on treba da počiva na demokratskom konsenzusu, da ima svoje unutrašnje socijalno uporište, da korespondira sa iskustvom i kulturom društva još uvek nije relevantna. Nije relevantna, zato što suština poštovanja načela pluralizma, autonomije, samorefleksije nije nadrasla privrženost dogmatizmu.\nDa li je ekonomski liberalizam uslov za demokratiju, odnosno da li je demokratija moguća bez liberalne „potke“. Nije li ovakav uzročno- posledični spoj (i jedna od aktuelnih nedoumica našeg tranzicionog društva) ujedno i svojevrsna mistifikacija?\nSložila bih se da postoji izvestan stepen mistifikacije u naznačenom uzročno-posledičnom spoju, između ostalog, i zato što su pojedini autoritarni režimi počivali na ekonomskom liberalizmu (Čile na primer, za vreme Pinočea) ali i zbog još jednog razloga. Kako ukazuje Boaventura Santos, socijalna uskraćenja koje je proizveo neoliberalni kapitalizam su dostigla takav nivo da je demokratija u jednom broju zemalja postala irelevantna za društvenu dobrobit građana. Iz tih razloga po njemu je moguće zamisliti koegzistenciju „političkog liberalizma i socijalnog fašizma“. Dakle, odnosi su mnogo složeniji od onih na koje upućuju pomenute jednačine. Po mom sudu, glavno je pitanje mere, ravnoteže koju društvo treba da uspostavi između društva i tržišta, tj. ekonomske efikasnosti, socijalne pravde i solidarnosti, individualnih i kolektivnih interesa, centralizacije i decentralizacije, autonomije i inkorporacije u globalne tokove, itd. Svaka neravnoteža, podleganje pojednostavljenim formulama koje nude pozicije ekstrema vodi u jačanje dezintegrativnih tendencija, „dislokaciji mase stanovništva“ (K. Polanji), u sukobe, katkad vrlo razornog tipa. Kako su moguće delotvorne ravnoteže ukazuju primeri skandinavskih država, a uspešan primer Švajcarske hrabri na traganje za vlastitom demokratskom formulom koja obezbeđuje opstanak i impresivan ekonomski razvoj multietničke zajednice.\nDa li je savremena „implementacija“ novih pravila i društvenih odnosa koje podrazumeva sistem i globalno strukturno ustrojstvo koji se zove „Novi svetski poredak“, nepovratno i svakako sa dramatičnim posledicama razorila poredak na Balkanu? Da li su političke elite na ovim prostorima zaista bile „neobaveštene“ ili samo nesposobne?\nRaspad Jugoslavije predstavlja značajno poglavlje u ispisivanju novih pravila. Nakon Drugog svetskog rata prvi put su na tlu Evrope nasilno promenjene granice suverene države, novim tumačenjem odnosa načela teritorijalnog integriteta i načela samoodređenja. U ime zaštite manjih prava, prvi put je NATO bombardovao državu bez odobrenja SB. Mnogi su tada slavili bombardovanje kao prvi etički rat, rat koji je vođen u ime novih načela – primata ljudskih prava nad suverenitetom. Nakon toga je usledilo i redefinisanje načela samoodbrane, pa je SAD intervenisao u Avganistanu nakon 11. septembra, iza čega je došlo do ispunjavanja samozadate misionarske obaveze oslobađanja Iraka od tiranskog režima i uvođenje demokratije. Do sada je uvođenje demokratije, po nekim procenama, odnelo više od pola miliona žrtava. Dakle, s padom komunizma proklamovana je potreba za uvođenjem novih pravila koja bi poslužila za uređenje sveta u novim okolnostima. Pravila su proizvoljno primenjivana, u skladu sa interesima onih koji su ih istovremeno propisivali ali i sebe izuzimali iz njihove primene. Proizvoljnost je preuredila mapu Balkana, poredak moći u regionu, rasporedila krivice i odgovornosti i proizvela dramatične posledice za one koji su poraženi u restrukturaciji ovog prostora. Međutim, slutim da posao preoblikovanja ovog prostora još uvek nije dovršen. Odgovornost lokalnih političkih elita manje proizlazi iz pomanjkanja razumevanja novonastale međunarodne situacije, a više iz nespremnosti da vrednost zajednice i ljudskih života shvate kao istorijski nalog da pronađu nenasilan put rešavanja unutrašnjih problema i sporova. Da je postojao konsenzus da se kriza mora rešiti mirnim putem, kompromisima, da se mora pregovarati dok se ne dođe do rešenja prihvatljivog za sve, lokalni akteri su takvom posvećenošću mogli da umanje doprinos spoljnih koautora jugoslovenskoj drami. Međutim, svima se žurilo da zaigraju u tragediji.\nU delu stručne javnosti ne dovodi se u sumnju ocena da savremene reforme u obrazovanju, visokom školstvu pogotovo, predstavljaju ozbiljnu devastaciju obrazovnog sistema, ugroženog komercijalizacijom, visokim školarinama, te Bolonjskim procesom. Nije tajna da „Bolonja“ nailazi na otpor širom sveta, ali, ne i kod pretežne većine univerzitetskih profesora u Srbiji! Zbog čega?\nNisam sigurna da Bolonjska reforma nije predmet kritike, otpora u našim akademskim, tj. univerzitetskim krugovima. Naravno, teško je proceniti kojih razmera je taj otpor jer on nije u potpunosti javno artikulisan.\nSa reformama obrazovanja je gotovo istovetan problem kao i sa reformama u drugim sferama života. S jedne strane postojala je svest da su reforme potrebne, da je štošta podlegalo korekciji i izmeni, ali iznova sadržaj, pravac, dinamika reformi nije počivala na pažljivom „čitanju“ stvarnih uslova, mogućnosti, filtriranju i nadogradnji prethodnih iskustava. Ambicije su s jedne strane nadilazile mogućnosti, a s druge nisu korespondirale ni sa potrebama. Nisu bile plod demokratskog konsenzusa unutar relevantnih profesija, osluškivanja „insajdera“ učitelja, nastavnika koji su imale jasne radare u pogledu toga šta valja menjati a bili su otvoreni i za inovacije koje nisu poništavale dobre strane postojećeg obrazovnog sistema.\nNije bilo „demokratskog konsenzusa“, ali je bilo „nametnutog imperativa“!?\nBolonja je uvedena u vidu nametnutog imperativa koji je dodatno trebalo da nas preporučuje za Evropu, istu onu Evropu koja sada ozbiljno preispituje Bolonjski proces. Predstavljala je nasilje nad realnošću i izazvala je ne samo otpore, nego od samog početka i „prilagođavanja“, koja su narušavala njenu suštinu jer je bila neostvarljiva. Nametnuto je proizvelo nagodbe i rezultiralo je nekim hibridom s kojim niko nije previše zadovoljan. To samo još jednom potvrđuje koliko u nas nedostaje elementarne hrabrosti, odvažnosti da reforme pažljivo osmišljavamo saglasno ozbiljnim dijagnozama sopstvenog društva, a ne ubrzanim udovoljavanjima spoljnim imperativima, da ih sprovodimo tempom kojim se polažu ozbiljni temelji promenama. Mehaničkim promenama, imitacijama kratkog daha društvo držimo u stanju „permanentnih reformi“. Dakle, time se na jedan poseban, dalekosežan način odričemo samo-određenja.\nDa li su pojmovi društvenog aktivizma, kao i odgovarajućih političko-ideoloških svrstavanja, pozicija i nazora, te nekih tradicionalnih-praktičnih i doktrinarnih podela, na primer na „levicu“ i „desnicu“, i kod nas, i u svetu, izgubili negdašnji smisao i utemeljenje?\nDa, složila bih se da su mnoge tradicionalne podele izgubile smisao. To se posebno vidi u sferi politike. Mnogi su već ukazali na činjenicu da često levičarske partije sprovode desničarske (ekonomske) programe, ili obrnuto da desničarske partije usvajaju nešto od levičarskih (socijalnih) ideja. Izostanak jasnog raspoznavanja u politici a delom i u teoriji sigurno da je u velikoj meri realnog haosa, stvarnosti koja pokazuje s jedne strane obilje dramatičnih izazova i potpuni izostanak racionalnih odgovora. Svet koji s ravnodušnošću podnosi činjenicu da blizu milijardu ljudi živi u neljudskim uslovima a da se istovremeno preko hiljadu milijardi dolara ulaže u naoružanje je očigledno svet bez sposobnosti ozbiljnih kritičkih refleksija, bez ozbiljnih aktera, pokreta, svet koji je poništio velika pitanja i porekao potrebu vizionarstva. Kao što je davno rekao Leo Štraus, mi se nalazimo u poziciji „bića koja su trezvena kada se bave trivijalnim stvarima, a koja se kockaju kao ludaci kada su suočeni s ozbiljnim pitanjima – razboritost na malo, a ludilo na veliko.“\nKritikujući pasivnost masa i njihovu pomirenost sa sudbinom u savremenom svetu, pojedini zapadni teoretičari posežu za mudrim Grcima, pa ponavljaju davnašnje zapažanje: „Našu apatiju prema društvenim problemima plaćamo time što nad nama vladaju zli ljudi“. Da li ono što danas izgleda kao „apatija većine“ u srpskom društvu podstiče „proliferaciju“ zla i nevolja?\nApatija je globalni fenomen, a počiva u velikoj meri na uvećanoj složenosti stvarnosti, njenoj netransparentnosti, fragmentiranosti, neizvesnosti. Apatija je rezultat osećanja nemoći i usamljenosti. Slika nezaposlenih, osujećenih, siromašnih proizvodi pognute glave, poslušnost. Prema tome, ja ne mogu da osuđujem apatične, jer u to u velikoj meri nije izbor već egzistencijalna situacija. Apatiju većine u srpskom društvu sklona sam istovremeno da delom vidim i kao izraz činjenice da ne postoji nijedan uverljiv politički akter na sceni koji nudi prihvatljive odgovore, ima kredibilitet kojim može da pokrene i angažuje. Štaviše, čini mi se da deo političke elite računa na apatiju, na izostanak snage, jednog izmorenog i traumatizovanog društva da se ozbiljno pobuni. Između apatije i proliferacije zla čini mi se da postoji dijalektičan odnos, jedno drugo proizvode.\nŽivimo u vremenu „napretka“ demokratije, ali i neslućenog usavršavanja propagande korporativnog kapitalizma – kao sredstva njegove „zaštite od demokratije”. Nije li posebno ubojito zlo današnjice upravo ta svemoćna i zastrašujuće efikasna propaganda koja na tzv „kapilarnom nivou“ (dakle u duši pojedinca-potrošača) apsolutno„potkupljuje ljude, i čini da se temeljno umrtvljuje otpor čovečanstva?\nSasvim sigurno u pozitivna kretanja moramo knjižiti činjenicu da je demokratija univerzalno prepoznata kao vrednost, kao i zaštita ljudskih prava. Međutim, istovremeno nije uputno zanemariti ni senke koje se istovremeno pojavljuju – a pominju se kao proliferacija demokratija niskog intenziteta, demokratski deficit, erozija demokratija, itd. Sastavni deo ovih senki je nastala sposobnost da se propagandnim sredstvima konstruiše realnost (Bodrijar), prećutkuju zbivanja, ili pojednostavljuju do predrasudnosti, da se u obilju ponuđenih informacija ostane neobavešten. Sastavni deo je i sposobnost da se potencira pasivnost i voajerizam u zamenu za angažovanu radoznalost i pobunu. Privatno postaje javno, a javnost zapravo nestaje.\n22/04/2012 у 20:02\nBože, kako ima pametnih ljudi! Gospodja Radmila Nakarada spada u red takvih, i voleo bih da je vidim, recimo, na mestu premijera Srbije, iako je njena pozicija predavača na fakultetu sjajna – ukoliko ta deca kojima predaje shvataju i hoće da usvoje ono što ona hoće da kaže. A ima šta!


Popustore.rs | KRENITE OVOG PROLEĆA SA PRIJATELJIMA U FANTASTIČAN MILANO ZA USKRS!\nKRENITE OVOG PROLEĆA SA PRIJATELJIMA U FANTASTIČAN MILANO ZA USKRS!\nUkupno prodato vaučera: 211\nPonuda obuhvata: vaučer u vrednosti od 350 din kojim ostvarujete popust na putovanje u Milano za Uskrs\nSmeštaj u Milanu (ili okolini) u nekom od navedenih hotela ili sličnom, kategorije 3 zvezdice u 1/2 ili 1/2 plus 1 sobama na bazi 2 noćenja sa doručkom (kontinentalni)\nDoplata za 1/1 sobu 45e\nVožnja brodom po jezeru Komo15e\nPolazak iz Beograda sa parkinga Sava centra u 17:00h, skup putnika u 16:30h. Vožnja kroz Hrvatsku i Sloveniju sa usputnim zadržavanjem radi graničnih formalnosti i odmora ..\nDoručak. Slobodno dan za individualne aktivnosti ili fakultativni izlet do Đenove, glavnog grada oblasti Ligurija i najveće luke Italije, čiji je stari grad pod zaštitom Unesco-a. Obilazak grada: Trg Ferari, Opera, Duždeva palata, Katedrala Sv. Lorenca, stari svetionik La Lanterna, kuća Kristofera Kolumba... slobodno vreme. U popodnevnim časovima polazak iz Đenove i odlazak do jednog od najboljih italijanskih tržnih centara - outlet Serravalle. Slobodno vreme za kupovinu... Povratak u Milano u večernjim časovima. Noćenje.\n4. dan MILANO - JEZERO KOMO - ŠVAJCARSKA - JEZERO LUGANO\nDoručak. Hristos Voskrese, srećan Uskrs. Slobodno vreme u Milanu ili mogućnost fakultativnog odlaska do Švajcarskog jezera Lugano i Italijanskog jezera Komo. Grad Lugano je jedno od mondenskih mesta Švajcarske smešten na obali istoimenog jezera. Izuzetno lep grad sa glavnim trgom Reforma, Gradskom kućom, sa starim krivudavim ulicama, i prelepim crkvama, među kojima se ističe katedrala San Lorenco, brojnim palatama i parkovima… Po dolasku u Lugano slobodno vreme. Nastavak puta do jezera Komo, trećeg po veličini jezera u Italiji. Nalazi se na samom severu zemlje na granici sa Švajcarskom u podnožju Alpa. Jezero je najpoznatije mondensko mesto u Italiji na kome se nalaze Vile italijanskog i svetskog džet-seta: Erosa Ramacotija, Donatele Versaće, Džordža Klunija… Po dolasku na jezero slobodno vreme za šetnju i razgledanje, mogućnost fakultativne vožnje brodom po jezeru sa obilaskom raskošnih vila na obali jezera. U popodnevnim časovima povratak u Milano. Polazak za Beograd iz Milana oko 18h. Noćna vožnja kroz Sloveniju i Hrvatsku prema Srbiji…\nHotel Ibis Style Palmanova sa 4 zvezdice -\nAir Hotel Linate sa 4 zvezdice -


Mesecima proganjao i ucenjivao devojku: Uhapšen Banjalučanin | Republika Srpska | Novosti.rs\nMesecima proganjao i ucenjivao devojku: Uhapšen Banjalučanin\nNovosti Online/ R. S. | 13. februar 2020. 11:48 | Komentara: 0\nNakon kriminalističke obrade on je pušten na slobodu, a nakon kompletiranja predmeta protiv njega će Okružnom javnom tužilaštvu Banjaluka biti podnesen izveštaj o počinjenim krivičnim delima\nIlustracija Foto D. Pozderović\nDirektor podneo ostavku zbog "kulture grljenja"\nKragujevac: Dekan suspendovao "bludnog" profesora\nBanjalučka policija uhapsila je Bojana Sladojevića iz Banjaluke zbog sumnje da je počinio krivična dela proganjanje, neovlašteno fotografisanje i oštećenje i oduzimanje tuđe stvari. Nakon kriminalističke obrade on je pušten na slobodu, a nakon kompletiranja predmeta protiv njega će Okružnom javnom tužilaštvu Banjaluka biti podnesen izveštaj o počinjenim krivičnim delima.\nSladojević se sumnjiči da je od početka avgusta 2019. godine do 10. februara 2020. godine, Banjalučanki B.P. svakodnevno putem mobilnog telefona i društvenih mreža slao poruke i ucenjivao je da će javno objaviti njene fotografije intimnog sadržaja, a sve kako bi ostvario kontakt sa njom koji ona nije želela.\n- Takođe, osumnjičeni je 20. januara 2020. godine u Banjaluci, na parking prostoru ispred zgrade gde živi oštećena, oštetio njen automobil ''Citroen C3'' čime joj je pričinio materijalnu štetu od 150 KM - saopšteno je danas iz PU Banjaluka.\nPročitajte još - Ucenjivao devojku snimkom seksa\nNa osnovu naredbe Osnovnog suda Banjaluka izvršen je pretres stana i drugih prostorija, kao i automobila koje koristi Sladojević i tom prilikom su oduzeti predmeti koji mogu poslužiti kao dokazi u krivičnom postupku i to pet mobilnih telefona, pet SIM kartica, laptop, dve memorijske kartice, četiri DVD-a i jedan eksterni punjač.\nTakođe, kako nezvanično saznajemo, Sladojeviću je krajem januara, nakon saslušanja, uručen prekršajni nalog jer je, predstavljajući se kao vozač ministra unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragana Lukača, ugrozio i vređao učesnike u saobraćaju.\nUpravljajući putničkim vozilom on je ugrozilo tri vozila koja su se u tom trenutku kretala na putu, a nakon toga je izašao iz vozila, vređao druge učesnike u saobraćaju, predstavio se kao službeni vozač ministra unutrašnjih poslova i rekao da se ministar nalazi u njegovom vozilu, zbog čega ga treba propustiti.


Kakve muškarce voli Sara Jovanović : Crveni tepih\nKakve muškarce voli Sara Jovanović\nSara Jovanović, finalistkinja druge sezone “Prvog glasa Srbije” otkrila je u intervjuu za “Svet”kakve muškarce voli, kakvi je odbijaju, koliko puta je plakala u životu zbog ljubavi, koje stvari bi ponela na pusto ostrvo i još mnogo toga.\nMlada muzička zvezda navela da ne voli muškarce sa viškom samopouzdanja:\n- Volim pozitivne i duhovite muškarce, koji u svakoj prilici mogu da me nasmeju i oraspolože. Nije tajna da sam slaba na plesače. Ipak, fizički izgled mi nije presudan i nemam određen tip muškarca, a uvek su me odbijali oni s viškom samopouzdanja – kazale je Sara, koja je pre izvesnog vremena istakla da je za nju idealan muškarac holivudski glumac Ešton Kučer.\nMlada pevačica je navela da je pre tri godine doživela veliko razočaranje u ljubavi, a rasplaču je pogrešne reči dragih osoba.\nNa pitanje koje tri stvari bi ponela na pusto ostrvo, Jovanovićeva je rekla:\n-Ajpod i na njemu nekoliko hiljada pesama, krimi roman Agate Kristi i crveni karmin, koji polako, ali sigurno postaje moj zaštitni znak – rekla je finalistkinja “Prvog glasa Srbije”.


Sirija: Režimske snage i njihovi saveznici nastavljaju napadati Idlib Režimske snage i terorističke grupe kojima podršku pruža Iran, nasuprot dogovoru granatiraju područja na periferiji Latakije, jugu Idliba, zapadu Halepa i sjeveru i zapadu Hame\n26. 09. 2018. u 14:15 Anadolu Agency (AA)\nPripadnici režima sirijskog predsjednika Bashara Al-Assada i strane terorističke grupe, uprkos dogovoru o zaštiti primirja u deeskalacijskoj zoni Idlib, nastavljaju granatiranje.\nRežimske snage i terorističke grupe kojima podršku pruža Iran, nasuprot dogovoru granatiraju područja na periferiji Latakije, jugu Idliba, zapadu Halepa i sjeveru i zapadu Hame. Lokalni izvori izjavili su kako su Latamne i Ebu Ubeyde u Hami, Rashidin i Kefer Hamra u Halepu, Temania i Tel Merak u Idlibu i Kurtdagi u Latakiji lokacije na kojima su nastavljena granatiranja nakon postizanja dogovora.\nU nedavnim napadima poginuo je jedan civil, a šest ih je ranjeno, javila je Anadolu Agency (AA).\nOpozicija i pripadnici grupe Hay’at Tahrir al-Sham uzvratili su vatru.\nIdlib, čiji je veći dio pod kontrolom Slobodne sirijske vojske (FSA), smješten je na sjeverozapadu Sirije. Smatra se posljednjom utvrdom opozicije i antirežimskih grupa. Idlib je s tri strane, odnosno s istoka, zapada i juga, pod opsadom režimskih snaga i terorističkih grupa koje podržava Iran.\nGotovo polovina 120.000 stranih terorista koje podržava Iran, a koji su prisutni u Siriji, pozicionirani su oko Idliba. Umjerena opozicija na tom području ima oko 70.000 ratnika, dok Hay’at Tahrir al-Sham i druge grupe imaju snage od 20.000 ljudi.\nZbog toga što je jedno od područja u Siriji koje su u ratu najviše pogođene migracijama, Idlib je početkom maja 2017. na sastanku u Astani proglašen zonom deeskalacije sukoba. Turska je u sklopu toga, počevši od oktobra 2017. u zoni deeskalacije sukoba uspostavila 12 tačaka za nadzor implementacije primirja.\nNakon što su pripadnici Assadovog režima u posljednja četiri mjeseca preuzeli kontrolu nad preostale tri zone deeskalacije sukoba (Homs, Istočna Guta i na jugu Dera-Kuneytra), pažnja je usmjerena na Idlib.\nPredsjednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan i njegov ruski kolega Vladimir Putin 17. septembra u Sočiju su postigli dogovor o dodatnim mjerama kako bi se zaštitilo i učvrstilo primirje.