PRETI IM 40 GODINA ROBIJE: Trojac iz Požarevca osumnjičeni za teško ubistvo starice na psihijatrijskom posmatranju — TPKNEWS\n09:00 - 24/02/2020\nNaslovna/VESTI/LOKALNE VESTI/HRONIKA/PRETI IM 40 GODINA ROBIJE: Trojac iz Požarevca osumnjičeni za teško ubistvo starice na psihijatrijskom posmatranju\nPRETI IM 40 GODINA ROBIJE: Trojac iz Požarevca osumnjičeni za teško ubistvo starice na psihijatrijskom posmatranju\nTrojica Požarevljana osumnjičena za teško ubistvo Ružice Kovač (78), iz istražnog zatvora upućeni su za Beograd, kako bi se psihijatrijskim posmatranjem utvrdilo da li su u vreme zločina bili uračunljivi.\nFoto: Sceenshot Facebook/M. Veljković\nU Požarevcu je u toku istraga teškog ubistva Ružice Kovač (78), za koje je osumnjičen Aleksandar Đorđević (22), dok su Danijel Stanojević (22) i njegov otac Saša Stanojević (47) osumnjičeni za teško ubistvo u saizvršilaštvu. Narednih dana uslediće saslušanja svedoka i očevidaca, analiziraće se snimci video kamera, kao i obdukcioni nalaz.\nTrojica osumnjičenih, koja su u pritvoru, nalaze se trenutno u Beogradu, kako bi se podvrgnuli psihijatrijskom veštačenju, da bi se utvrdilo da li su u toku izvršenja krivičnih dela bili uračunljivi. Nakon svega navedenog, viši javni tužilac pregledaće sve spise i dokaze, i onda će odlučiti o konačnoj kvalifikaciji krivičnih dela i podizanju optužnice.\nMesto zločina/Foto: M. Veljković\nPrvo osumnjičeni Aleksandar tereti se da je 14. oktobra ove godine Ružicu Kovač (78) udario autom dok je vozila bicikl Dunavskom ulicom, idući ka svojoj kući. Od zadobijenih povreda, žena je narednog dana preminula.\nNakon zločina, koji se dogodio oko 17:00 časova, osumnjičeni je pobegao sa lica mesta i „zastavu 101“, koju je vozio, zapalio u okolini Smedereva. Tada su sa njim bili i otac i sin Stanojević, koji su mu za ubistvo obećali 400 evra i svoj polovni auto.\nUbijena Ružica Kovač/Foto: M. Veljković\nNavodno, oni su pokojnoj Ružici dali novac na ime kupovine kuće sa pravom zajedničkog korišćenja i nasleđivanja posle njene smrti. Pošto je ona htela da ih izbaci iz kuće, oni su nagovorili Aleksandra da je usmrti autom, a kobnog dana mobilnim telefonima dojavljivali su mu njeno kretanje.\nZBOG KONTROLE NARODNIH PRILOGA: Napredni golubački opštinari pokušali da sruše manastir Tumane\nPODRŽITE NAS: Pomozite rad portala TPKNEWS\nDRAMA NA AERODROMU U ITALIJI: Italijanska policija sprečila da NATO marinac otme malog Jovana (8) iz Beograda!\npre 44 минута\nKRAJ JEDNE EPOHE: SNS i SPS se razišli!\nAFERA “OPŠTINSKI FUNKCIONER”: Opljačkao Golubačkog kafedžiju i sve pare prokockao


Tema: ROSNJEFT POSTAO NOVI FAVORIT SRPSKE VLADE ZA NIS\n06.01.2007., 18:38 #1\nVlade za strateškog partnera Naftne industrije Srbije (NIS) postao je Rosnjeft, umesto ruskog naftnog giganta Lukoila.\nPrema izvoru Energyobservera, pregovori predstavnika srpskih vlasti sa Rosnjeftom traju već dva meseca, i ruska strana insistira da postane strateški partner NIS-a, ali bez raspisivanja tendera za privatizaciju srpske državne kompanije, odnosno zalažu se za dokapitalizaciju.\nDokapitalizacijom se Rosnjeft obavezuje da će investirati u Naftnu industriju Srbije, a zauzvrat dobija deo vlasništva. Prema rezultatima dosadašnjih pregovora, sve je izvesnije da će srpska država zadržati većinsko vlasništvo.\nRosnjeft je u svetski krugovima posebno dobio na značaju kada je postao kompanija, koja je pored Gasproma, najviše profitirala na likvidaciji Jukosa, kojim je rukovodio ruski tajkun Mihail Hodorokovski, koji je sada u jednom od sibiriskih zatvora.\nDržavna kompanija Rosnjeft, koja je vlasnik najveće proizvodne jedinice Jukosa - Jugansknjeftagasa, postala je preko noći treći proizvođač nafte u Rusiji i progurana je kao glavni ruski takmac među naftnim kompanijama, sposoban da se takmiči sa Ekson mobajl korporacijom i Armakom iz Saudijske Arabije. Inače,Rosnjeft trenutno proizvodi oko 1,6 miliona barela dnevno, od čega milion barela dolazi iz Jugansknjeftagasa.\nInače, prvi znak da je Lukoil izgubio mesto favorita za NIS,bio je iznenadni interes te kompanije za hrvatsko tržište.Naime, Lukoil je početkom decembra, preko svog ogranka u Beogradu, iskazao interes za lanac benzinskih stanica hrvatske privatne naftne kompanije Tifon. Prema izvoru Energyobservera u beogradskim energetskim krugovima, već dva puta je u Zagrebu došlo do susreta predstavnika menadžmenta dve kompanije.\nTifon je privatna kompanija sa 100 odsto hrvatskim kapitalom. Registrovana je 1998. godine sa sedištem u Zagrebu. Ta naftna kompanija bavi se skladištenjem, trgovinom i transportom nafte i naftnih derivata na teritoriji Hrvatske i susednih zemalja. Tifon zapošljava više od 450 radnika.\nPrema zvaničnom sajtu kompanije, Tifon trenutno ima 31 benzinsku stanicu. Inače, prema pisanju hrvatskog časopisa „Globus“, vlasnik kompanije Tifon je penzionisani general Hrvatske Vojske i haški optuženik Ivan Čermak.\n06.01.2007., 18:52 #2\nRe: ROSNJEFT POSTAO NOVI FAVORIT SRPSKE VLADE ZA NIS\nOvo nesluti na cista posla.Opet ce neko debelo da se nafatira od masnih provizija.\nUspesi srpske vlade\nPoslednja poruka: 13.02.2009., 11:42\n„Igranka“ oko formiranja srpske vlade\nPoslednja poruka: 23.04.2007., 18:21\nPoslednja poruka: 09.01.2007., 12:57


APEL NOVINARA Molimo odgodu pressica koje nisu povezane sa koronavirusom | Hercegovina.Info\nZDRAVLJE MEDIJSKIH RADNIKA\nBosanskohercegovački novinari uputili su apel svim javnim institucijama, organima, političkim strankama i organizacijama civilnog društva da do daljnjeg odgode sve press konferencije ili druge javne skupove sa novinarima koji nisu povezani sa izvještavanjem o koronavirusu i mjerama koje se poduzimaju na sprečavanju njegovog širenja u Bosni i Hercegovini.\n“S obzirom da su na teritoriji BiH na snazi posebne mjere zaštite od širenja koronavirusa, u pojedinim gradovima čak i vanredne mjere (kao u Banjoj Luci), smatramo da je u takvoj situaciji potrebno smanjiti rizik za novinare, snimatelje, fotoreportere i druge medijske radnike. Zbog toga pozivamo nadležne da potpuno odgode ili svedu na minimum skupove sa većim brojem novinara, odnosno da organiziraju video konferencije, obraćanje medijima putem Skype ili drugih komunikacijskih kanala koje nudi doba interneta”, piše u priopćenju Upravnog odbora BH novinara i Linije za pomoć novinarima.\nUpravni odbor BH novinara još jednom naglašava kako su konferencije za novinare u vezi sa epidemiološkom situacijom važne za cjelokupnu javnost u BiH, ali svi drugi susreti sa novinarima i medijskim radnicima se trebaju reducirati ili potpuno odgoditi s obzirom na potrebu očuvanja zdravlja svih medijskih radnika, kako bi i dalje mogli pratiti situaciju u vezi sa koronavirusom i nastaviti raditi u interesu građana.\n“Pozivamo vlasnike komercijalnih medija i menadžere u javnim medijskim servisima i lokalnim RTV stanicama da, osim praćenja preporuka nadležnih, poduzmu dodatne preventivne mjere zaštite unutar medijskih kuća, kroz stvaranje higijenski i zdravstveno sigurnog radnog okruženja za sve medijske uposlenike”, dodaje se.\nnovinari priopćenje koronavirus


Građevinski radovi, Deronje :: Daibau.rs\nTražim dobrog građevinskog majstora, građevinsko preduzeće: Skupili smo i proverili građevinske majstore, građevinska preduzeća, koji rade u mestu Deronje i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani građevinski majstori, građevinska preduzeća će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar građevinski majstor, građevinsko preduzeće Deronje, koji može da uradi:\trenovacija stana, novogradnja kuće, podpora za zid, otvor za stepenice, montažne betonske stepenice, betonski podrum, betonska ploča, hidroizolacija zida, pouzdani zidarski radovi, masjtor za gradnju, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA GRAĐEVINSKI MAJSTORI, GRAĐEVINSKA PREDUZEĆA DERONJE


Povorka ponosa u centru Beograda\nŠetnja centrom Beograda povodom 27. juna, Međunarodnog dana ponosa, protekla je mirno, a sa tog skupa koji je organizovan pod sloganom "Zona slobodna od mržnje" poručeno je da će se borba protiv nasilja nad svim ugroženim grupama nastaviti i ubuduće\nOvu akciju zajednički su organizovali Žene u crnom (ŽUC), Gej strejt alijansa (GSA), IDAHO Beograd, Gej lezbejski info centar (GLIC), Asocijacija "Duga", Novosadska lezbejska organizacija (NLO), a pridružili su im se i aktivisti drugih nevladinih organizacija.\nSkupu koji je počeo u 12 časova i koji je okupio oko 150 učesnika su između ostalih prisustvovali i zamenica Zaštitnika građana Tamara Lukšić Orlandić, dramska spisateljica Biljana Srbljanović, prva trans osoba u Srbiji koja je javno govorila o svom životu u dokumentarnom filmu "Ja kad sam bio klinac, bila sam klinka" Gordana Mitrović, kao i predstavnici međunarodnih organizacija i civilnog sektora.\nMesto na kome je ubijen Bris Taton\nOkupljeni su od Trga Republike prošetali Knez Mihailovom i Zmaj Jovinom ulicom do stepeništa na Obilićevom vencu, gde je 17. septembra 2009. pretučen francuski državljanin Bris Taton, koji je 12 dana kasnije preminuo od posledica povreda. Taton je tada u Beograd došao na utakmicu svog kluba Tuluza i u atmosferi mržnje i pojačanih društvenih tenzija pred najavljenu Paradu ponosa brutalno je pretučen od strane ultra desničarskih huligana.\nUčesnici šetnje su nosili veliki transparent na kome je pisalo "Zona slobodna od mržnje" i zastave duginih boja. Skup je obezbeđivala policija, a mnogi građani su tokom šetnje pozdravljali kolonu, pružali svoju podršku, dok su se i pridružili. Skup je završen bez ijednog incidenta.\nLazar Pavlović, predsednik GSA, rekao je da su se aktivisti nevladinih organizacija okupili na Trgu Republike kako bi obeležili Međunarodni dan ponosa LGBT osoba, poslali poruku protiv nasilja, ali i da bi se solidarisali sa svim drugim ugroženim grupama u društvu koje trpe nasilje. "Želimo da se solidarišemo sa njima i da pokažemo da mi to ne prihvatamo i da ćemo se protiv toga boriti nenasilnim sredstvima", rekao je Pavlović i istakao da LGBT osobe u Srbiji žele da žive dostojanstveno kao i svi drugi građani i građanke, a ne pod teretom sramote.\n"Nasilje i mržnja su ogroman problem čitavog društva i u njegovo rešavanje se moraju uključiti mnogobrojni društveni i politički činioci. Zato LGBT pokret u Srbiji uz podršku drugih organizacija na ovaj način, ali i kroz razne druge pojedinačne i zajedničke akcije, želi da ukaže i na preko potrebnu izgradnju i jačanje društvene solidarnosti, kako one između različitih manjinskih grupa tako i solidarnosti i tolerancije u celom društvu", poručio je Pavlović.


FMNEBO: Vesti sa radijskog etra Bosne i Hercegovine\nVesti sa radijskog etra Bosne i Hercegovine\nRTV BN je izmjestio predajnik sa kote "Lipovac", tako da se sad mnogo volje čuju na 99,3 MHz, čak i u dijelovima Zagreba\nNisam uspio saznati lokaciju sa koje emituju sada\nali najvjerovatnije je da je u pitanju Kozara.\n2) Nakon tri uspješne godine na hrvatskom tržištu, Soundset radijska grupa proširila je poslovanje i na područje Bosne i Hercegovine.\nVest je pripremio dopisnik bloga iz Banja Luke, Vladimir,\n- децембар 08, 2013


Autor Tema: Aquaponika- Akvaponika (Pročitano 4590 puta)\nOdg: Aquaponika- Akvaponika\n« Odgovor #60 poslato: Septembar 16, 2016, 11:48:18 posle podne »\nCitat: Nikola Sijan Septembar 09, 2016, 10:35:45 pre podne\nzaboravio sam da dodam najbitniju stvar...\nostalo mii je da izblanasiram eko sistem .. pod tim podrazumevam da mogu svakog meseca da vadim 4-5 kila ribe za konzum a da to ne utice previse na jezero ... a zaokruzenje sistema jezera ce biti kada sve to bude funkcionisalo bez da moram da dodajem ikakvu hranu , sad su ribe male pa nema potrebe, ali kada dodam 20 kila sarana pitanje je ... videcemo da li saran voli balegu i koliko to utice na njegovo zdravlje (preko vode )..\ngleedam da izbegnem zitarice, pelete i slicno , vec da hrana i slicno kruze po imanju ...\ni jos po nesto ...\nzahvat je oko 350 kubika,\ndotok vode je oko 1-2 kubika u susi i preko 6 7 kubika dnevno kada nije susa... to je po meni sasvim ok za odvodjenja viska nitrata/nitrita u akvaponicne posude pa u kap po kap sistem (bez recirlukacije , posto je zakonom zabranjena)\njezercee je iznad baste oko 2 metra , sto je nedovoljno za kap po kap (0.5 bari je minimum, ili 5 metara) pa ce morati pumpa ... ili cu aquaponicne posude podignuti na vecu visinu taman da dobijem taj pritisak ...\nSvaka cast na izvestaju - jedan od najboljih postova na forumu!\n« Odgovor #61 poslato: Septembar 20, 2016, 08:40:28 posle podne »\nCitat: Nikola Tasić Septembar 14, 2016, 08:14:13 pre podne\nDrago mi je da nemaš problema sa vodom, bio sam nedavno na Rudniku i video puno erozije i zagadjenih potoka. Porodica bistrih potoka nažalost više nije okružena bistrim potocima.\nKap po kap će možda i raditi na dva metra visinske razlike ali ćeš svakako morati prvo da 'napumpaš' creva sa nekim većim pritiskom odnosno pumpom.\nimam srecu da u slivu niko ne zivi sem nas... mi imamo fekalne septicke i tehnicke septicke (feklane se prazne samo kamionom, zatvoren sistem) ...tako da smo smanjili zagadjenje na najmanju mogucu crtu ... odprilike 6clana porodica za 30 dana napuni fekalnu od 2500 litara... neverovatno ali istinito ... ja sam uveo mere stednje, muske ucim da gledaju zvezde\nizvinjavam se , ako sam nekoga zgadio , ali po meni to je jedan jako bitan podatak , koji svako mora da uracuna ukoliko se bavi organskom , biodinamickom ... vodokotlic ima 10 litara.. povuci ga triput dnevno i to je 30 litara... ljudi zaborave koliko zagadjuju okolinu ...\npumpama inace dizem u kace koje su na recimo 7 -8 metara visine od baste ...\nevo je jedna slika , jezero je negde na pola puta izmedju tih kaca i basti tako da ce morati iz jezera voda da se pumpa do kaca.... nego htedoh da vam pokazem kace iz drugog razloga, primeticete da iz kace izlazi cev 3/4 pa onda testik sa jednom cevi koja nema slavinu, ali gleda u nebo ....\neeeee ta cev sluzi da vazduh izadje napolje ... ne znate koliko sam muke imao da sredim problem vazduha u cevima ... eto ako neko naidje na taj problem resenje je jednostavno...\nsto se izvora tice... primetio sam da se neki gase ali neki se novi desavaju .... tako da ... nesto se desava sa prirodom , videcemo gde to vodi ...\nujedno aeracija je resena kako je i planirano ... postavljeni su paneli (provizorno) i u dva dana su sprzili dve pumpe... ne znam razlog... pumpe cu odneti na servis od prvog momenta su se ponasale cudno i trosile 10 ampera umesto 5 amepra koliko je pisalo na specifikaciji ...\nako neko ima preporuku za neku dobru pumpu na 12v voljan sam da cujem\nevo malo kako izgleda sistem za aeraciju\ne sad... ne znam dal rekoh .. upao mi je konj u jezero .. jedva ga izvadismo .. i izgled da je probio dno nogama ... a ribe vise ne vidim, ili su ih patke pojele ili su u donjoj zoni ...\n« Poslednja izmena: Septembar 20, 2016, 08:44:25 posle podne od strane Nikola Sijan »\n« Odgovor #62 poslato: Septembar 25, 2016, 10:01:30 pre podne »\nNešto mi liči da ti to nisi dobro povezao, da li ti napajanje pumpe ide od akumulatora? Izmeri napon koji pumpa dobija.\nJa ne dam muškima da idu u kupatilo:-)\n« Odgovor #63 poslato: Septembar 27, 2016, 07:48:40 posle podne »\nCitat: Nikola Tasić Septembar 25, 2016, 10:01:30 pre podne\npumpe se napajaju preko reglera.. iz prostog razloga sto regler iskljuci napajanje kada napon padne na 11.9 volti .. to jee bitno zato da ne bi napon pao ispod 11 volti i sprzio akumulatore. Cim ujutru zadje sunce a snaga punjenja poraste pumpe se automatski ukljucuju na 12.6 volti ... Ako nekog interesuje ovo oko solara , mogu u posebnom postu da definisem neke stvari ..\nja ujutru moram sporadi sebe.. i onda nemaju pozitivan primer za ugled\n« Odgovor #64 poslato: Septembar 28, 2016, 09:36:31 pre podne »\nTo sam i mislio da li regler pegla struju za potrošača na 12 volti ili je to struja punjenja koja je veća. U svakom slučaju treba izmeriti voltažu jer je čudno da riknu dve pumpe u tako kratkom roku.\n« Odgovor #65 poslato: Septembar 30, 2016, 08:29:12 pre podne »\nCitat: Nikola Tasić Septembar 28, 2016, 09:36:31 pre podne\njuce sam bio na imanju, imao cert. koontrolu .. i naravno zaboravim da ponesem voltmetar...\nRegler pegla struju koja ide ka akumulatorima , dodaje na recimo 12V koji su na aku. 0.5 da bi se akumulatori pravilno punili ... a na izlazu za potroacee daje oko 12v ispreglane struje...


Razloga za slavlje imaju Britanci, pošto je Danijel Evans pregazio Petera Gojovčika sa 6:2, 6:1.\nSelektor Nemačke, Mihael Kolman je dao šansu 86. igraču sveta i na taj način iznenadio mnoge, ali ne i rivala.\nEvans (25. na ATP listi) je furiozno počeo meč. Odmah je napravio dva brejka, poveo sa 4:0 i već tada je bilo jasno u kom smeru će ići ovaj meč.\nDrugi set protekao je u još većoj dominaciji britanskog tenisera koji je za svega 57 minuta uspeo da slavi i donese prednost svojoj selekciji.\nOkršaj broj dva u singlu igraju najbolje rangirani igrači - Kameron Nori i Jan-Lenard Štruf.\nPodsetimo, pobednik će se u polufinalu sastati sa boljim iz susreta Rusija - Švedska.\nPeter Gojovčik Danijel Evans Dejvis kup teniska reprezentacija Nemačke tenis teniska reprezentacija Velike Britanije


Putovanja bez granica i troškova | Radio Televizija BN\nPutovanja bez granica i troškova\nAko ti je zavičaj mali, samo putuj i postaće beskonačan, poručuju osnivači „Kluba putnika“. Nedostatak novca, pa čak ni ljudima sa Balkana, nije prepreka ako je želja za upoznavanjem sveta dovoljno velika.\nPutovanja 22.05.2014 | 10:43\nPutovanje je otkrivanje sveta sopstvenim čulima, kaže mladi Uroš Krčadinac iz Srbije. „Do svoje dvadesete godine bio sam pravi 'štreber'. Samo sam učio i čitao, imao sve najbolje ocene. Onda sam shvatio da zapravo ništa ne znam o svetu. Nisam nikad video te gradove, razgovarao s ljudima iz Afrike, Azije“ kaže on. Uroš ne želi da mu percepciju o svetu grade mediji, već želi da je sam kreira i to tako što će otići na razna mesta i upoznati različite kulture. Zajedno s još nekoliko prijatelja osnovao je „Klub putnika“, regionalni putnički centar koji funkcioniše kao onlajn-servis za samostalna putovanja i internet-časopis, piše Dojče vele.\nPutnička kuća – besplatan smeštaj za sve\nOvi mladi ljudi proputovali su skoro celu Afriku, dobar deo Azije, Evrope, neki od njih i severnu Ameriku. Svoje utiske, dragocene informacije i iskustva dele sa svima. Internet-časopis www.klubputnika.org prava je riznica zanimljivih putopisa, podataka, korisnih saveta za sve putnike i radoznale.\nPutnička kuća je projekat koji realizuju od 2012. godine. Prva Putnička kuća bila je u Istanbulu, a druga u Granadi. O čemu se radi, objašnjava Lazar Pašćanović, takođe iz Srbije. „Novcem koji zajedno prikupimo, od donacija posetilaca naše stranice, iznajmimo stan na dva meseca negde u svetu. Tu napravimo privremenu bazu za istraživanje regiona. U kući svako može besplatno da boravi. Cilj je da se putnici iz celog svijeta međusobno upoznaju, povežu, razmenjuju priče i iskustva. To je jedan mali korak ka izgradnji globalne kulture samostalnih, istraživačkih i kreativnih putovanja“, kaže on.\nNa red je došao Kavkaz\nOve godine Putnička kuća će biti u Tbilisiju, gruzijskoj prestonici, tokom jula i avgusta. „Kako je reč o 'domaćem' projektu, naši ljudi sa prostora bivše Jugoslavije mogu da borave najviše devet dana, dok je za ostale maksimum pet noćenja. Naravno, svako može da donira određen novčani iznos u skladu sa svojim mogućnostima, ali to nije obavezno, smeštaj je besplatan. Na našem portalu su detalji i saveti o tome kako što jeftinije stići do Gruzije i šta usput videti”, kaže Lazar.\nBez novca koje skupljaju tokom cele godine, ne bi bilo ni Putničke kuće. Donacije stižu od ljudi koji ne planiraju da posete tu Kuću, već samo žele da pomognu. Putničke kuće u Turskoj i Španiji obezbedile su smeštaj za 450 ljudi iz svih krajeva sveta. Iskustva koja nose su, kako kažu, neopisiva.\nMladi ljudi na Balkanu su veoma zatvoreni\nNamera je da sve zemlje regiona učestvuju u inicijativi i šire ideju „putničke solidarnosti“. U nastajanju je predstavništvo u Hrvatskoj, a BiH već je dobila svoje uredništvo.\n„Zbog svega što se događalo i događa na prostoru bivše Jugoslavije, odrasli smo u malom, hermetičkom prostoru iskrivljene stvarnosti. Hteli smo to da prevaziđemo, prvo s ljudima koji govore isti jezik kao mi, i tako malo po malo smo počeli da upoznajemo nama bliske kulture, da bismo na kraju stigli i do juga Afrike”, objašnjava Uroš. On smatra da mladi u BiH, Srbiji i celom regionu premalo putuju, a to je posledica jednog drugog, većeg problema, koji nema veze s novcem.\n„Patimo od nedostatka kulture radoznalosti generalno. Otvoriti uši i oči za svet oko sebe, to je putovanje. Kod nas su se te vrednosti izgubile. Zatvorenost i osećaj da smo sami sebi dovoljni je naša boljka“, kaže on.\nSolidarnost među ljudima je ključna\nUroš poručuje da su putovanja mnogo dostupnija nego što se misli, i mnogo bezbednija. „Podrazumeva se da su putovanja kakva mi zagovaramo jeftina. Potrebno je odreći se udobnosti. Nedostatak novca vas prisili na interakciju s ljudima, a to je najvrednije od svega“, dodaje Lazar. Stopiranje je naravno nezaobilazno. Tako su ti avanturisti u raznim vozilima, kamionima, teretnim vozovima, krstarili afričkim kontinentom.\nSiera Nevada Spanien\nČlan ekipe, Boris Maksimović iz Banjaluke, nedavno je objavio knjigu putopisa. „Ljudi često idući prema nekoj destinaciji, očekuju da će ih dočekati razglednica, a umesto nje dobiju račun. To je klasični turizam s fotoaparatom oko vrata koji nas ne interesuje“, kaže on.\nZa niskobudžetna putovanja neophodno je dugotrajno informisanje, brojne mogućnosti su dostupne. „Ljudi širom sveta nude besplatan smeštaj u svojim domovima. Kada je reč o prevozu, samo treba biti fleksibilan. Sesti u automobil s potpunim strancem je stvar poverenja, a ne hrabrosti“, objašnjava Boris. Solidarnost među svim ljudima tako i putnicima, dobrobit za celu zajednicu, osnovna je ideja vodilja Kluba putnika.


Niška televizija » Počinje prodaja ulaznica za utakmicu sa „Partizanom“\nTagovi: Partizan, prodaja ulaznica, Radnički\nProdaja ulaznica za utakmicu „Radničkog“ i „Partizana“ u osmini finala Kupa Srbije počinje u ponedeljak na biletarnici hale „Čair“ i u bioskopu „Kupina“. Cena za jug i sever je 300, a za istok i zapad po 600 dinara.\nBiletarnica će raditi u ponedeljak i utorak od 10 do 18 časova, a u sredu od 10 do 17 časova. U bioskopu „Kupina“ karte za ovu utakmicu mogu se nabaviti u ponedeljak i utorak u terminu od 10 do 18 časova. Nakon sastanka sa policijom, biće poznato na kojoj će tribini biti smešteni članovi „Partizanove“ navijačke grupe “Zabranjeni”. Inače, za utakmicu u Kupu važe i sezonske karte, a neće važiti akcija besplatnog ulaza za đake i starije od 65 godina, kao i za decu do 10 godina.\nUtakmica „Radnički – Partizan“ biće odigrana u sredu, 30. oktobra, od 17 časova na gradskom stadionu.\n„Sinđeliću“ poluvreme dovoljno za trijumf\nŽFK Mašinac 18. put realizuje „Naissus kup“


August 2020 – WebProfile\nSajtovi za online edukaciju Ovo je vrsta sve popularnijih sajtova, jer je i sama online edukacjia u sve većoj žiži interesovanja. Sajtovi za online edukaciju specifični su po tome što su namenjeni za veliki broj poseta, živu interakciju sa klijentima i što imaju naročito organizovanu strukturu. U mnoštvu mogućnosti koje\nBy WebProfile|2021-02-09T11:55:00+00:00August 10th, 2020|Uncategorized|0 Comments\nSajtovi sa snagom velikih poslovanja\nSajtovi sa snagom velikih poslovanja Ovakvi sajtovi imaju dosta raznovrsnog sadržaja koji zahteva posvećenost pri organizaciji i optimizaciji. Ali, isto tako, oni otkrivaju poslovanje ili predtavljanje svetu u krajnjoj svojoj specifičnosti. Ako je reč o uslugama, one su obično razvijene i širokog profila, ako je reč o proizvodima, onda su\nBy WebProfile|2021-02-09T11:58:32+00:00August 10th, 2020|Uncategorized|0 Comments\nSajtovi do 7 strana Ovo su "mali, slatki" sajtovi koji su ili onepage (kada ceo sadržaj sajta stane na jednu stranicu i pregleda se skrolovanjem) ili se grade tako da se svaka stranica zasebno otvara. Ovi sajtovi imaju nekoliko osnovnih sadržajnih stavki koje su gotovo neizostavne, a WebProfile ima ponudu\nOnline edukacija – privilegija za svakoga\nOnline edukacija - privilegija za svakoga Edukacija uopšte predstavlja temu koja je uvek aktuelna i kojoj svi posvećujemo veliku pažnju, bar u jednom delu života. Nekada je edukacija bila privilegija samo određenih društvenih slojeva, a danas je ona dostupna svima, i to na samo nekoliko klikova daleko. Neko pristupa edukaciji\nBy WebProfile|2021-02-09T11:59:27+00:00August 3rd, 2020|Uncategorized|0 Comments


KOMPLEKS „PORTO CARRAS“ SA 35% POPUSTA! SAMO U AGENCIJI TRAVELLAND! | Zabava | Kurir\n11:04h JABUKE NIKAKO NE JEDITE UVEČE! Ovo voće je vrlo zdravo, ali ne uvek!\n11:01h PLAVI BEDŽ ZA VUČIĆEV INSTAGRAM: Verifikovan profil predsednika Srbije, evo šta to znači\nČARLI, KOSTA I PITER SU 3 DEČAKA IZ FILMA TRI KARTE ZA HOLIVUD: 77\nKAKO SAM SE IZBORIO SA ANGINOM PEKTORIS: Ispovest Đorđa iz 14\nZALUDEO JE CEO REGION SA "VEŽBAJ, PI.DA TI MATERINA!" A SAD 5\t165\nMUŠKARAC ŽENI NE TREBA DA BUDE NAJBOLJI PRIJATELJ KADA SU U 46\nGLUP SI! KAD NISI DOBAR ĐAK, NIŠTA NE VREDIŠ: Ako OVO govorite 1\t13\nKURIR HOROSKOP ZA 16. FEBRUAR: Preko prijatelja ćete upoznati 7\nTANJA JOVIĆEVIĆ ISKRENO O EKV, OKTOBRU, ZADRUZI: Milan mi je 78\nLAZAR RISTOVSKI SE NE OPRAŠTA OD GLUME: Dva filma velikog glumca 1\t33\nNIKAD SE NIJE OSTVARILA KAO NJENA SESTRA! Naša publika ju je\nZabava 07.08.2017. 23:04h 07.08.2017. 23:15h\nPoslednjih nekoliko decenija „Porto Carras Grand Resort“ je izuzetno luksuzno mesto turističke ponude Grčke, a do danas je očuvao svoj poseban šarm u moru različitih ponuda Halkidikija. Mnoge planetarno poznate ličnosti odsedale su u ovom kompleksu. Sada sa turističkom agencijom „Travelland“ aranžmani za „Porto Carras“ su postali izuzetno pristupačni.\n- Imajući u vidu da u pojedinim terminima cela porodica može letovati po ceni već od 1.316 € u hotelu kakav je „Porto Carras Sithonia“, onda se može reći da je ovakav aranžman i više nego pristupačan – rekao nam je Milan Jovanić iz turističke agencije „Travelland“. – Za hotel „Porto Carras Meliton“ cene se kreću već od 1.184 €.\nU hotelu „Porto Carras Meliton“ možete odabrati aranžman sa uslugom noćenje sa doručkom, polupansion ili punpansion, dok hotel „Porto Carras Sithonia“ nudi samo uslugu „all inclusive“. Hoteli „Porto Carras Sithonia“ ili „Porto Carras Meliton“ jedino su u agenciji „Travelland“ raspoloživi u pojedinim terminima, za koje je odavno zaustavljena prodaja u drugim agencijama. Turistička agencija „Travelland“ ima ekskluzivnu prodaju za ceo hotelski kompleks „Porto Carras Grand Resort“.\n- U ovom trenutku imamo raspoloživost već za 9. ili 10. avgust za hotel „Porto Carras Sithonia“ – rekao nam je Milan Jovanić iz turističke agencije „Travelland“. – Pored ekskluzivne prodaje i raspoloživih termina, turistička agencija „Travelland“ nudi 35% popusta na zvanične cene, pa je „last minute“ ponuda zaista izuzetna.\nLjubitelji Grčke uglavnom znaju za kvalitet hotela „Porto Carras Sithonia“ i „Porto Carras Meliton“. Oba hotela su kategorisana su sa 5 zvezdica i deo su eksluzivnog hotelskog kompleksa „Porto Carras Grand Resort“. Ovaj kompleks se nalazi na samoj obali zaliva Toroneos na nekoliko hektara hotelskog imanja koje obuhvata uređene vrtove, vinograd sa sopstvenom vinarijom, golf teren, marinu, kazino, spa centar...\n- Pored sopstvenog prevoza moguće je uplatiti avio-čarter prevoz do Soluna, sa organizovanim transferom od aerodroma do hotela – naglašava Milan Jovanić iz agencije „Travelland“. – U pojedinim smenama agencija odobrava besplatnu avio-kartu za dete u pratnji dve odrasle osobe.\nSve sobe hotela „Porto Carras Sithonia“ i „Porto Carras Meliton“ su luksuzno opremljene sa elegantnim nameštajem, mermernim kupatilima i terasama sa pogledom na Toroneos zaliv i teren za golf. Sve imaju satelitsku televiziju, mermerna kupatila, klima uređaj, fen za kosu. Pored golf terena u ponudi su i drugi sportski tereni, teretana, spa, bazen sa morkom vodom, animacije i škola jahanja. Hoteli „Porto Carras Sithonia“ i „Porto Carras Meliton“ imaju više restorana sa mediteranskom i internacionalnom kuhinjom. U okviru nekoliko barova koje sadrže ovi hoteli, mogu se probati vina koja su proizvod dobijen iz hotelskih vinograda.\n- Samo u agenciji „Travelland“ moguće je izvršiti rezervaciju u standardnim sobama oba hotela „Porto Carras“ za porodice sa dvoje mlađe dece – navodi Milan Jovanić iz agencije „Travelland“. – Naravno, svako može uplatiti veće smeštajne jedinice za koje se takođe odobrava 35% popusta u svim terminima do kraja sezone.\nHoteli još poseduju i besplatan parking, market, spa centar, zatvoreni bazen, frizerski salon... Gradić Neos Marmaras je udaljen samo 1,5 km od hotela, ali je ceo kompleks „Porto Carras Grand Resort“ toliko posebna priča, da ne morate nijednom izlaziti iz hotelskog kompleksa.\n- Molimo sve zainteresovane da požure sa rezervacijama – zaključio je Milan Jovanić iz agencije „Travelland“. – Nije ostalo još mnogo raspoloživih kapaciteta iz „last minute“ ponude, a situacija se menja iz minuta u minut. Svi zainteresovani mogu izvršiti rezervacije u prostorijama agencije „Travelland“ na adresi Dobračina 43 u Beogradu ili dobiti više informacija na www.travelland.rs\nPorto CarrasPorto KarasGrčkaHalkidikiletovanjeLetoLeto 2017Porto Carras Grand Resortall inclusivePorto Carras SithoniaToroneosPorto Carras MelitonSolunlast minute\nJABUKE NIKAKO NE JEDITE UVEČE! Ovo voće je vrlo zdravo, ali ne uvek!\nvažna oznaka na društvenim mrežama\nPLAVI BEDŽ ZA VUČIĆEV INSTAGRAM: Verifikovan profil predsednika Srbije, evo šta to znači\nČARLI, KOSTA I PITER SU 3 DEČAKA IZ FILMA TRI KARTE ZA HOLIVUD: Bili su SENZACIJA Jugoslavije, ON čak nije progovorio ni reč na platnu, a evo gde su 25 godina kasnije! 77\nKAKO SAM SE IZBORIO SA ANGINOM PEKTORIS: Ispovest Đorđa iz Brčkog! Bolovi utihnuli, puls se normalizovao! 14\nZALUDEO JE CEO REGION SA "VEŽBAJ, PI.DA TI MATERINA!" A SAD POSTAO DOKTOR ZA LJUBAV: Ne dozvoli da ti žena plati piće! Deda Toni OBJASNIO ZAŠTO! (FOTO) 5\t165\nMUŠKARAC ŽENI NE TREBA DA BUDE NAJBOLJI PRIJATELJ KADA SU U VEZI: Sve što ste znali o ljubavi je POGREŠNO, ovo su najčešći mitovi, zamke i izlizane FRAZE! 46


10 znakova koji pokazuju da ste odrasli\nIZVOR: prva.rs | ČETVRTAK, 11.07.2019 | 11:21\nZnate onaj osećaj nemira kada u subotu uveče ne izađete u grad? E, kad odrastete, taj osećaj nestane i možete u miru da provedete vikend kod kuće. To je samo jedan od jasnih znakova da ste odrasli. Evo još nekoliko znakova koji dokazuju da ste postali zrela, odgovorna, odrasla osoba.


Autocenzura dominira u srpskom novinarstvu - Evropska opservatorija za novinarstvo - EJO\nLoše stanje u medijima u Srbiji izazvano je nedostatkom regulative i jasnih pravila na tržištu, saglasili su se učesnici panela o slobodi medija koji je juče održan u Evropskom parlamentu. Izvestilac EP za Srbiju Jelko Kacin, koji je jedan od organizatora skupa, rekao je da je među glavnim zadacima nove vlade donošenje medijskih zakona, podsetivši da je medijska strategija usvojena pre dve i po godine, a da zakona još nema.\nPrema njegovim rečima, tri najveća problema u srpskim medijima su autocenzura i nedostak istraživačkog novinarstva, nepostojanje transparentnosti vlasništva i porast tabloida.\n„Mediji su osnov demokratske države“, naglasio je Kacin i dodao da često nedostaje kritička analiza događaja.\nOn je naveo i da se često dešava da mediji objavljuju podatke o određenim istragama koji bi trebalo da budu poverljivi, čime je, kako kaže, ugrožena pravna država.\nKacin je podsetio da će stanje u medijima biti predmet pregovora o pridruživanju i to u nekoliko poglavlja, uključujući i ključno poglavlje 23, koje se tiče pravosuđa i osnovnih prava.\nOn je ukazao da napadači na novinare često ostaju nekažnjeni i pozdravio osnivanje Komisije za istraživanje ubistva novinara.\nŠef srpskog pregovaračkog tima sa EU Tanja Miščević istakla je rešenost vlade da u najskorije vreme podnese skupštini predloge medijskih zakona, ali je ukazala da je još važnije da se ti zakoni potom i primene.\nPredsednica Udruženja novinara Srbije Ljiljana Smajlović kritikovala je vladu zato što se izveštaj Verice Barać o korupciji u medijima još nije našao na stolu.\nOna je navela da će UNS tražiti da se u medijske zakone ugradi obaveza medija da prikažu na koji način se finansiraju, ne samo kad je reč o novcu koji dobijaju od vlade i nevladinih organizacija u Srbiji, nego i od stranih država i međunarodnih organizacija.\n„Još nemamo znakova da će to Evropska komisija podržati, a mi smo već iskusili da, ako Brisel ne zanima, ne zanima ni vladu, i to neće naći svoj put ka zakonu“, rekla je Smajlović.\nPomoćnik ministra kulture i informisanja Saša Mirković rekao je da ni posle dve i po godine od usvajanja medijske strategije Srbija nije donela zakone, ali i naglasio da je u međuvremenu došlo do dva izborna procesa i rekonstrukcije vlade.\nMirković je podsetio da su nacrti zakona o javnom informisanju, koji je krovni medijski zakon, i zakona o elektronskim medijima, na ekspertizi u Briselu i da ministarstvo „svakog dana“ očekuje komentare koji će biti analizirani i implementrirani u tekst zakona.\nOn je dodao da radna grupa radi na usaglašavanju teksta trećeg zakona, o javnim medijskim servisima, u delu koji se odnosi na finansiranje RTS i RTV i da očekuje da tokom sledećih nedelja izađe sa konkretnim predlogom o stabilnom finansiranju ta dva medija.\nPotpredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije Dragan Janjić rekao je da je srpska politička elita izgubila godine ne čineći ništa da se medijska slika i položaj novinara poboljša.\nJanjić je rekao da je tabloidizacija veoma opasan problem koji zahvata ne samo medije, već celo društvo.\nDirektorka BIRN Gordana Igrić rekla je da je za vreme vladavine DS stvoren veoma jasan sistem kontrolisanja medija koje su naredne vlade nasledile i razvile.\nPo njenoj oceni, mediji su dovedeni u situaciju da unapred odustaju od neprijatnih pitanja i istraživačkih tekstova.\n„Predaju se unapred, čak i pre nego što vlast od njih bilo šta zatraži“, rekla je Gordana Igrić.\nViše učesnika u raspravi saglasilo se da su marketinške agencije, koje su često pod indirektnom kontrolom vlasti, još jedno sredstvo za suptilnu kontrolu medija.\nPanel pod naslovom „Progovori, Srbijo“ (Speak up) u Spoljno-političkom komitetu EP organizovalo je Liberalno-demokratska grupa evropskih poslanika, kojoj pripada i Jelko Kacin.\nFoto: flickr.com (european_parliament)\nTags:autocenzura, Jelko Kacin, mediji, Saša Mirković, sloboda medija\n» Etika i kvalitet, Novinarstvo » Autocenzura dominira u srpskom novinarstvu


Vesti online / Scena / Film / Kanski festival: 60 godina "Zlatne palme"\nKanski festival: 60 godina "Zlatne palme"\nZa filmadžije širom sveta, osvajanje Zlatne palme, glavne nagrade Filmskog festivala u Kanu, predstavlja važno međunarodno priznanje. Ove godine, čuveni trofej - zlatna palmina grana na kristalnom postolju, slavi 60 godina.\nU toku su pripreme za 68. Filmski festival u Kanu\nPrvu Zlatnu palmu osvojio je 1955. američki film "Marty" u režiji Delberta Mana, sa Ernestom Borgninom u glavnoj ulozi.\nOd tada je uručena 54 puta, od kojih su je u pet navrata delila dva ostvarenja. Zlatnu palmu je jedna žena podigla samo jedanput: 1993. godine kada je Novozelanđanka Džejn Kempion pobedila s filmom "Klavir".\n* Kan: Koja književna dela su inspiracija za filmove?\n* Zlatna palma turskom filmu "Zimski san"\n* "Ljubav" dobitnik Zlatne palme u Kanu\n* Kan: "Zlatna palma" za "Drvo života"\n* Film razbesneo francuske desničare\n* "Plaćenici" u Kan stigli na ruskom tenku\nKanski festival je osnovan 1946, ali se u prvih nekoliko godina pobednicima dodeljivala samo povelja "Gran pri Međunarodnog filmskog festivala" uz rad nekog savremenog umetnika.\nGodine 1954, organizatori festivala pozvali su juvelirske dizajnere da osmisle trofej, inspirišući se palminom granom sa kanskog gradskog grba.\nNa tenderu je pobedio predlog dizajnerke Lisijen Lazon.\nTrofej - palmina grana u obliku srca na glinenom postolju, nije se svima dopadala, pa je 1963. godine povučen. Narednih deset godina, laureati su ponovo primali samo povelju.\nGodine 1974, Zlatna palma je vraćena, a 1977. je dobila sadašnji izgled za koji je zaslužna švajcarska dizajnerka Karolina Šojfele, ko-predsednica čuvene juvelirske kompanije "Šopar".\nU skladu sa ekskluzivnim ugovorom koji ga vezuje za festival, "Šopar" svake godine besplatno isporučuje 20.000 evra vredni trofej.\nPalmina grana, sa 19 zlatnih listova, izrađena je od 118 grama 18-karatnog zlata. Položena je na kilogram teško kristalno postolje u obliku brušenog dijamanta.\nOd 2013, švajcarska juvelirnica garantuje etničku "ispravnost" zlatnih komponenti nagrade, tj. da se prema radnicima - čileanskim kooperantima iz pustinje Atakama, i prirodnoj okolini postupa s poštovanjem. Kristal se doprema iz Nemačke.\nNa izradi trofeja radi sedam radnika i juvelira tokom 40 sati.\nŠta se, međutim, dešava kada Zlatnu palmu moraju da podele dva filma? Kako bi predupredili takvu mogućnost, ali i eventualnu nezgodu, naručuje se rezervna Zlatna palma bez ugraviranog datuma.\nDo trenutka njene predaje, Zlatna palma se čuva u sefu juvelirnice, a organizatorima festivala se doprema u poslednjem trenutku, uz velike mere bezbednosti i u strogoj tajnosti.\nOd 2000, mini Zlatne palme uručuju se najboljem glumcu i glumici na festivalu.\nDosad je svega šest reditelja dva puta osvajalo Zlatnu palmu: Frensis Ford Kopola "Prisluškivanje" (1974) i "Apokalipsa" (1979); Šoei Imamura "Balada o Narajami" (1983) i "Jegulja" (1997); Bil August "Pele osvajač" (1988) i "Najbolje namere" (1992); Emir Kusturica "Otac na službenom putu" (1985) i "Podzemlje" (1995); braća Žan-Pjer i Lik Darden "Rozeta" (1999) i "Dete" (2005); i Mihael Haneke "Bela traka" (2009) i "Ljubav" (2012).


Maduro vežba odbranu, iranski tankeri na dan od Venecuele - Izazov\nRadio-televizija Srbije 23. maja 2020. 08:42\nPredsednik Venecuele Nikolas Maduro se sastao sa komandantima oružanih snaga, najavljujući vežbu protivvazdušnih snaga na obali Atlantskog okeana, nešto više od 24 časa pre nego što će se na horizontu pojaviti iranski tankeri.\n"Svedoci smo vojnih vežbi na kojima se testiraju najprecizniji raketni sistemi za odbranu obale i mora… Testiramo ruski sistem Buk, apsolutno precizan… moćne rakete", rekao je Maduro.\nBorko Stefanović pozvao Fabricija da ne propagira lažne izbore i pogleda izveštaj…\nIzgrađeno međunarodno pristanište u Zemunu, nadležni najavljuju najmanje 1.500…\nĐurić: Ekonomska saradnja Beograda i Prištine neophodna, privrednici…


Šta je bivša Jugoslavija? | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nMeđunarodni sud je dobio mandat da krivično goni osobe odgovorne za konkretne zločine počinjene nakon januara 1991. godine na području danas poznatom pod nazivom bivša Jugoslavija.\nOno što se podrazumeva pod nazivom bivša Jugoslavija je teritorija države koja se do 25. juna 1991. godine zvala Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija (SFRJ). Konkretnije, sastojala se od šest republika koje su bile deo federacije: Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske, Makedonije, Srbije (uključujući pokrajine Kosovo i Vojvodinu) i Slovenije.\nProglašenja nezavisnosti Slovenije i Hrvatske 25. juna 1991. godine praktično je okončalo postojanje SFRJ. Do aprila 1992. godine još dve republike, Makedonija i Bosna i Hercegovina su usvojile deklaracije o proglašenju nezavisnosti, ostavljajući samo Srbiju i Crnu Goru u federaciji.\nOve dve preostale republike su 27. aprila 1992. godine proglasile Saveznu Republiku Jugoslaviju (SRJ). Savezna Republika Jugoslavija je 2003. godine preuređena i preimenovana u Državnu Zajednicu Srbija i Crna Gora. Ova unija je faktički formalno prestala da postoji nakon proglašenja nezavisnosti Crne Gore 3. juna 2006. i Srbije 5. juna 2006. godine.


TV Zona : Južne vesti\n16:27, 4. 5. 2020.\nOd blizu 84 miliona dinara, novca Nišlija namenjenog finansiranju medijskog sadržaja, više do dve trećine će odlukom komisije otići u medije bliske ili naklonjene SNS-u. Ove godine 650.000 dobio je i beogradski “Kurir”, ali i supruga nesuđenog portparola gradonačelnika Darka Bulatovića - Vladice Jovančića, za projekat sličan emisiji čiji je on autor i urednik.\nSvi novinari gradonačelnika Niša - sukobi interesa, lažno predstavljanje i rad bez ugovora\n09:39, 16. 10. 2019.\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović, iako često izbegava direktan kontakt sa medijima, okružen je novinarima koji rade za njega, a da nije jasno po kom osnovu i kako su za posao plaćeni kada uopšte nisu ni zaposleni u ovoj gradskoj službi. Njegov zvanični fotograf i portparol zapravo su zaposleni na sada privatnoj "Niškoj televiziji" i tvrde da su gradonačelnikovi volonteri, a zvanična pomoćnica za medije uverava da je i ona volonterka, ali na svom drugom poslu - na Gašićevoj TV “Zona plus”.\n09:04, 11. 10. 2019.\nUmesto Vladana Gašića, inače sina načelnika Bezbednosno-inforativne agencije (BIA) Bratislava Gašića, novi vlasnik TV “Zona plus” je njegov mlađi brat Nikola. Zašto je promenjen vlasnik i šta to znači za samu televiziju, direktorka ovog medija Slađana Ostojić nije odgovorila novinarima Južnih vesti.\nZbog favorizovanja Vučića “Transparentnost Srbija” podnela REM-u prijave protiv niških televizija\n15:15, 2. 4. 2017.\nSve četiri niške televizije su prekidale redovan program da bi prenosile mitinge predsedničkog kandidata SNS-a Aleksandra Vučića širom Srbije, dok to nisu učinile ni za jednog drugog kandidata. Smatrajući da su time diskriminisale druge kandidate, “Transparentonst Srbija” je podnela žalbu Regulatornom telu za elektronske medije. Vlasnici televizija kažu ili da ne znaju za prijavu, ili da je sve po Zakonu.\nLAF: Pojedini mediji zloupotrebili novac građana\n12:58, 28. 6. 2016.\nRačuni za struju iz privatnih stanova, dnevnice za izveštavanje iz grada u kom žive, enormni troškovi interneta, samo su deo spornih stvari na koje su neki niški mediji trošili novac iz gradske kase Niša, piše u izveštaju LAF-a.\nNovcem građana plaćaju sopstvenu promociju u medijima\n15:12, 30. 4. 2016.\nIako to Zakon o informisanju jasno zabranjuje, niške opštine i javna preduzeća i dalje kroz skrivene ugovore plaćaju medijima da afirmativno izveštavaju o njima, a neretko tako zabranjuju da ih kritikuju.\n"Niška televizija" i formalno prodata\n13:15, 11. 11. 2015.\nNakon što je Ministarstvo privrede odbilo žalbu drugog ponuđača, konzorcijum koji čine "Narodne novine" i direktorka TV "Zona plus" Slađana Ostojić i zvanično je postao novi vlasnik gradske televizije.\nNTV prodata "Narodnim novinama" i Slađani Ostojić\n11:18, 7. 10. 2015.\nKonzorcijum, koji čine "Narodne novine" i direktorka niške TV "Zona plus" Slađana Ostojić, kupio je "Nišku televiziju", prema nepotvrđenim informacijama po ceni od 78.000 evra, što je za 3.000 evra više od početne cene.\nUskoro nova niška televizija\n12:28, 18. 2. 2014.\nTelevizija "Zona plus", koja će se videti u Nišu preko kablovskih operatera, uskoro će početi da emituje program.\nPredsednik Upravnog odbora Nacionalne koalicije za decentralizaciju\nVlast ravnodušna na gašenje medija\n00:23, 27. 12. 2012.\nIako su za nepuna dva meseca ugašene 2 najgledanije televizije u Nišu, do sada nije zabeležena nijedna reakcija javnih funkcionera, političkih partija, ali ni novinarskih udruženja.\nUgašena TV Zona Niš?\n16:34, 24. 12. 2012.\nOko 16 sati isključeni su predajnici ove popularne niške televizije, a signala nema ni u "kablu". Zvanične potvrde informacije o gašenju još nema.\nRRA krije podatke o dužnicima\n00:00, 27. 11. 2012.\nRepublička radiodifuzna agencija odbila je da objavi spisak radio i TV stanica sa podacima o njihovim dugovanjima prema toj instituciji.\nOduzeta dozvola za rad TV Zoni\n10:29, 22. 11. 2012.\nRepublička radiodifuzna agencija saopštila je da je oduzela dozvolu za emitovanje još jednoj niškoj televiziji.\nTV Zona priprema 20 novih emisija\n10:27, 14. 9. 2011.\nTV Zona promovisala novu programsku šemu koja bi trebalo da startuje 15. septembra. U pripremi 20 novih autorskih emisija koje se tiču svih oblasti života građana juga Srbije.\nTV5 i dalje najgledanija\n00:01, 10. 1. 2011.\nTV5 i dalje ubedljivo najgledanija od svih regionalnih i lokalnih televizija u Nišu, a jutarnji program Dragana Žike Stojanovića oborio sve rekorde.\nTV Zona najgledanija\n13:15, 10. 11. 2010.\nTelevizija Zona najgledanija je niška televizija koja se vidi na području južne i centralne Srbije, pokazuju istraživanja AGB Nielsen.\nŠta gledaju Nišlije?\n10:30, 17. 2. 2010.\nTV5 i dalje je najgledanija lokalna televizija u Nišu, sledi Belle Amie. NTV i Zona skoro izjednačeni.


Predvidite svoj ljubavni život uz pomoć natalne karte ili tarota - astrosvet.rs\nPredvidite svoj ljubavni život uz pomoć natalne karte ili tarota\nAko niste astrolog i ne razumete se u tarot karte, najbolji način da saznate šta će se dešavati u vašem ljubavnom životu jeste da naučite da čitate vašu natalnu kartu i kartu vašeg partnera. Pošto ovo nije tako lako kao što zvuči, uputićemo vas u neke osnove.\nPrvo morate da nabavite efemeride – knjigu koja sadrži tabele u kojima je naznačeno gde će se nebesko telo nalaziti određenog dana. To se danas može naći i na internetu. Ako ste se odlučili za tarot, potrebno je da nađete špil karata koji vam u potpunosti odgovara.\nAko smatrate da vaše veštine nisu dovoljno napredne, vašu natalnu kartu uvek možete naručiti od profesionalnog astrologa, što je možda bolja opcija, jer, čak i ako ste upoznati sa pravilima astrologije i tarota, nije lako pročitati sopstvenu kartu.\nPripremite se: ili ćete videti ono čega se plašite ili ono čemu se nadate. Dobar čitač tarota će vam oduzeti dah već kada izvučete prvu kartu, a kvalifikovani astrolog može da vam uradi i analizu kompatibilnosti sa partnerom i kombinovanu kartu.\nKoja je razlika? Analiza kompatibilnosti prikazuje poređenja i suprotnosti. Ona vam zapravo govori na koji način će vaša natalna karta, puna zapaljive energije, hemijski uticati na drugu osobu. Sa druge strane, kombinovana karta je magična smeša vas i vašeg partnera koja može puno toga da vam kaže.\nKombinovana karta prikazuje sam odnos, što je veoma korisno kada pokušavate da odlučite šta da uradite po pitanju voljene osobe ili osobe koju ste tek upoznali. Poređenje kombinovane karte sa bilo kojom od vaše dve natalne karte će vam takođe reći da li je neko od vas dvoje zadovoljniji ili srećniji.\nJedan od opštih odgovora, astrološki govoreći, koji obično deluje, jeste odgovor na to kojim znakom vlada Venera kod vas i kod vašeg partnera.\nTarot čitanje će vam ispričati isto, samo na drugi način. Karte izlaze zavisno od toga kako ih mešate i presecate. Teorija iza toga se naziva sinhronost – da se ništa ne dešava dok nisu ispunjeni svi uslovi – i ima smisla koji god tip gatanja da koristite.\nČak i ako ne dobijete odgovore koje ste želeli od svog astrologa ili čitača tarota, setite se da su sva čitanja od strane iskusnih praktikanata prilično prosvetljujuća i da mogu da vas nateraju da se zamislite o tome šta zaista želite i kako do toga da dođete. Dobro razmislite o onome što će vam čitač reći – i verujte da će vam na kraju, ono što su oni videli jasno pomoći u životu.


Održavanje, u smislu farbanja i lakiranja, definitivno pomaže osvežavanju strukture materijala i pospešuje njegovu istrajnost, ali u nekoliko sledećih, veoma lakih saveta, ćemo vam objasniti kako da na najjednostavniji način povratite i održavate sjaj vašeg nameštaja u domaćinstvu. Takođe, otkrićemo vam i par trikova koji će ga potpuno restaurirati.\n- Preporučljivo je da nameštaj napravljen od neobrađenog drveta uvek čistite običnom krpom za prašinu, dok jako zaprljana mesta možete obrisati vlažnom. Vaši komadi nameštaja od neobrađenog drveta će biti potpuno zaštićeni, ako na njih posle čišćenja nanesete tanak sloj voska. U slučaju da koriste vlažnu krpu za prašinu prilikom čišćenja neobrađenog drveta, velike su šanse da ćete tim postupkom napraviti fleke na svom materijalu.\n- Oštećena mesta na drvetu čistite tako što sunđer natopljen vodom ostavite preko noći na delu koji je kritičan. Ujutru ćete, na vaše zaprepašćenje, primetiti da je drvo nabubrilo i da je ogrebotina na materijalu nestala.\n- Ako u retkom, ali ipak ne toliko neobičnom, slučaju posedujete drvene pločice u kuhinji, glavni savet predstavlja to da ih možete premazati maslinovim uljem, kako biste im povratili stari sjaj. Veoma blago natopite parče mekane tkanine maslinovim uljem, potom ga nežnim i kružnim pokretima, polako utrljavajte u vaš materijal.\n- Lakirani nameštaj je uvek potrebno čistiti mikrofiber krpama, a mrlje sa njega možete ukloniti toplom vodom sa dodatkom sapunice, nakon čega je veoma važno da ga dobro osušite i ispolirate.\n- Utrljavanje mešavine duvanskog pepela i jestivog ulja veoma efikasno otklanja tvrdoglave fleke od vode sa drvenog nameštaja. Umešanu masu nanesite na fleku i ostavite je tu neko vreme. Nakon pola sata je uklonite i dobro ispolirajte mesto koje ste njome tretirali.\n- Pasta za zube je savršen saveznik prilikom uklanjanja ogrebotina sa staklenih ploča stolova, trpezarijskih ili bilo kojih drugih, a sve što je potrebno da uradite jeste da nanesete kaladont i oštećeno mesto i dobro ispolirate mekom krpom.\n- Delikatni meblirani nameštaj možete čistiti vlažnom četkom, dok njegove boje možete osvežiti upotrebom posebnih, penastih sredstava za čišćenje ili obične sapunice. Veoma je važno da to radite mekom četkom i da ne preterate sa natapanjem, osim ako ne posedujete adekvatne aparate koji se ovom prilikom koriste.\n- Nameštaj sa kožnim presvlakama možete povremeno namazati mlekom za čišćenje kože, dok se mrlje sa njega moraju ukloniti odmah i uz pomoć čiste krpe, ako je to moguće. Masne fleke će sa vašeg kožnog nameštaja, usled konstantne upotrebe izbledeti, odnosno, vremenom same nestati. Stare kožne garniture se osvežavaju kombinacijom belanca iz kokošijeg jajeta i lanenog ulja.\n- Blaga smesa sapunice je savršeno sredstvo za čišćenje nameštaja od ratana, ali je potrebno da poslednjoj vodi, prilikom ispiranja, dodate veoma malo soli, kako bi ovaj specifični materijal ostao elastičan duže vreme.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija / position=1 / backUrl=/vijesti/ekonomija/254570/turci-od-2007-u-cg-ulozili-165-miliona-.html / topicId=254570 / view=comment / type=story\nSA NJEMAČKOM RAZVOJNOM BANKOM Ugovor za razvoj stručnog obrazovanja Komorski investicioni forum Zapadnog Balkana (KIF) i Njemačka razvojna banka (KfW) potisali su danas ugovor kroz "Regionalni fond za izazove (RCF)", koji dodjeljuje sredstva koja je odobrilo Federalno... 10. 12. 2019. 19:02 >> 18:59 Komentari 0\nDRECUN SMATRA Javnosti bolje predstaviti način pomoći MA Nacionalnog avio-prevoznika Montenegro Airlines (MA) treba podržati, ali bi način na koji se to radi i predstavlja javnosti mogao biti mnogo bolji, ocijenio je ekonomski analitičar Predrag Drecun... 10. 12. 2019. 18:30 >> 18:30 Komentari 0\nODRŽANA AKADEMIJA Startapovima do novih radnih mjesta Nije nužno da samo velike kompanije stvaraju radna mjesta. Startapovi takođe mogu da kreiraju radna mjesta, pokazalo je to na svom primjeru 30 kompanija, koje su, direktno ili indirektno, omogućile zapošljavanje... 10. 12. 2019. 15:37 >> 15:44 Komentari 0\nPOTROŠNJA VEĆA 12,2 ODSTO Prosječan račun za struju 30,55 eura Prosječan novembarski račun za električnu energiju za domaćinstva na nivou Crne Gore iznosi 30,55 eura. Domaćinstva u Žabljaku bilježe najnižu prosječnu potrošnju od 16,80 eura, dok je najveća prosječna... 10. 12. 2019. 13:36 >> 13:47 Komentari 0\nPROJEKAT OD SEDAM MILIONA EURA Hidroelektrana "Slap Zete" ponovo u pogonu Hidroelektrana "Slap Zete" nakon uspješne rekonstrukcije i modernizacije, danas je ponovo puštena u rad... 10. 12. 2019. 12:32 >> 12:36 Komentari 0\nTOKOM LJETA Skijališta prihodovala više od 200.000 eura Tokom Ijetnje sezone, koja je u Sportsko-turističkom kompleksu Savin kuk trajala od 6. juna do 30. septembra, ostvaren prihod dostigao je 168.806 eura, dok je u Ski-centru Kolašin 1600 za period od 6... 10. 12. 2019. 06:46 >> 06:45 Komentari 0\nNAREDNE DVIJE SEDMICE Cijene goriva bez promjena Cijene goriva ostaće nepromijenjene i naredne dvije sedmice, saopšteno je iz Ministarstva ekonomije... 10. 12. 2019. 06:32 >> 06:40 Komentari 0\nDOKAPITALIZACIJA Vlada: Za MA 155 miliona eura Vlada Crne Gore predložila je večeras dokapitalizaciju nacionalne avio kompanije Montenegro Erlajns ulaganjem 155 miliona eura u narednih šest godina i to za pokrivanje dospjelih obaveza kompanije prema... 09. 12. 2019. 22:44 >> 23:08 Komentari 0\nSAVJET ZA KONKURENTNOST Digitalna transformacija velika šansa za privredu Savjet za konkurentnost snažno je podržao inicijativu privrednih udruženja za formiranje koordinacionog i savjetodavnog tijela za digitalnu transformaciju... 09. 12. 2019. 15:55 >> 15:58 Komentari 0


Predrag Kon objasnio razloge za raniji početak raspusta | Ekspres.net\nPredrag Kon objasnio razloge za raniji početak raspusta\nVažan period pred nama\nEpidemiolog i član Kriznog štaba za borbu protiv koronavirusa Predrag Kon izjavio je da ulazimo u period nepovoljnih epidemijskih događaja - zima, slavlja, slave, katolički, pa pravoslavni Božić.\nKon je za RTS rekao da je ipak optimista da će se nastaviti pad broja novozaraženih.\nNaveo je da postoje dva razloga zašto zimski rastpust za učenike treba da počne ranije.\n"Otprilike u vreme katoličkog Božića naši ljudi koji rade na zapadu dolaze u našu zemlju, tamo je eksplozija delta plus soja korona virusa, koji mi još ovde nismo utvrdili da cirkuliše ali mislimo da je tu, ali nema dominaciju", rekao je Kon.\nDodao je da se u drugoj polovini decembra očekuje dolazak virusa gripa, koji je u regionu već prisutan i dokazan.\n"Verovatno je i on već kod nas, ali nije dostigao svoj potencijal. To je bitno zato što škole predstavljaju blizu milion ljudi koji su u zatvorenom prostoru, ako dodate roditelje i bake i deke, pola Srbije je na neki način vezano za škole, da li rade ili ne rade. To jeste razlog, ne izlazi se sa datumom, to mora biti potpuno dogovoreno i sa prosvetom. Imali smo konsultacije sa premijerkom i jasno smo rekli i da bi bilo poželjno da bude 20. decembar i da bi bilo poželjno da tada bude, to je povezano i sa praznikom, Sveti Nikola je u nedelju, pre toga bi počeo raspust, koliko znam, 31. se planira, pa je to nekih desetak dana ranije", istakao je Kon.\nVesti 24.11.2021. 09:59\nUkazao je da se to ne može raditi bez Ministarstva prosvete tako da, kaže, ima značaja i šta oni odrede.\nKada je reč o epidemijskoj situaciji, Kon je rekao da opadanja broja novozaraženih ima i ove nedelje.\n"Imali smo i prošle, počelo je to otprilike sa početkom onog produženog raspusta, tada se počeo jasno videti pad. Očekuje se da se uspori pad naredne nedelje, vidi se već i danas. To je tako zato što od te dve stvari, kovid propusnice i produženi raspust, kog sad nema, očekujemo da vidimo šta će se desiti. Da li će stagnirati na oko 2.000 dnevno ili će krenuti blagi porast, tek ćemo videti, to ne može da se predvideti toliko daleko unapred", naveo je Kon.\n"Verujem da smo daleko od protesta kakve vidmo u Beču i Holandiji"\nVesti 22.11.2021. 11:00\n"Nisu deca posebno ugrožena više, nije se bolest promenila, već se brojnost promenila, pa se otkrivaju teži i tragični slučajevi", objasnio je Kon.\nNaglasio je da je vakcinacija primarna prevencija, a da podizanje opšteg imuniteta ima značaja - to su dodaci ishrani, vitamini, to je itekako potrebno, tačno je, ali ne može da zameni vakcinu.\nkoronavirus covid-19 Predrag Kon\nPrimio 23 vakcine protiv korone!?\nŽivot 24.11.2021. 15:14


"Smestiti sve migrante u centar u BiH, to je prerizièno" - B92.net\n"Smestiti sve migrante u centar u BiH, to je prerizièno"\nSarajevo -- EU neæe doneti nikakvu odluku koja bi išla u smeru stvaranja migrantskih centara u BiH, jer bi to bilo prerizièno, izjavio je hrvatski èlan Predsedništva BiH.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 21.06.2018. | 10:52\n"Staviti u jedan sigurnosno-pravno još neizgraðen prostor jednu takvu populaciju ljudi, koja je uzdrmala i mnogo bezbednije evropske sisteme od ovih naših ovde balkanskih, bilo bi prerizièno. Ne verujem da æe se sa te strane donositi odluke", kazao je Dragan Èoviæ.\nDodao je da se mora biti vrlo jasan, jer je migrantska kriza preozbiljna kriza i ona je izrodila i potpuno novi pristup u voðenju politika u našem ne tako dalekom susedstvu.\nOn smatra da æe taj negativni odnos prema migrantima samo jaèati i upozorava da je humanitarna faza ove krize veæ završila u Maðarskoj, Austriji i Sloveniji, koje sada poblem migranata posmatraju kao bezbednosni i politièki.\n"BiH je danas jako izložena, jer nema sve svoje normalne infrastrukture državnih instrumenata kojima možemo kontrolisati taj put. Mi danas moramo biti spremni na ove dolaske, koridore, bez obzira kojim putem oni dolaze prema BiH", rekao je Èoviæ.\nPrema njegovim reèima, tokom letnjih meseci, a zbog lakšeg prelaska granice izmeðu BiH i Hrvatske, na teritoriji BiH se neæe stvarati veæi migrantski centri, kao i da se danas pravi jedan zajednièki napor da se migranti ne pomeraju sa onih prostora gde su locirani, bez obzira da li je to Turska, Grèka ili neka treæa zemlja.\nÈoviæ je kazao i da bi mogla da nastane kriza u BiH ako bi se taj problem potcenio, jer bi u izbornoj kampanji migranti mogli da posluže za "izborne poruke".\n"Neko æe namerno organizovati incident, da bi na tome gradio neku politiku u ovih par meseci. To može biti vrlo opasno i zbog toga æemo i mi u Predsedništvu BiH insistirati, da naše bezbednosne i policijske službe, da pravna država vrlo jasno funkcioniše, da korigujemo zakonska rešenja koja æe biti na evropskim nivoima, kako bi upravljali tim procesom", ocenio je Èoviæ. izjavio je hrvatski èlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Dragan Èoviæ.


Glumac Val Kilmer – biografija | Sinemanija\nGlumac Val Kilmer – biografija\nKilmer je jedan od najplodnijih glumaca svoje generacije koji je iza sebe ostavio pregršt sjajnih filmova. Najmlađi je učenik ikada primljen na dramsko odeljenje, a film sa kojim se probio na svetsku glumačku scenu jeste “Top Gan”. Poznat je kao glumac sa sjajnom moći transformacije pa je tako tokom svoje karijer glumio najrazličitije uloge od glavnih negativaca do junaka koji spašavaju svet.\nPeriod života Val Kilmera pre popularnosti\nVal Kilmer je rođen 31-og decembra 1959-te godine u Los Anđelesu, Kaliforniji. Majka mu je Gledis, a otac Eugen koji se bavio disribucijom opereme za avione. Svoje detinjstvo Kilmer je proveo zajedno sa svojom braćom. Njegov deda je poznat po tome što je bio kopač zlata u Novom Meksiku. Što se tiče njegovog detinjstva iako je od materijalnih stvari imao sve što je želeo on ipak nije bio srećan. Sa devet godina roditelji mu se razvode što njemu i braći teško pada. Nažalost njegov brat Veseli je umro kada je imao petnaest godina jer je tokom plivanja doživeo epi napad. Kilmer je tada imao osamnaeest godina i zaista dugo vremena mu je trebalo da se oporavi od ove tragedije. On je osnovnu školu pohađao u Los Anđelesu nakon koje upisuje srednju školu u koju je išao zajedno sa još jednim velikanom glumačke scene – Kevinom Spejsom. Sa sedamnaest godina upisuje “Juilliard school’s drama division” u Holivudu gde je postao član grupe 10. Ujedno on je postao najmlađa osoba koja je upisala ovu dramsku školu.\nU školi se super snalazio i već 1981-ve godine u okviru nje počeo je da igra u predstavama u pozorištu u Njujorku. On je svoju prvu filmsku ulogu dobio dve godine kasnije, ali ju je odbio kako bo mogao da nastupa u pozorištu. Krajem 1983-e godine pojavio se u Brodvejskoj predstavi u kojoj je imao priliku da nastupa rame uz rame sa Šon Penom. Iste godine dobio je svoj prvi angažman na televziji. U pitanju je bila jedna epizoda serije koja se emitovala na televiziji “ABC”. Te godine on je i ojavio svoju zbirku poezije, koja je sada veoma skupa i teško se nalazi u prodaji. Svoju najveću šansu da uspe imao je je kada je dobioo ulogu Nika RIbersa u filmu “Strogo poverljivo” 1984-te godine. U pitanju je bila parodija koja je na parodičan način prikazala život poznatog pevača Elvisa Prislija. Film je postigao solidan uspeh, a Kilmeru su vrata Holivuda nakon ovog projekta bila širom otvorena.\nSticanje popularnosti i karijera do 2000-te\nPored velikog uspeha filma, on je u njemu otpevao sve pesme koje su se pojavljivale pa je zato izdao i album koji je nosio ime kao njegov lik u filmu – Nik Rivers. Sve ovo je bilo dobro ispraćeno u medijima pa je veoma brzo Kilmer postao omiljen među ženskim delom publike i samo nekoliko meseci je bilo potrebno da dobije epitet ženskaroša. U to vreme pisali su i da voli starije žene jer je javnosti bila dobro poznata njegova veza sa Šer i Elen Barkin. Sve ovo je uticalo da on dobije na popularnosti zbog čega su mnoge filmadžije htele da ga angažuju. Sledeće godine izašla je komedija“Realn Genius” u kojoj je Val tumačio lik Kris Najta. Nakon snimanja ovog filma odlazi na kratku pauzu u Evropu da bi se vratio sa filmom koji će označiti veliki proboj njegove glumačke karijere. Bio je to akcioni film “Top Gan” u kojem je igrao zajedno sa fenomenalnim Tom Kruzom, a film je postigao veliki uspeh i zaradio preko 340 miliona dolara širom sveta. Kilmer je zahvaljujući ovom filmu postao svetski poznata zvezda i njegova karijera više nije dovođenja u pitanje. Sledeće uloge bile su u televizijskom filmu “The murders in the roue morgue”, a zatim je 1988-e godine igrao je u filmu “Willow”. Ovaj film je veoma značajan jer je na setu upoznao svoju buduću ženu Džoanu. Naredih godina igrao je Hamleta u predstavi, a 1989-te godine dobio je glavnu ulogu u filmu “Ubij me ponovo”.\nDevedesete godine počeo je fantastično jer tada izlazi film „Dorsi“ u kojem je tumačio ulogu Džima Morisona. Film je režirao Oliver Stoun, a film prati život čuvene grupe „The doors“. Veliki uspeh filma uticao je samo na tome da Kilmer postane još popularniji u medijima. 1993-e godine tumačio je sporednu ulogu u filmu „Prava star“, a iste godine učestvovao je u filmu snimanom po scenariju Kventina Tarentina „Prava romansa“. 1995-te godine dobio je glavnu ulogu u akcionom filmu „Betmen zauvek“ u kojem je tumačio naslovnu ulogu odnosno igrao lik Brusa Vejna – Betmena. Film je postao pravi bioskopski hit, a performans sjajnog Kilmer dobio je sve hvale od strane kritičara. Iste godine izašao je film „Vrelina“ u kojem je sarađivao sa Al Paćinom i Robertom de Nirom. 1996-ta takođa je bila veoma značajna za karijeru Kilmera. Te godine pojavila su se dva filma u kojima je briljirao. U pitanju je „Ostrvo doktora Moroa“ i film „Duh i tama“. Naredne godine zapažen je performans imao u filmu „Svetac“, a 1998-e godine bio je glavni akter filma „Princ Egipta“ koji je zaradio preko 218 miliona dolara širom bioskopskih blagajni. On je u ovom filmu pozajmio glas Mojsiju i tako učestvovao u svojoj prvoj animaciji.\nKilmerova karijera u novom milenijumu\nPočetkom novog milenijuma Kilmer doživljava pad karijere. On dobija ulogu u filmu produkcijske kuće Varner Bros koji doživljava totalni fijasko na bioskopslim blagajnima. U pitanju je film “Red Planet” koji je i kritički prošao katastrofalno. Iste godine bio je bio je po prvi put domaćin “Saturday night live” šoa. 2002-ge godine vratio se na filmsku scenu sa trilerom “The Salton Sea” koji je generalno dobro prošao iako je pušten u organičenom izdanju. 2003-u godinu započeo je sa angažmanom u trileru “Wonderland”. Iste godine izlazi film “Nestale”, a sledeće godine glumio je u tajnog agenta kojem je dodeljen zadatak spasavanja otetih ćerki predsednika. U pitanju je uloga agenta Roberta u filmu “Spartanac”.\nNakon ovog ilma imao je ulogu u drami, a 2004-te godine dobija angažman u Oliver Stounovom epu pod nazivom “Aleksandar”. Film je doživeo veliki uspeh, a pored njega naslove uloge tumačilu su Kolin Farel i Anđelina Žoli. 2004-te godine pojavio se u epizodi serije “Entourage”, a sledeće godine javnost je imala prilike da ga gleda u filmu “Kis, kis, beng, beng”. 2006-te godine izlaze čak dva njegova filma: „Izigran“ i naučnofantastični triler „Deža vu“ koji je postao pravi bioskopski hit. Tokom 2007-e i 2008-e godine on je imao angažmane u velikom broju projekata, a u narednom periodu radio je punom parom. Tih godina je izlazio velii broj filmova u kojima se pojavljuje Kilmer. Značajnu ulogu imao je i u horor flmu „Otapanje“ u kojem je imao zadatak da glumi doktora koji je igrom slučaja otkrio vanzemaljski oblik života koji je vekovima bio zalađen. Iste godine tumačio je lik doktora Nikolasa u filmu „Dvostruki indetitet“, a naredne godine u akionom trileru „Pištolj“ dobija priliku da sarađuje zajedno sa popularnim reperom 50 cent. Poslednji Kilmerov film jeste akciona avantura pod nazivom „Tom Sojer i Halkeberi Fin“ u kojem je tumačio lik Mark Tvena, a mediji najavljuju nasatavak čuvenog filma „Top Gan“ u kojem bi trebao da reprizira svoju ulogu Ajsmena.\nBorba sa tešom bolesti\nTokom 2014-te godine sjajni glumac oboleo je od raka grla. Najpre Kilmer je negirao da je bolestan i krio to kako od najbližih tako i od medija da bi se na kraju ipak saznalo da mu je otkriven rak grla. On je odbio lečenje ove bolesti, a u bolnicu se prijavio pod lažnim imenom kako niko ne bi saznao od čega boluje. U početku nije mogao da govori i sasvim je jasno bilo da stvar od koje boluje nije nimalo naivna. Ipak iz samo njemu poznatih razloga odlučio je da svoje zdravstvene probleme sakrije od očiju javnosti i na svom fejsbuk profile napisao: “Priča se das am u bolnici što uopšte nije tačno. Išao sam samo da se uverem da nemam rak ili bilo kakvu drugu infekciju.”\nPrva koja je javnosti potvrdila da Val ima rak jeste njegova majka, a zatim i ostali članovi porodice. Naime on je čak počeo da krvari, a početkom ove godine morao je i hitno da se operiše. Odložio je i suđenje na kojem je trebao da bude svedok jer otežano priča, dok u javnosti ga možemo videti kako nosi šalove i marame koji mu prekrivaju vrat. Iako je cela svetska javnost uzburkana ovom vesti, jedni se mole za glumca, drugi su zabrinuti jer zbog religijskih ubeđenje ne prima adekvatne terapije, dok treći pokušavaju da iskopaju što više detalja o svemu ovome. Bilo kako bilo sjajni glumac još uvek nije potvrdio da boluje od raka, kao ni koliko je on napredovao. Šve što preostaje fanovima glumca jeste da sačekaju trenutak kada će on biti spreman da javno priča o ovoj opakoj bolesti.\nbiografija bolest datum rodjenja filmovi glumac rak uloge val kilmer


PressReader - Dani: 2018-04-27 - Na listama nema haških bjegunaca\nDani - 2018-04-27 - Habemas Pravila - Piše: ADEM DŽAFEROVIĆ\nKo se može, ko ne može, a ko se uslovno može biračima ponuditi za poslanika ili predsjednika, kakve su obaveze države prema kandidatima, a kakve kandidata prema državi, šta je izborna šutnja i koliko košta njeno kršenje, tek je dio izbornih pravila koja, zasad, niko nije doveo u pitanje. Dani su prošli kroz važeći Izborni zakon i evo šta smo pronašli...\nPo važećem Izbornom zakonu BiH, izbori na svim nivoima vlasti održavaju se prve nedjelje u oktobru, osim ako se ovaj datum ne podudara s obilježavanjem vjerskog praznika jednog od konstitutivnih naroda naše zemlje. Izbore koje zbog toga nije moguće održati prve nedjelje u oktobru, Centralna izborna komisija BiH zakazuje za nedjelju nakon prve u oktobru koja se ne podudara sa vjerskim praznikom.\nCIKBiH raspisuje izbore u skladu s ovim Zakonom, te obavještava sve nadležne organe na svim nivoima vlasti i javnost o datumu održavanja izbora najmanje 150 dana prije održavanja istih. Potpisi birača\nDa biste se na izborima prijavili kao kandidat, morate ispunjavati i određene uslove. Oni su isti za sve, bilo da ste kandidat političke stranke ili koalicije, bilo da ste nezavisni.\nPolitička stranka ili nezavisni kandidat moraju podnijeti Centralnoj izbornoj komisiji BiH prijavu za učestvovanje na izborima, koja sadrži najmanje:\n1. 5.000 potpisa birača upisanih u Centralni birački spisak za izbore za članove Predsjedništva Bosne i Hercegovine;\n2. 5.000 potpisa birača upisanih u Centralni birački spisak za izbore za poslanike Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH;\n3. 3.000 potpisa birača upisanih u Centralni birački spisak za izbore poslanika Predstavničkog Političke stranke, koalicije, liste nezavisnih kandidata i nezavisni kandidati imaju pravo voditi izbornu kampanju u mirnom okruženju doma Parlamenta FBiH ili za izbore narodnih poslanika Narodne skupštine RS-a ili za izbor predsjednika i potpredsjednika Republike Srpske;\n4. 500 potpisa birača upisanih u Centralni birački spisak za izbore poslanika u kantonalne skupštine Federacije u kantonu u kojem broj birača upisanih u Centralni birački spisak na dan raspisivanja izbora nije bio veći od 100.000 birača ili 1.000 potpisa za izbore u kantonu u kojem je ovaj broj bio veći od 100.000 birača upisanih u Centralni birački spisak;\n5. 100 potpisa birača upisanih u Centralni birački spisak za izbore za općinsko vijeće, odnosno skupštinu opštine i za načelnika općine, u općini u kojoj broj birača upisanih u Centralni birački spisak na dan raspisivanja izbora nije bio veći od 10.000 birača ili 200 potpisa za izbore u općini u kojoj je ovaj broj bio veći od 10.000 birača upisanih u Centralni birački spisak;\n6. pet odsto potpisa birača upisanih u Centralni birački spisak za izbore za općinsko vijeće, odnosno skupštinu opštine i za načelnika općine, u općini u kojoj broj birača upisanih u Centralni birački spisak na dan raspisivanja izbora nije bio veći od 1.000 birača upisanih u Centralni birački spisak.\nOsim toga, morate biti i punoljetni državljanin BiH, registrirani birač u izbornoj jedinici za koju se kandidujete, da u toj izbornoj jedinici imate prijavljeno prebivalište najkasnije do dana raspisivanja izbora, da niste kažnjeni zabranom kandidovanja i da nema smetnji propisanih odredbama Izbornog zakona BiH.\nPo zakonu, nijedno lice koje je na izdržavanju kazne izrečene od Međunarodnog suda za ratne zločine za bivšu Jugoslaviju, nijedno lice koje je pod optužnicom Suda, a koje se nije povinovalo naredbi da se pojavi pred Sudom, ne može biti upisano u Centralni birački spisak, niti može biti kandidat, niti imati bilo koju imenovanu, izbornu ni drugu javnu funkciju na teritoriji Bosne i Hercegovine.\nOsim toga, sve dok neka politička stranka ili koalicija ima na funkciji ili položaju u političkoj stranci takvo lice, smatrat će se da ne ispunjava uslove za učešće na izborima.\nTakođer, nijedno lice koje je na izdržavanju kazne koju je izrekao sud druge zemlje ili lice koje se nije povinovalo naredbi da se pojavi pred sudom druge zemlje zbog ozbiljnih povreda humanitarnog prava, a Međunarodni sud za ratne zločine za bivšu Jugoslaviju razmatrao je njegov dosje prije hapšenja i utvrdio da zadovoljava međunarodne pravne standarde, ne može biti upisano u Centralni birački spisak, biti kandidat, niti imati bilo koju imenovanu, izbornu ni drugu javnu dužnost na teritoriji BiH. Samo ako podnesu ostavku\nSudije redovnih i ustavnih sudova, tužioci i njihovi zamjenici, pravobranioci i njihovi zamjenici, ombudsmeni i njihovi zamjenici, članovi sudova, domova i vijeća za ljudska prava, notari, policijski i državni službenici, generalni revizori i zamjenici generalnog revizora u institucijama u Bosni i Hercegovini, guverner i viceguverneri Centralne banke BiH, pripadnici Oružanih snaga BiH, pripadnici Obavještajno-sigurnosne agencije BiH, kao i diplomatski i konzularni predstavnici BiH u inozemstvu koji imaju diplomatski status u skladu s Bečkom konvencijom iz 1961. godine o diplomatskim odnosima, mogu se kandidovati za javnu izbornu dužnost samo ako prethodno podnesu ostavku na taj položaj ili postupe u skladu sa zakonima koji regulišu njihov status.\nZa izbore na svim nivoima vlasti dva ili više ovjerenih nezavisnih kandidata mogu se udružiti i podnijeti jednu listu nezavisnih kandidata, pod jednim imenom i akt o određivanju lica ovlaštenog za zastupanje pred Centralnom izbornom komisijom BiH. Lista nezavisnih kandidata podnosi svoj zahtjev za ovjeru najkasnije 110 dana prije dana izbora.\nMaksida Pirić, portparolka CIK-a BiH, kazala nam je da zvanična izborna kampanja traje 30 dana, te da počinje isto toliko dana prije dana izbora.\n“Pravila ponašanja političkih subjekata propisana su poglavljem 7. Izbornog zakona BiH i djelom Poglavljem 16. Izbornog zakona BiH. U pomenutim poglavljima stoji da političke stranke, koalicije, liste nezavisnih kandidata i nezavisni kandidati imaju pravo voditi izbornu kampanju u mirnom okruženju, organizirati i održavati javne skupove na kojima mogu slobodno iznositi svoje stavove kako bi stekli podršku birača i štampati i dijeliti plakate, postere i druge materijale u vezi sa izbornom kampanjom”, ističe Pirić.\nZa javni skup nije potrebno odobrenje nadležnog organa, s tim što je organizator dužan 24 sata prije održavanja takvog skupa o tome obavijestiti organ nadležan za održavanje javnog reda i mira.\nPrema odredbama Izbornog zakona, nadležni općinski organi dužni su osigurati ravnopravan tretman političkim strankama, koalicijama, listama nezavisnih kandidata i nezavisnim kandidatima koji su ovjereni za učešće na izborima u njihovim zahtjevima da javna mjesta i javne objekte koriste u svrhu kampanje, uključujući održavanje skupova, izlaganje oglasa, plakata, postera i drugog sličnog materijala.\nPirić podsjeća da je građanima “zabranjeno uklanjati, prekrivati, oštećivati ili mijenjati štampane oglase, plakate, postere ili druge materijale koji se, u skladu sa zakonom, koriste u svrhu izborne kampanje”.\n“CIKBiH zabranit će isticanje, štampanje i rasturanje oglasa, plakata, postera i drugih materijala na kojima se žene ili muškarci predstavljaju na stereotipan i uvredljiv ili ponižavajući način i naložiti političkoj stranci, koaliciji, listi nezavisnih kandidata ili nezavisnom kandidatu da postavljene materijale ukloni. Odluka Centralne izborne komisije BiH je konačna u upravnom postupku, ali se protiv nje može pokrenuti upravni spor”, pojašnjava portparolka CIK-a.\nNadležni organi neće dozvoliti političkim strankama, koalicijama, listama nezavisnih kandidata i nezavisnim kandidatima da postavljaju oglase, plakate, postere, odnosno da pišu svoja imena ili slogane koji su u vezi sa izbornom kampanjom unutar ili na zgradama u kojima su smješteni organi vlasti na svim nivoima, javna preduzeća, javne ustanove i mjesne zajednice, na vjerskim objektima, na javnim putevima i javnim površinama, osim na mjestima predviđenim za plakatiranje i oglašavanje.\nU periodu koji počinje 24 sata prije otvaranja biračkih mjesta i traje do njihovog zatvaranja, političkim strankama, koalicijama, listama nezavisnih kandidata i nezavisnim kandidatima i kandidatima na listama pripadnika nacionalnih manjina, zabranjeno je učešće u javnim političkim aktivnostima, što uključuje, ali se i ne ograničava samo na:\n4. korištenje megafona ili drugih razglasnih uređaja u cilju uticanja na birače;\nSankcije za kršenje ovih odredbi mogu biti novčane do 10.000 KM ili uklanjanje kandidata sa liste ili poništenje ovjere učešća političkog subjekta na izborima.\nŠto se tiče posmatranja izbora, to mogu činiti samo akreditirani posmatrači, a oni mogu biti predstavnici ovjerenih političkih subjekata, udruženja građana ili međunarodnih organizacija..\nGrađanima je “zabranjeno uklanjati, prekrivati, oštećivati ili mijenjati štampane oglase, plakate, postere ili druge materijale koji se, u skladu sa zakonom, koriste u svrhu izborne kampanje”\nPirić: Izborna kampanja, po zakonu, traje 30 dana


U korak s vremenom: Biometrijski sistem za Kontrolu pristupa - Videomont\nHomeBlogU korak s vremenom: Biometrijski sistem za Kontrolu pristupa\nU korak s vremenom: Biometrijski sistem za Kontrolu pristupa\tLeave a comment\nBlog\t February 17, 2020 March 9, 2020 goran\n“Kontrola pristupa” je termin sa kojim se većina ne susreće često, ali se sa samim postupkom kontrole pristupa susrećemo gotovo svakodnevno. Ako želite da posetite bioskop, pozorište, muzej, koncert, provozate se autobusom ili vozom – biće vam potebna karta. Pre nego što napustite prodavnicu, sačekaćete svoj red na kasi. Sa ovakvim “proverama” susrećemo se veoma često, pa na njih ni ne gledamo kao na svojevrsnu kontrolu pristupa, nego kao na proces kroz koji prolazimo već po automatizmu. S druge strane, prisustvo fizičkog obezbeđenja, u vidu stražara, graničara, izbacivača, recepcionera – sigurno ćemo primetiti, posebno ako svoj posao obavljaju pomalo indiskretno. Dakle, zaštita se može vršiti angažovanjem fizičkog obezbeđenja, ugradnjom mehaničkih brava, ali i putem tehnoloških rešenja, koja uključuju alarmne sisteme. U zavisnosti od stepena sigurnosti koji lokacija traži, sisteme kontrole pristupa možemo primeniti na razne načine – biometrija lica, otisak prsta, kartice… Ovakvi sistemi organizacijama i kompanijama štede vreme i novac i unapređena su zamena za brave i fizičko obezbeđenje.\nIdeja na kojoj je je zasnovan savremeni sistem kontrole pristupa, tiče se kombinacije automatizacije celog procesa, postizanja visokog stepena zaštite, te implementacije savremene tehnologije i sofisticiranih softvera. Sve kompanije i moderne organizacije, moraju na vreme misliti o zaštiti ljudi i imovine, kroz instalaciju sistema koji će kontrolisati kretanja ljudi, prema unapred utvrđenim pravilima. Kvalitetan sistem kontrole pristupa daje odgovore na tri važna pitanja: ko, gde i kada. Ko ima pristup kojim prostorijama i u kojim vremenskim intervalima. Matrix COSEC sistem nudi sveobuhvatan i fleksibilan softver za kontrolu pristupa, a dizajniran je tako da se prilagodi i zadovolji potrebe svake organizacije. Posebno zanimljive su napredne tehnologije koje se tiču biometrijskog sistema za kontrolu pristupa.\nBiometrija je tehnika koja podrazumeva identifikaciju osobe na osnovu jedinstvenih fizičkih karakteristika, poput geometrije lica ili otiska dlana ili prsta. Sistem obavlja kontrolu pristupa, tako što senzor prvo prikuplja biometrijski uzorak. Modul potom upoređuje prikupljeni uzorak sa uzorkom koji je pohranjen u bazi pod određenim korisničkim imenom. Ako sistem uoči poklopanja parametara, uzimajući u obzir dozvoljenu granicu greške, pristup se odobrava.\nSama procedura očitavanja je veoma jednostavna. Prvi korak je učitavanje korisnika, kroz unošenje pristupnih polisa. Sledi identifikacija i verifikacija korisnika, odnosno validacija polisa. Krajnji rezultat može biti dvojak: dozvoljen ili odbijen pristup. U slučaju da parametri nisu prepoznati, vrata ostaju zatvorena, a pokušaj ulaska je snimljen. Ako zatim dođe do pokušaja nasilnog ulaska, aktivira se alarm. Opcija Automatske distribucije otisaka, nudi eliminaciju odvojenog upisivanja za svaka vrata. Ovakva opcija je posebno pogodna za kompanije koje posluju na više lokacija. Biometrijski sistem kontrole pristupa nudi brojne opcije i ima brojne prednosti:\nbiometrijski uzorak je za svaku osobu jedinstven, budući da su i fizičke karakteristike pojedinca jedinstvene\nbiometrijski uzorci teško se kradu ili reprodukuju (postoji i “liveness” detektor, koji utvrđuje da li je uzorak zaista živ ili je reč o pokušaju obmane)\nnivo sigurnosti je za sve isti (ne postoje šifre koje su komplikovanije ili jednostavnije za razbijanje)\nnema neovlašćenog prijavljivanja (prilikom evidencije radnog vremena, kolege ne mogu da prijave jedan drugog)\nKada poredimo biometrijski sistem i sistem upotrebe kartica, tagova i USB tokena, moramo istaći da je reč o potpuno drugom nivou kontrole pristupa i bezbedonsnih mera. Biometrijski sistem rešava problem pamćenja lozinki i otuđivanja kartica. Krađa identiteta je znatno otežana, praktično onemogućena. Osobe ne moraju proveravati da li uvek uz sebe imaju karticu, ne moraju pamtiti šifre – sve što im je potrebno za proveru identiteta nose svakodnevno, a to je njihov biometrijski uzorak!\nOno što bi, eventualno, moglo da zastraši nekog ko se prvi put susreće s biometrijskim sistemom kontrole pristupa, tiče se uglavnom zaštite podataka i fizičke sigurnosti. Dakle, koliko god određeni tehnološki napredak mogao da doprinese sigurnosti i bezbednosti poslovanja, u obzir se moraju uzeti i moguća narušavanja ljudskih prava i zaštite privatnosti. Istina je da je za implementaciju biometrijskih sistema, neophodno prikupljanje biometrijskih uzoraka. Pojedinci se ne osećaju prijatno kada se od njih traži da prilože otisak svog prsta, jer strahuju od krađe identiteta. Da bi se razbile sve zablude i predrasude, važno je napomenuti da se prikupljeni otisci, bilo dlana ili prsta, čuvaju u bazi u vidu alfanumeričkog zapisa, koji se pripisuje određenom otisku na osnovu patentiranog algoritma. Ovako dobijeni kod je neinvertibilan i ne može se ponovo razložiti na otisak prsta ili dlana, što znači da se ne može ni zloupotrebiti.\nBudući da sa sobom ne nosimo karticu koju je moguće otuđiti, pojedinci se plaše da će im lopov fizički nauditi, u želji da prikupi njihov biometrijski uzorak. Međutim, osobe koje su spremne na tako ozbiljne kriminalne aktivnosti, upućene su i u postojanje ranije pomenutih “liveness” detektora. Reč je o detektorima koji ne dozvoljavaju pristup ukoliko registruju da uzorak nije živ. Samim tim, bojazan od toga da će nam neko fizički nauditi da bi dobio pristup određenom objektu, zaista nema osnovu.\nBiometrijski sistem za kontrolu pristupa otvara nam vrata ka novoj generaciji bezbednosnih sistema. Tehnologija koja stoji iza ovih sistema, usavršena je do najsitnijih detalja, te mudro koristi jedinstvenost svake osobe kao varijablu koja će unaprediti zaštitu njihove bezbednosti. Kompanije i organizacije koje nastoje da idu u korak s vremenom, svakako će uložiti u implementaciju sistema koji šifru i čip zamenjuju jednostavnim otiskom prsta.\n← Šta se sve u kompaniji menja nakon implementacije sistema za Evidenciju radnog vremena i Kontrolu pristupa\nAlarmni sistemi – žični ili bežični →


Energyobserver - Informacije o energetici iz jugoistočne Evrope\nNA-DANASNJI-DAN / NA DANAŠNJI DAN 11. APRIL\n1977 Umro je francuski pisac Žak Prever (Jacques Prevert) "pesnik ljubavi, prijateljstva i sreće", autor pesme "Barbara", veoma popularan medju mladima 50-ih godina prošlog veka. Poznat je i po scenarijima za filmove Marsela Karnea (Marcel Carnet) "Obala u magli", "Hotel Sever", "Deca raja" i "Ljubavnici iz Verone".\n11.04.2021 · NA-DANASNJI-DAN__/_NA_DANAŠNJI_DAN_11._APRIL\nNA-DANASNJI-DAN / NA DANAŠNJI DAN 21. FEBRUAR\n1437 - U manastiru u Pertu (Škotska) ubijen je škotski kralj Džejms I (James). Zaveru su pripremili pripadnici visokog plemstva da bi sprečili kralja da učvrsti svoju vlast i smanji njihov uticaj na vodjenje državnih poslova. 1513 - Umro je papa Julije II (Iulius), zaštitnik umetnosti i umetnika. Tokom njegovog pontifikata (od 1503) Papska država je postala centar umetnosti i kulture. Po papinoj narudžbi Mikelandjelo (Michelangelo) je oslikao Sikstinsku kapelu, Rafaelo Santi (Raffaello) njegove privatne odaje, a Bramante je obnovio crkvu Svetog Petra u Vatikanu. 1613 - Na ruski presto je stupio Mihail, sin moskovskog patrijarha Filareta, rodonačelnik dinastije Romanov koja je vladala Rusijom do 1917. 1677 Umro je holandski filozof Baruh de Spinoza (Baruch), jedan od najznačajnijih i najdoslednijih predstavnika racionalističke i monističke filozofije. Njegova misao, izneta u kapitalnom delu "Etika", izvršila je veoma značajan uticaj na evropsku filozofiju. Kritički odnos prema Bibliji i Talmudu izazvali su gnev u teološkim krugovima, a jevrejska zajednica ga je 1656. anatemisala i isključila iz svojih redova. 1794 - Rodjen je meksički general i državnik Antonio Lopes de Santa Ana (Lopez, Anna), predsednik Meksika nekoliko puta izmedju 1833. i 1855, kada je oboren u narodnom ustanku pod vodjstvom liberala. Upamćen je i po osvajanju tvrdjave Alamo u Teksasu 1836, kada je oko 4.000 vojnika pod njegovom komandom masakriralo oko 200 branilaca tvrdjave, medju kojima i legendarnog Dejvi Kroketa (Davy Crockett). 1866 - Rodjen je nemački bakteriolog August fon Vaserman (von Wassermann), koji je 1906. pronašao metodu za utvrdjivanje sifilisa (Vasermanova reakcija). 1893 - Rodjen je španski gitarista Andres Segovija (Segovia) najveći majstor tog instrumenta u 20. veku, jedan od prvih gitarista koji je tehniku gitare prilagodio polifoničnim delima. 1911 - Japan i SAD su potpisali trgovinski ugovor kojim je ograničen priliv japanskih radnika u Ameriku. 1916 - Nemačkim napadom počela je bitka kod Verdena u Francuskoj, najduža i najkrvavija u Prvom svetskom ratu. U bici koja je okončana 18. decembra poginulo je oko milion nemačkih i francuskih vojnika. 1941 - U avionskoj nesreći je poginuo kanadski fiziolog Frederik Grant Banting (Frederick), koji je s Čarlsom Bestom (Charles) 1921. izolovao insulin. Godine 1923. dobio je Nobelovu nagradu za medicinu koju je podelio sa svojim saradnikom Džonom Maklaudom (John Macleod). 1943 - Britanski kralj Džordž VI (George) dodelio je Rusima odlikovanje "Mač časti" za odbranu Staljingrada u Drugom svetskom ratu. 1947 - Američki pronalazač Edvin Herbert Lend (Edwin, Land) demonstrirao je u Njujorku prvu "instant kameru", Polaroid. 1958 - Gamal Abdel Naser (Nasser) izabran je za prvog predsednika Ujedinjene Arapske Republike, federacije Egipta i Sirije. 1965 - Tokom govora na skupu Afro-američke organizacije jedinstva, u Njujorku je ubijen američki borac za gradjanska prava i vodja američkih crnaca Malkolm Eks (Malcolm X). 1972 - Ričard Nikson (Richard Nixon) je doputovao u Peking, kao prvi predsednik SAD u poseti Narodnoj Republici Kini. Time je počela normalizacija američko-kineskih odnosa i otvoren je put za prijem Kine u UN i njeno stalno mesto u Savetu bezbednosti. 1974 U Skupštini SFR Jugoslavije proglašen je novi Ustav kojim su definisane promene u odnosima federacije i federalnih jedinica i ustrojstvo federalne zajednice. Republike su faktički postale nacionalne države, a autonomne pokrajine Kosovo i Vojvodina "konstitutivni elementi" federacije, čime je njihova veza sa Republikom Srbijom svedena na minimum. 1983 - U etničkim nemirima posle izbora u indijskoj državi Asam poginulo je više od 800 ljudi. 1991 - Umrla je engleska balerina Margot Fontejn (Fonteyn) jedna od najvećih balerina 20. veka. Sa izvanrednim uspehom interpretirala je širom sveta glavne uloge u baletima "Žizela", "Labudovo jezero", "Začarana lepotica", "Žar ptica". Gostovala je u Beogradu 1954. 1992 - Savet bezbednosti UN doneo je rezoluciju 743 o upućivanju mirovnih snaga UN u SFR Jugoslaviju (UNPROFOR) sa mandatom od 12 meseci. Komandni punkt 14.000 "plavih šlemova" biće smešten u Sarajevu, glavnom gradu Bosne i Hercegovine. 1997 - Pristalice i simpatizeri srpske koalicije "Zajedno", koji su gotovo tri meseca protestovali širom Srbije zbog poništavanja rezultata lokalnih izbora, okupili su se u Beogradu da proslave konstituisanje Skupštine grada, prve posle Drugog svetskog rata u kojoj na vlasti nisu bili komunisti. Svečani čin tog dana bio je skidanje zvezde petokrake, simbola komunizma, sa kupole Gradske skupštine. Za gradonačelnika je izabran lider Demokratske stranke Zoran Djindjić. 2001 - U Kandaharu, sedištu talibana, više od 1.000 ljudi prisustvovalo je javnom izvršenju smrtne kazne vešanjem nad dve žene optužene za prostituciju. 2002 - Američki predsednik Džordž Buš doputovao je u zvaničnu posetu Kini. To je prva poseta jednog američkog predsednika Kini posle 30 godina. Ričard Nikson je poslednji američki predsednik koji je bio u zvaničnoj poseti Kini, koja je označila prekid neprijateljstva dve države. 2007 - U Beču su počeli finalni pregovori Beograda i Prištine o predlogu specijalnog izaslanika UN za status Kosova Martija Ahtisarija, koji su trajali do 2. marta i na njima nije došlo do približavanja stavova o statusu Kosova. I poslednja runda pregovora 10. marta u Beču, takodje je završena bez dogovora. 2012 - Evropska unija je odobrila paket pomoći Grčkoj od 130 milijardi evra kako bi se izbegao haotičan bankrot ove zemlje, nakon što je Atina prihvatila nepopularne mere štednje, a privatni vlasnici obveznica da preuzmu veće gubitke. I pored toga ministri finansija evro zone izrazili su duboku sumnju u sposobnost Grčke da se oporavi i izbegne bankrot na duži rok. 2015 - Umro je Holm Zundhausen (Sundhaussen) nemački istoričar i profesor koji se bavio problemima srpske, jugoslovenske i balkanske istorije. 2018 - Ubijeno je 346 ljudi u istočnoj Guti od kada su 4. februara sirijske snage i njeni saveznici pokrenule ofanzivu u pobunjeničkoj enklavi istočno od Damaska, saopštila je Kancelarija UN za ljudska prava. / BETA.RS\n21.02.2021 · NA-DANASNJI-DAN__/_NA_DANAŠNJI_DAN_21._FEBRUAR\nNA-DANASNJI-DAN / NA DANAŠNJI DAN 24. JANUAR\n1712 Rodjen je pruski kralj Fridrih II Veliki (Frederick) koji je po dolasku na presto 1740, u duhu prosvećenog apsolutizma reformisao zakonodavstvo i sudski postupak. U dvorcu "Sansusi" okupljao je filozofe, pisce i umetnike, medju kojima i Voltera (Voltaire). Teritorijalno proširena i vojno ojačana, Pruska je za njegove vladavine bila jedna od najvećih evropskih sila.\n24.01.2021 · NA-DANASNJI-DAN__/_NA_DANAŠNJI_DAN_24._JANUAR\nNA-DANASNJI-DAN / NA DANAŠNJI DAN 10. JANUAR\n49. p.n.e. Gaj Julije Cezar izgovorio je čuvenu rečenicu "Alea iacta est" (Kocka je bačena) i prešao reku Rubikon (po jednoj varijanti današnja rečica Fiumicino u gornjoj Italiji, po drugoj Pisatelo kod Ravene, granica izmedju Italije i Galije), što je označilo novo razdoblje u istoriji Rimskog carstva počeo je gradjanski rat protiv Pompeja i Senata koji je završen uvodjenjem Cezarove diktature. Pripadnici republikanske opozicije ubili su Cezara 44. p.n.e.\n10.01.2021 · NA-DANASNJI-DAN__/_NA_DANAŠNJI_DAN_10._JANUAR\nNA-DANASNJI-DAN / NA DANAŠNJI DAN 3. JANUAR\n106. p.n.e. - Rodjen je rimski pisac, filozof, političar i govornik Marko Tulije Ciceron. Zaslužan je za prenošenje i popularizaciju grčke kulture i najznačajniji je predstavnik eklekticizma u filozofiji poslednjeg veka p.n.e. Ubijen je 43. po nalogu Marka Antonija koga je oštro napao u svojim besedama "filipikama" ("Besede o besedništvu", "O besedniku", "O prijateljstvu").\n03.01.2021 · NA-DANASNJI-DAN__/_NA_DANAŠNJI_DAN_3._JANUAR\nNA-DANASNJI-DAN / NA DANAŠNJI DAN 5. DECEMBAR\n1791 Umro je austrijski kompozitor Volfgang Amadeus Mocart (Wolfgang, Mozart), centralna ličnost bečke klasike i jedan od najplodinijih muzičara. Napisao je oko 600 dela, medju kojima su opere, simfonije, koncerti za klavir, violinu i druge instrumente, kantate, mise ("Figarova ženidba", "Čarobna frula", "Praška simfonija", "Simfonija u g-molu", "Rekvijem", "Mala noćna muzika").\n05.12.2020 · NA-DANASNJI-DAN__/_NA_DANAŠNJI_DAN_5._DECEMBAR\nNA-DANASNJI-DAN / NA DANAŠNJI DAN 4. DECEMBAR\n1679 Umro je engleski filozof Tomas Hobs (Thomas Hobbes), predstavnik klasičnog engleskog empirizma. Ideje o čoveku kao slobodnom pojedincu i državi kao veštačkoj tvorevini nastaloj na osnovu ugovora pojedinaca, izneo je u delima "Levijatan", "Osnovi prirodnog zakona i politike", "O čoveku", "O telu", "O gradjaninu".\n04.12.2020 · NA-DANASNJI-DAN__/_NA_DANAŠNJI_DAN_4._DECEMBAR\nNA-DANASNJI-DAN / NA DANAŠNJI DAN 21. OKTOBAR\n1917 Rodjen je američki trubač, pevač, kompozitor i šef orkestra Džon Birks "Dizi" Gilespi (John, Dizzy Gillespie), jedan od najboljih trubača i improvizatora u istoriji džeza. Imao je presudnu ulogu u stvaranju "bi-bap" muzike.\n21.10.2020 · NA-DANASNJI-DAN__/__NA_DANAŠNJI_DAN_21._OKTOBAR\nNA-DANASNJI-DAN / NA DANAŠNJI DAN 18. OKTOBAR\n1931 Umro je američki pronalazač Tomas Alva Edison (Thomas). Patentirao je više od 1.000 izuma, među kojima su električna sijalica sa ugljenim vlaknom, fonograf, mikrofon, kinetoskop. U njegovoj čuvenoj laboratoriji u Menlo Parku, blizu Njujorka radio je 1884. i Nikola Tesla.\n18.10.2020 · NA-DANASNJI-DAN__/_NA_DANAŠNJI_DAN_18._OKTOBAR\nNA-DANASNJI-DAN / NA DANAŠNJI DAN 11. OKTOBAR\n1579 U Carigradu je ubijen turski državnik i vojskovodja poreklom iz Bosne Mehmed-paša Sokolović. Proslavio se u mnogim ratovima, obnovio je tursku flotu uništenu u bici kod Lepanta 1571, a od 1566. bio je veliki vezir. Atentat je izvršio jedan derviš.\n11.10.2020 · NA-DANASNJI-DAN__/_NA_DANAŠNJI_DAN_11._OKTOBAR\nSRBIJA ALEKSANDAR VUČIĆ PUTIN TRAMP SOLARNA ENERGIJA VETRENJAČE BiH EUROAKTIV CINS KRIK\nCopyright © energyobserver 2017


Hrvatska neće zadržavati izbeglice\nBeta 18. septembra 2015. 17:30\nHrvatski premijer Zoran Milanović izjavio je da će Hrvatska od danas primenjivati nove metode i indirektno najavio da će izbeglice koje ulaze u Hrvatsku uputiti do granice s Mađarskom.\n„Prelazimo na plan B, jer više ne možemo popisivati i smeštati izbeglice kojima Hrvatska nije destinacija“, rekao je Milanović danas na vanrednoj konferenciji za novinare.\nOn je istakao da su izbeglice dobrodošle, ali da su hrvatski kapaciteti mali.\nPremijer je poručio da neće dopustiti da Hrvatska postane sabirni centra izbeglica, pošto su se neke susedne zemlje ogradile od problema. „Nećemo sprečavati ulazak, ali ni izlazak izbeglica“, rekao je premijer.\nUpitan znači li to da će organizovano prevoziti ljude koji iz Srbije ulaze u Hrvatsku prema Sloveniji, Milanović je odgovorio da je Mađarska bliža.\n„Šta nam preostaje, da ugrozimo hrvatsku ekonomiju? Imamo srce, ali imamo i mozak“, rekao je premijer na dodatno pitanje znači li da će izbeglice početi organizovano da prevoze do granice s Mađarskom koja je danas počela da gradi zid na granici s Hrvatskom.\nNa ponovljeno pitanje da precizira šta znači plan B, Milanović je odgovorio da ne može da bude konkretniji. Nije želeo da precizira u kom će vremenskom roku početi da prevoze izbeglice prema granici, rekavši samo da je to „užasno kratko vreme“.\nPrema poslednjim podacima, u Hrvatsku je od srede ujutro ušlo više od 14.000 izbeglica. Više hiljada njih nalazi se u Belom Manastru koji se nalazi blizu mađarske granice. Izbeglice smeštene u Zagrebu pokušavaju samoinicijativno da pređu u Sloveniju, koja je najavila da će ih vraćati u Hrvatsku.


NBA zvezde "švercuju" poklone: Obezbeđenje im nije dalo da zamene dresove, Kajri i Adebajo ih prevarili! (VIDEO) | Košarka\nNBA zvezde "švercuju" poklone: Obezbeđenje im nije dalo da zamene dresove, Kajri i Adebajo ih prevarili! (VIDEO) | MONDOBA\nNBA zvezde "švercuju" poklone: Obezbeđenje im nije dalo da zamene dresove, Kajri i Adebajo ih prevarili! (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n26.01.2021. / 10:06\nAutor Nebojša Šatara 26.01.2021. / 10:06\nPrvo su im branili, ali su na kraju ipak uspeli da doskoče obezbeđenju.\nAh ta pravila... Zanimljiva scena odigrala se posle meča Majamija i Bruklina.\nSusret u NBA ligi pripao je Bruklinu 98:95, ali su "pobedu" odneli i Kajri Irving i Bam Adebajo - njih dvojica su "prošvercovali" dres!\nNaime, u NBA ligi vladaju vrlo stroga pravila zbog pandemije korona virusa i organizatori čine sve da spreče eventualno širenje virusa među igračima.\nIpak, Adebajo i Irving su uspeli da urade ono što se ne sme - da jedan drugom daju dres!\nZapravo, sve je počelo par dana ranije kada su Irving i Adebajo bili na terenu takođe u susretu Majamija i Bruklina, ali tada po završetku meča Irving nije mogao da da dres igraču Majamija.\nSecurity stopping Kyrie Irving and Bam Adebayo’s jersey swappic.twitter.com/YsoWaSVPdZ\n— NBA Central (@TheNBACentral)January 24, 2021\nZaustavilo ih je obezbeđenje tom prilikom, jer je protivno novim pravilima, ali u meču odigranom u noći između ponedeljka i utorka, njih dvojica su uspela da im "doskoče".\nKrišom je Kajri dao svoj dres Adebaju, ovaj ga potom stavio pod svoj dres i tako izbegao zaustavljanje obezbeđenja. Kamere su to naravno sve snimile.\nKyrie having to sneak his jersey to Bam.pic.twitter.com/HeWvj3skOE\n— Hoop Central (@TheHoopCentral)January 26, 2021\nIpak, postavlja se pitanje koliko je ovo pravilo NBA lige zaista korisno, imajući u vidu da se svi igrači pre mečeva testiraju na korona virus i da im je stoga dozvoljeno da budu na parketu...