Lepo, a opasno – uticaj vatrometa na živi svet i životnu sredinu | EkoBlog\nNaslovnaSvet oko nasVazduhLepo, a opasno – uticaj vatrometa na živi svet i životnu sredinu\nLepo, a opasno – uticaj vatrometa na živi svet i životnu sredinu\nBitni događaji, praznici, pobeda, veselje – vatromet!\nVatromet je postao način da proslavimo nešto što nas čini srećnim. Niko ne može da kaže da to nije predivna slika koja donosi mir i sreću tih nekoliko minuta kada svi zajedno gledamo u nebo i pogađamo koja će sledeća boja da se pojavi. Međutim, tih nekoliko minuta prođu brzo, a ono manje zanimljivo, što ostaje posle vatrometa, lebdi u vazduhu satima.\nDim koji možete da primetite nakon vatrometa je pun sitnih čestica metala. Možda ste čuli kako su u Viktorijansko doba naučnici identifikovali hemikalije? Spaljivali su ih bunsenovim plamenikom – plavo je značilo bakar, crveno stroncijum ili litijum, a svetlo zeleno ili belo su značili jedinjenja barijuma. Dodatak dimu su jedinjenja kalijuma i aluminijuma koji se koriste da ispale vatromet.\nRazne boje vatrometa\nOno što zapravo eksplodira je najčešće kombinacija uglja i sumpora koja se koristi kao gorivo. Potrebno je u miks dodati nešto što sadrži kiseonik kako bi se eksplozija ubrzala, a to je najčešće kalijum-nitrat (KNO3). Kada se ovo sve „smućka“ dobijemo ono što popularno nazivamo barut. Barut je ponekad nezgodan za rukovanje, tako da se za pirotehniku često zamenjuje prehloratima – hemikalijama koje sadrže atom hlora koji je vezan za četiri atoma kiseonika. Najčešće se koriste kalijum-perhlorat i amonijum-perhlorat. Međutim, ni perhlorati nisu savršeni. U visokim dozama mogu da ograniče mogućnost štitne žlezde da preuzima jod iz krvotoka, što može da dovede do hipertiroidizma. Male doze perhlorata najverovatnije ne mogu nikako da štete zdravim odraslim ljudima i dobra strana perhlorata je to što sagorevaju u vazduhu pre nego što stignu do zemlje.\nBilo da koristimo perhlorate ili barut, ne moramo previše da brinemo jer oni ne predstavljaju dugoročnu pretnju. Veći je problem u trenutnom dejstvu, odnosno česticama koje mogu da se nakupe u plućima, što predstavlja opasnost za one koji boluju od astme ili posebne osetljivosti na hemikalije. Takođe, ozbiljan problem predstavljaju razne druge supstance koje se talože u zemljištu i vodi. Ukoliko dođe do zagađenja pijaće vode postoji opasnost od izazivanja raznih problema sa tiroidnom žlezdom kod ljudi.\nSve u jednoj fotografiji – šareniš, dim i voda\nDrugi veliki problem, sa kojem su dobro upoznati oni koji imaju četvoronožne prijatelje, jeste uticaj buke koju vatrometi, i ostala piraterija poput petardi, stvaraju. Mnogi psi, konji i druge životinje se veoma plaše ovog tipa buke, pa tako mogu da povrede sebe i druge pokušavajući da pobegnu, dok se neretko dešava da od straha dožive srčani udar. Oni čuju mnogo širi spektar frekvencija od nas, samim tim zvuk vatrometa je mnogo strašniji nego što nam se čini. Ovaj zvuk takođe veoma plaši ptice, pa one tako u strahu panično počinju da lete besciljno i neorganizovano što dovodi do velikog broja nastradalih jedinki, najčešće izazvano udaranjem u bilborde, zgrade, drveće itd.\nToksične supstance na koje nailaze dok lete takođe ne pomažu njihovom preživljavanju. Tu su naravno i druge životinje, npr. zečevi i drugi mali sisari, koje strah tera na beg i dovodi u opasnost da izlete na ulicu i na taj način nastradaju. Ovo sve jedino može da nas dovede do jednog pitanja – da li je zaista neophodno da proslavljamo na ovaj način?\nKako god okrenemo, vatrometi su jedna „toksična kiša” koja pada i spira se u jezera i reke. Mnoge od ovih supstanci su veoma „uporne” pa tako ne odustaju i ne razgrađuju se već ostaju u našem okruženju. Jedan primer za to je živa koja se ispušta pri sagorevanju uglja i koja odatle završi u tkivima riba. Takođe, dobar primer jeste DDT koji smo mogli pronaći u ljusci jajeta beloglavog orla ’70. godina. Postoje ukazivanja da vatromet može imati sličan efekat, iako ne jasna, dovoljna da nas upozore da treba da budemo oprezni.\nNeki od saveta su svakako da nikako ne ispaljujemo vatromet i drugu pirotehniku u zatvorenom prostoru, kao i da procenimo kako duva vetar pa da publiku postavimo sa one strane gde će se zadržati najmanje dima. Međutim, vatromet je već postao jedan od najvećih izvora čestica metala u vazduhu. Zagađenje će se samo povećavati, tako da je neophodno da se ovom problemu pristupi sa jednakom ozbiljnošću kao što, na primer, pristupamo sagorevanju fosilnih goriva. Zabrana nekontrolisanog korišćenja vatrometa, koja već postoji u mnogim zemljama, je dobar početak rešavanja problema.\nDim nakon vatrometa\nPostoji toliko drugih načina da uživamo u proslavi, na kraju krajeva, najbitnije je da smo u dobrom društvu ☺ Organizatorima preporučujemo da razmotre opciju laserskih predstava koje predstavljaju jednako zabavan šou.\nTakođe, Diznilend je 2004. godine počeo da koristi kompresovan vazduh da ispaljuje vatromet, što barem smanjuje problem čestica dima u vazduhu i perhlorata u vodi.\nMnogo smo grešaka napravili neznajući da ih pravimo i bitno je da, kada imamo uvid unapred koje su posledice, zaista uradimo nešto pre nego što te posledice i vidimo. ☺\nPrethodnoNapravi, ne kupuj!\nSledećeBudi EKO Deda Mraz


Naslovna/Novosti/UZALUD NEGIRAJU, SVE JE JASNO KAO DAN: Ovih pet presuda međunarodnih sudova potvrđuju agresiju Srbije na BiH\n– U javnosti često možemo čuti da je „na Bosnu i Hercegovinu izvršena agresija“, ali ćemo rijetko čuti šta navedenu tezu, izuzev našeg (kolektivnog) iskustva, čini legitimnom. Tek poneko će pojasniti da je istina o agresiji dokazana u presudama međunarodnih sudova, ali po pravilu se ne govori o kojim je to presudama riječ, piše Haris Imamović.\n– Međutim, kada vršimo opću karakterizaciju rata, odnosno definišemo sveukupni sukob „sve tri strane“, onda presuda u predmetu Prlić i drugi prestaje biti dobar argument, navodi Imamović i dodaje:\n– Naime, kada bismo rekli da je rat u Bosni i Hercegovini bio agresija, te da to dokazuje presuda Prliću i drugima, to bi prvenstveno značilo da Srbija nije izvršila agresiju na BiH. Ako je pred Haškim tribunalom dokazano samo učešće Hrvatske u ratu u BiH, a ne i Srbije, onda je to vrlo neugodna činjenica.


Brad Pitt posvetio novu tetovažu porodici! – Tračara\nEllen otkrila da je bila u vezi sa devojkom Brada Pitta\nNajstariji sin Brada Pitta i Angeline Jolie progovorio o lošem odnosu sa ocem\nBrad Pitt otkrio da je bio u Animonimnim alkoholičarima posle razvoda od Angeline Jolie\nNovi vernik: Brad Pitt iznenadno posetio nedeljnu službu Kanyea Westa\nBrad Pitt posvetio novu tetovažu porodici!\nObjavljeno 21. 07. 2015.\nPokazao novu tetovažu (foto: FameFlyNet)\nHolivudska zvezda Brad Pitt pokazao je novu tetovažu na ruci, posvećenu supruzi i njihovoj deci.\nOn je sa Angelinom, Paxom i Shiloh otišao u kupovinu u jednu prodavnicu igračaka, a paparaci su odmah primetili ovu novu tetovažu na desnoj ruci. Novi crtež posvećen je glumčevoj porodici. Naime, Brad je tetovirao inicijale svoje supruge i šestoro dece: Shiloh, Pax, Vivienne, Knox, Maddox, i Zahara, a inicijali su presečeni dvema linijama.\nJednostavna, ali efektna (foto: FameFlyNet)\nGlumac, koji se pridružio brojnoj ekipi očeva koji imaju tetovaže posvećene porodici, izgledao je veselo i opušteno dok je uživao u sunčanom danu sa porodicom.\nUživao sa porodicom (foto: FameFlyNet)\nPovezane temebrad pitt\n21. 07. 2015. at 23:08\nZar se oni ne razvode?!\n22. 07. 2015. at 00:49\nSta bi od razvoda :O USPUT DILF\nNjoj ne treba Fotošop: Milica Pavlović bomba u bikiniju!\nOva manekenka ima najslađi porodični album!\nKopija k’o original: 12 puta kada su originalni glumci zamenjeni drugom zvezdom\nPročitajte dnevni horoskop za nedelju, 15. septembar 2019. godine\nRada Manojlović o Milanu Stankoviću: On je jedini prijatelj meni i Harisu\nRihanna organizovala dobrotvornu večeru: Evo šta su zvezde nosile\nNisam nemoralna majka ako sam seksi: Kylie Jenner u intervjuu za Playboy govorila o majčinstvu\nTužba zbog bivšeg dečka: Gigi Hadid na sudu jer je objavila fotografiju bez dozvole


Zapad i Amerika okreću leđa Prištini | Afera\n6. марта 2017. 6. марта 2017. Srećko Milovanović 0 Comments\nNiko ne gleda blagonaklono na rušenje crkava i manastira na Kosovu i Metohiji, to niko ne može da prihvati. Čak i zemlje koje su priznale secesiju Kosova nisu ni pre dve godine bile za prijem albanskih separatista u Unesko – naglašava Raković.\nOn je za TV „Pink“ izjavio da izgleda da su Albanci namerno zakasnili u podnošenju zahteva za članstvo u Unesku ove godine, nakon što im je sa Zapada sugerisano da su prilike takve da oni neće moći da se izbore za prijem.\n← Jelena 51. na svetu\nDejan Stanković savetnik predsednika UEFA →\nLUDILO MOZGA: Pevačica i harmonikaš plaćaju rušenje Vučića!


Čovjek i priroda: Zar je važno jedno drvo? – Magazin Plus\nHome/Kultura/Čovjek i priroda: Zar je važno jedno drvo?\nKo ne bi volio živjeti u skladu s prirodom, a umjesto uz zvukove automobila, buditi se uz zvukove cvrkuta ptica? Pa zašto onda ovaj prelijepi svijet vlastitim zaslugama pretvaramo u mjesto nemoguće za život?\nPiše: Haris Gatalo\nNovovrijeme.baZelena zavjesa satkana od prirode… Raznobojno lišće, kao najljepši nakit na šumskoj haljini. Ptice na drveću veselo pjevaju pjesmu proljeća. Stari hrast na rubu šume, dostojanstveno se uzdiže kao da želi reći da je on ponosni čuvar svakog drveta u toj šumi. Ljudski pogledi, usmjereni prema ovom prizoru, dušama donose prijeko potreban smiraj. Šume, taj djelić iz zbirke zvane biljni svijet, ljudima donose odmor i u svojim njedrima nude sklonište brojnim bićima. A onda se mijenja zavjesa i prizor na njoj! Umjesto drveća, prizor ispunjavaju gomile sazidane od betona. Tamni dim koji se širi iz gradskih dimnjaka, prekrio je svaki djelić neba. Na ponekom preostalom drvetu vidimo ptice, savijenih krila i tužnog pogleda, koje samo ponekad procvrkuću tešku pjesmu opstanka. Ljudi kašlju, nesretni su…\nU kojem od ova dva prizora biste se poželjeli naći? Jeste li svjesni da kupovinom jednog rezervoara goriva uništavate prirodno naslijeđe staro nekoliko miliona godina? Znate li da uništavanjem prirodne sredine, vi ustvari režete vitalni krvotok na planeti Zemlji?\nNe čekajući da nam se bilo ko pridruži u tome, dužni smo bez ikakvog oklijevanja odmah stati u zaštitu životne sredine, jer opravdanjima kakvo je “šta će se promijeniti ako posiječemo još jedno drvo?”, mi dajemo doprinos procesu uništenja budućnosti generacija koje dolaze poslije nas. Znamo li koliko se svake godine posiječe drveća samo za krevete koje mijenjamo bez potrebe ili za sveske koje odbacujemo usprkos tome što nisu ispisane do kraja? Jesmo li svjesni da nepotrebnim korištenjem automobila, u svojim rezervoarima trošimo prirodu? Bismo li nastavili istim tempom potrošnje prirodnih resursa ako bismo bili svjesni ovih činjenica?\nGrupi istraživača s Univerziteta Massachusetts, koji su redovno koristili vlastite automobile, jednom je palo na pamet da istraže porijeklo nafte koja se koristi kao gorivo. U okviru tog projekta istražili su životnu avanturu fitoplanktona (jednoćelijska morska bića koja vrše fotosintezu), u fazi od nastanka, pa sve do transformacije u gorivo.\nSamo dva posto planktona nakon smrti dospijeva na dno mora, gdje se miješaju sa slojem sedimenta debljine nekoliko hiljada metara. Sedamdeset pet posto od ukupne mase ovih mrtvih planktona, pod utjecajem određenih temperatura ili visokog pritiska, prelaze u stanje sirove nafte. S obzirom na to da je gustoća ove naftne mase manja od gustoće mora (0,8), jedan manji dio nafte se unutar Zemljine kore pomjera u njen gornji pojas. Pretpostavlja se da je do danas iskorišteno oko 25 posto ukupnih rezervi nafte koje leže pod zemljom.\nUzimajući pritom i mogući nivo statističke greške, istraživači su došli do vrlo upečatljivih rezultata koji se odnose na faze nastanka nafte. Naime, iz mase od 90 tona fitoplanktona, što je jednako masi pšenice koja se može uzgojiti na 16 hektara obradivog zemljišta, moguće je dobiti približno četiri litra nafte. Istovremeno, sve biljke uzgojene na planeti Zemlji tokom posljednjih 400 godina nisu dovoljne da se zadovolji ukupna jednogodišnja potrošnja nafte.\nJedan od eksperimenata, provedenih s ciljem kreiranja projekcija koje se odnose na budućnost Zemlje jeste i eksperiment poznat kao “Biosfera 2”. U okviru ovog eksperimenta, koji je postavljen na način da se unutar jednog ogromnog staklenika, koji po svojoj strukturi sliči planeti Zemlju i koji može zadovoljavati vlastite potrebe, posmatraju nastali procesi, došlo se do vrlo interesantnih zaključaka. Jedan od rezultata ukazuje na neprocjenjivu štetu od porasta nivoa karbondioksida. Mnogo je faktora koji negativno utječu na ljudsko zdravlje. Među njima su svakako ispušni gasovi na automobilima, fabrički dimnjaci koji ispuštaju velike količine toksičnih gasova, karbondioksid koji se oslobađa sagorijevanjem uglja i sl. Prema rezultatima do kojih se došlo u okviru projekta “Biosfera 2”, količina karbondioksida bi se u budućnosti mogla udvostručiti u odnosu na onu koju imamo danas.\nVelike promjene u količinama karbondioksida, koji je neophodan da bi biljke vršile fotosintezu, dovode i do klimatskih promjena na našoj planeti. Treba reći i da određeni broj naučnika, koji istražuju okeane, navodi da bi nam se stvari mogle oteti kontroli mnogo prije nego shvatimo opasnosti od klimatskih promjena. Prema njihovom mišljenju, u slučaju da se nastavi s procesom oslobađanja karbonsioksida u atmosferu, površinske vode (mora, jezera i rijeke) će postati mnogo kiselije nego što su to bile tokom posljednjih 300 godina, što će imati dalekosežan i vrlo negativan učinak na sve vodene životinje, a posebno na životinje nastanjene u okeanima. Ova procjena se podudara s još jednim izvještajem u kojem se navodi da je biološka produktivnost okeana od 1980. godine naovamo pala za šest posto.\nVeza između količine karbondioksida u atmosferi i okeanima\nAtmosferski plinovi su stvoreni na način da stupaju u rekaciju s vodom. To je ujedno i neophodan preduvjet da bi život u vodi bio moguć. Sve veće količine karbondioksida dovode do njegove češće reakcije s morskom vodom, što u konačni dovodi do proizvodnje bikrbonatnih i hidrogenskih jona. Rezultat toga jeste povećanje kiselosti površinskih voda. Naučnici su izračunali da je prosječna pH vrijednost, odnosno stopa kiselosti okeana u periodu nakon ledenog doba (prije cca. 10.000 godina) iznosila 8,3, dok je isti podatak za predindustrijsko doba iznosio 8,2.\nNajnovija mjerenja pokazuju da je prosječna stopa kiselosti trenutno na nivou od 8,1. Prema jednom od scenarija, ekonomski razvoj će dovesti do većeg ispuštanja karbondioksida u atsmoferu, međutim, smanjenjem potrošnje fosilnih goriva kakav je nafta, taj porast će biti ograničen. U jednom takvom ambijentu, godine 2300. količina karbondioksida u atmosferi će dostići svoju najveću tačku (1.900 ppm), što je nivo pet puta veći od današnjeg. S obzirom na to da će okeani apsorbirati određeni dio karbondioksida iz atmosfere, pH vrijednost površinskih voda bi mogla pasti na 7,4, i na tom nivou se zadržati narednih nekoliko stoljeća. Doduše, poznato je i da se nivo karbondioksida u atmosferi tokom proteklih 300 miliona godina u nekoliko navrata penjao iznad granice od 2.000 ppm. Međutim, čak ni tad pH vrijednost površinskih voda nije padala ispod granice od 7,5.\nDobro, a šta je spriječilo takav scenarij? Vjerovatno su karbonatne stijene na dnu mora, stvorene da budu tampon-zona, odigrale važnu ulogu u reguliranju nivoa kiselosti morskih voda. Jedna faza regulacije, koja traje oko 10.000 godina, dovoljna je da se neutraliziraju kiseline koje su tokom geoloških procesa ispuštene u dubinu mora. Međutim, kad se radi o ljudskoj aktivnosti ili prirodnim katastrofama kakve su udari meteora, naučnici smatraju da period od 10.000 godina nije dovoljan da se neutralizira višak kiselina u morskim vodama. Kakve će sve efekte imati porast kiselosti svjetskih okeana, to naučnici sa sigurnošću ne mogu reći. Situaciju u kojoj se nalazi današnji svijet, Ken Caldeira, ekspert za klimatska pitanja pri Američkoj nacionalnoj laboratoriji Lawrence Livermore, objašnjava na sljedeći način: “Mi mijenjamo hemijski sastav okeana, ne znajući do čega će to dovesti.”\nS obzirom na to da kisele vode imaju sposobnost rastvaranja karbonatnih jedinjenja, živa bića poput korala i nekih vrsta algi koje posjeduju koru ili vanjski kostur načinjen od karbonata jesu živa bića koja će pretrpjeti najveću štetu. I kao što je eksperiment “Biosfera 2” pokazao da će nivo karbondioksida u atmosferi porasti u značajnoj mjeri, rezultati proračuna koji su izvršeni za nivo karbondioksida, koji je dvaput veći od današnjeg, pokazuju da će morska bića pretrpjeti nesagledive posljedice i da će formiranje kalcijum karbonata kod određenih životinjskih vrsta pasti za 40 posto. Ovakva promjena, koja će dovesti do narušavanja životnog ciklusa kod životinja koje igraju važnu ulogu u vodenom ekosistemu, u dobroj mjeri će poremetiti odnose unutar cjelokupnog prehrambenog lanca na Zemlji.\nKo ne bi volio živjeti u skladu s prirodom i, umjesto uz zvukove automobila, buditi se uz cvrkut ptica? Pa zašto onda ovaj prelijepi svijet vlastitim zaslugama pretvaramo u mjesto nemoguće za život?\nJedno je sigurno: Vlasnik beskrajne moći, Onaj Koji upravlji svime unutar kosmosa, kad je riječ o poštovanju pravila postavljenih unutar prirodnog svijeta, ne pravi nikakvu razliku među ljudima. Iz tog razloga, čovječanstvo kao jedna velika porodica sebe može zaštiti od velikih katastrofa jedino i samo ako svaki član ove porodice bude poštovao zakone stvaranja i zakonitosti koji postoje u prirodi.\n„Bosna OPEN 2016“ 26. marta u KSC "Mladost" Visoko


Hrvatska reprezentacija | [VIDEO] Pašalić zabio prvijenac u novom posrtaju Spartaka - Hrvatska reprezentacija\nObjavljeno: 17.09.2017 u 15:45\nU desetom kolu ruske Premier lige Spartak je ispustio vodstvo od 0:2 koje je držao do 86. minute susreta.\nMario Pašalić i Jesus Vallejo/Foto: Karlo Marković\nPovremeni hrvatski nogometni reprezentativac Mario Pašalić postigao je drugi pogodak u remiju svog Spartaka iz Moskve na gostovanju kod Tosna u Sankt Petersburgu.\nSpartak koji je u sezonu ušao jako slabo i trenutno se nalazi na osmom mjestu ruske Premier lige imao je vodstvo od 0:2 do 86. minute kada je Evgenij Markov (u igru ušao u 86. minuti) pogodio za smanjenje vodstva, dok je izjednačenje i veliko slavlje domaćina donio Zabolotnji četiri minute kasnije.\nValja napomenuti kako je Tosno od 29. minute igrao s igračem manje, a aktualni prvak Rusije je brojčanu prednost na terenu uspio kapitalizirati u 35. minuti kada je za Moskovljane zabio Džikija.\nMomčad Marija Pašalića je nakon razočaravajućeg remija (1:1) na startu Lige prvaka u Mariboru odigrala još jednu lošu partiju koja ih je prikovala za osmo mjesto prvenstvene ljestvice s 13 bodova. U posljednjih šest utakmica ostvarili su samo jednu pobjedu protiv Rubina iz Kazana na domaćem terenu prije osam dana.\n63′ ГОООООЛЛЛЛ!!! БРАВО, МАРИОООО!!!!\nГолевая на счету Роши!\n#ТосноСпартак 0:2 pic.twitter.com/Z5GU1jP9Zh\nSpartak već zaostaje osam bodova za vodećim dvojcem, Zenitom i Krasnodarom, dok se Tosno već nakon deset kola grčevito bori za ostanak na 13. poziciji s devet prikupljenih bodova.\nPašalić koji je u Spartak stigao ove sezone iz londonskog Chelseaja u transferu vrijednom osam milijuna eura odigrao je osam prvenstvenih utakmica skupivši jedan pogodak te isti broj asistencija, dok je protiv Maribora u Ligi prvaka također odigrao svih 90 minuta.\nIzdanak splitskog Hajduka za seniorsku reprezentaciju je dosad odigrao dva susreta, dok je u klupskoj karijeri osim za splitske Bile, igrao i za španjolski Elche, Monaco i Milan prije no što se skrasio u Rusiji. Za Chelsea koji ga je u ljeto 2014. godine otkupio s Poljuda nije odigrao niti jedan službeni susret, a tek je na ovoljetnim pripremama dobio priliku zaigrati za prvu momčad Bluesa.


Ključna razmatranja pri odabiru prodajnih mjesta (POS) | Martech Zone\nKljučna razmatranja pri odabiru prodajnih mjesta (POS)\nPetak, decembar 27, 2019 Petak, decembar 27, 2019 Douglas Karr\nRješenja za prodajna mjesta (POS) nekada su bila relativno jednostavna, ali sada postoji širok raspon opcija, od kojih svaka nudi jedinstvene karakteristike. Robustan usluga prodajnog mjesta može vašu kompaniju učiniti znatno efikasnijom i imati pozitivan efekat na dno rezultata.\nŠta je POS?\nA Prodajno mjesto Sistem je kombinacija hardvera i softvera koji trgovcu omogućava prodaju i prikupljanje uplata za prodaju na lokaciji. Moderni POS sistemi mogu biti zasnovani na softveru i mogu koristiti bilo koji generički mobilni telefon, tablet ili radnu površinu. Tradicionalni POS sistemi obično uključuju vlasnički hardver sa podrškom za dodirni ekran i integraciju fioke.\nOvaj članak pokriva sve što trebate znati kako biste odabrali pravo prodajno mjesto za svoje poslovanje. S toliko dostupnih različitih rješenja, presudno je prethodno obaviti neko istraživanje i prepoznati ono koje odgovara potrebama vašeg brenda.\nDa li je sistem prodajnog mjesta zaista potreban?\nNeka preduzeća pokušavaju smanjiti troškove radeći bez rješenja o prodajnom mjestu, ali ova investicija ima potencijal zaradite novac za svoju kompaniju. Mali iznos koji potrošite na pretplatu nije ništa u usporedbi s vremenom i novcem koji ćete uštedjeti svakog radnog dana.\nOsim što olakšavaju transakcije, savremene aplikacije na prodajnim mjestima nude široku paletu alata dizajniranih da učine svaki aspekt vašeg poslovanja nesmetanijim. Ako se želite, na primjer, usredotočiti na odnose s kupcima, možete pronaći rješenja na prodajnim mjestima koja uključuju programe vjernosti i druge važne funkcije. Pored toga, mnoge se usluge neprimjetno integriraju s drugim popularnim aplikacijama poput Shopify i Xero.\nRazličiti sistemi za različita preduzeća\nUsluge prodajnih mjesta ciljaju raznolike grupe kompanija, uključujući dobavljače na mreži i preduzeća sa fizičkim trgovinama. Imajući to na umu, ne biste trebali imati problema s pronalaženjem opcije koja odgovara vašem proračunu i veličini vaše marke.\nDalje, sve više i više sistema prelazi na pristup zasnovan na oblaku koji decentralizuje informacije prekidanjem veze sa bilo kojim pojedinačnim uređajem. Iako su tradicionalni sistemi još uvijek dostupni, alternative zasnovane na oblaku postaju sve popularniji.\n5 glavnih razmatranja pri odabiru POS-a\nhardver - Različiti sistemi prodajnih mjesta dizajnirani su za rad s različitim vrstama hardvera, a prilikom upoređivanja opcija morate uzeti u obzir troškove hardvera. Na primjer, ako POS možete pokretati samo sa telefonom, pojednostavljujete funkcionalnost dodajući pritom malo ili nimalo dodatnih troškova. S druge strane, određeni programi bolje rade s tabletima ili namjenskim uređajima, što može dovesti do znatno većih troškova. Štaviše, veća preduzeća i restorani često trebaju širi spektar hardvera, uključujući stvari poput štampača za račune, terminala za upravljanje stolovima i još mnogo toga.\nPlaćanja za plaćanje - Kupovina POS sistema ne znači automatski da ste integrirali sredstvo plaćanja kreditnom karticom. Iako se većina POS sistema unaprijed konfigurira za čitač kreditnih kartica, drugima će možda trebati konfiguracija, što može koštati. Pronađite POS s integriranim čitačem kartica ili onaj koji se može integrirati s čitačem kreditnih kartica iz vašeg procesora plaćanja i mrežnog prolaza.\nNezavisne integracije - Većina preduzeća već koristi brojne alate za produktivnost, a presudno je pronaći uslugu prodajnog mjesta koja dobro funkcionira u skladu s vašom postojećom praksom. Popularne integracije uključuju računovodstvene sisteme, sisteme za upravljanje zaposlenicima, sisteme zaliha, sisteme lojalnosti kupaca i usluge otpreme. Square-ov prodajni sistem, na primjer, povezuje se s različitim nezavisnim platformama za sve, od e-trgovine do marketinga i računovodstva. Bez integracija, dodavanje novih usluga u strategije vaše organizacije može nepotrebno zakomplicirati ključne funkcije. Sistemi prodajnih mjesta zasnivaju se na efikasnosti, pa je kontraproduktivno koristiti platformu koja ne komunicira s drugim aplikacijama. Na primjer, automatski uvoz transakcija u računovodstvenu uslugu mnogo je učinkovitiji od njihovog ručnog prijenosa između aplikacija.\nSigurnost - Potrošači svoju privatnost shvaćaju ozbiljnije nego ikad prije, a hakiranje podataka iznenađujuće je često među kompanijama svih veličina. Menadžeri često podcjenjuju važnost zaštite podataka, a to je posebno važno kada kupci daju osjetljive informacije poput brojeva kreditnih kartica. The Industrija platnih kartica opisuje razumne sigurnosne standarde za sisteme prodajnih mjesta i druge načine obrade plaćanja. Poznati programi uglavnom su u skladu s tim standardima, ali možete potražiti i robusniju zaštitu, poput tokenizacije podataka i enkripcije od kraja do kraja. Sigurnost bi vam trebala biti jedan od glavnih prioriteta kada tražite pouzdanu POS aplikaciju.\npodrška - Možda podršku ne smatrate kritičnom osobinom, ali loša mreža podrške može znatno otežati upotrebu vašeg prodajnog sistema. Pouzdane opcije pružaju dosljednu podršku i pomažu vam u rješavanju problema prije nego što negativno utječu na vaše poslovanje. Ako je moguće, potražite uslugu koja nudi 24/7 podršku. Važno je znati da će netko odgovoriti kad god imate problema sa sistemom. Neke aplikacije čak pružaju pomoć novim korisnicima na licu mjesta kada prvi put postavljaju uslugu. Mala preduzeća često odgađaju ulaganje u rješenje za prodajna mjesta, ali visokokvalitetna pretplata može se isplatiti za kompanije gotovo bilo koje veličine. Ovo je samo nekoliko najrelevantnijih faktora koje morate imati na umu prilikom uspoređivanja usluga na prodajnim mjestima.\nTagovi: cloud POSpoz. zasnovane na oblakumobilna pozPayment Gatewaypospos hardverpos softverekran na dodir


Nova knjiga priča jedne od najznačajnijih savremenih srpskih književnica. U knjizi Raščarani svet pratimo prepoznatljivi pripovedački stil i jezik Jelene Lengold, ali je autorka sklopila uzbudljivu knjigu priča sa temom koja je suštinski ...\n"Veza čoveka i zavičaja, sinova i predaka, preplitanje ličnog i kolektivnog, mentaliteta i prirodnog ambijenta – to je idejni prostor ovih romana, u kojima, čini nam se, Dragić nalazi „svoje“ teme i ostvaruje najviše umetničke domete. Ovde ...\nDruga knjiga priča Lazara Ristovskog utvrđuje ovog svestranog umetnika kao darovitog pisca koji je obogatio svoj književni postupak i proširio tematski okvir svojih književnih interesovanja. Događaje iz svakodnevnog života i sudbine ...\nPosebno izdanje. Istinite priče o vlasti i podaništvu. Šta je u vlasti tako privlačno da se zbog nje žrtvuju mnogo veće vrednosti – spokojstvo, čast, ponekad i sam život? Šta je to u njoj što pobuđuje zavisnost jednaku zavisnosti od droge, pića ...\nSjaj darežljivih otkrića putovanja ka večnosti! Još od najranijih srednjovekovnih zapisa, pa do najsavremenijih tekstova, putopisi su imali značajno mesto u biografskom, etnološkom, istorijskom i drugim vidovima tumačenja sveta. ...\nNadasve neobična povest u deset slika i isto toliko snova o zbivanjima u pariskom metrou jednog novembarskog petka pre podne. U istom vagonu, u isto vreme, obreće se gospodin Anatol Miruj koji upravo tu nalazi savršeno mesto za čitanje, gospođica ...\nPrvi roman jednog od najznačajnijih srpskih književnika, priča o literarnom i ljudskom sazrevanju. „Ovaj je Ršumovićev roman zanimljiv iz tri glavna razloga: zato što predstavlja tematsko osvježenje, zato što predstavlja žanrovsko ...\nRat je, kako se često kaže, „muška igra“ ali je, kako se često ćuti, i ženska sudbina. Daleko od „tvoraca ratova“, zapenušalih nacionalnih bardova, ratnika ogrezlih u krvi i zlo a opet u svima njima postoji iskra ljudskosti, definisana patnjom, ...\nU knjizi se nalaze izabrane besede i govori Stevana Raičkovića (1928, Neresnica – Đurđevdan 2007, Beograd, pisac oko tridesetak pesničkih knjiga, 1998. objavljena su mu Sabrana dela u deset knjiga, jedan od najznačajnijih pesnika 20. veka) ...\nRadnja romana "Pet dunavskih čuda" se odvija na pet zamišljenih mostova na Dunavu: u Regensburgu, Bratislavi, Beču, Budimpešti i Novom Sadu, a glavni junak je reka Dunav. Ovaj novi roman najprevođenijeg srpskog pisca Zorana Živkovića „Pet ...\nOprez, ova knjiga može da bude opasna po konzervativce. Za ljude bez predrasuda ova knjiga može da bude inspiracija, otelotvorenje. U redu, preterujem, ovo su ionako reči jedne 13-godišnje balavice koja nije prihvaćena u društvu. Nema veze, ...\nTopla, iskrena i potresna životna, porodična i profesionalna ispovest našeg poznatog glumca Ljubivoja Tadića. U autobiografiji “Lična dokumenta”, sve to sažeo je u uzbudljivi venac događaja koji su obeležili našu javnu scenu - političku ...\nMnogi kažu da čovek tek na samrti može sagledati sve o dotadašnjem svom životu. Koreografija Moriendi je zbirka priča o poslednjim trenucima nekih poznatih ljudi i njihovim razmišljanjima i govorima pred smrt. Da li te priče mogu dati drugačiju ...\nRoman "Preko puta - istina” je autobiografski roman, ispovedna proza. Autor, tj. glavni junak, na razne načine pokušava da iz Srbije ode u EU, u potrazi za boljim životom, u vreme kada je to za mnoge bilo neizvodljivo zbog političkog stanja ...\nKnjiga "Beogradske priče" nastala je posle dvoipogodišnjeg rada novinara Zorana Nikolića, koji je vredno istraživao i beležio priče o neobičnim ljudima, zanimljivoj istoriji, prepletanju prošlosti i sadašnjosti... Knjiga "Bg priče" ...\nPada Avala je prekretnička knjiga o pobunjeničkom duhu mladog Beograda i predstavlja jedan od najboljih romana prvenaca u srpskoj književnosti. Romanom o intimnom životu jedne mlade muzičarke i njenim egzistencijalnim i duhovnim pustolovinama ...\n"Kontakt je srce kojim pulsira pesnički svet Aleksandra Šurbatovića. Bilo da se radi o stalnom mimoilaženju, nemogućnosti dodira, neminovnosti kraja ili prolaznosti svih stvari, bilo da su priče gospođe Kon ili pesme ožiljci jednog ...\n“Logika reke, pruge i otpada” je jedan od onih romana prvenaca koji istovremeno svom silinom najave dolazak jednog novog talenta na književnu scenu, a izgledaju kao delo iz već formiranog, iskusnog i ozbiljnog pera. Maštovito pletući fabulu ...\nČemu sve može da posluži otadžbINA Porodica iz Hrvatske raseljena u „Oluji“ i nastanjena kraj Beograda – otac, majka i sin – sa sobom dovodi i jednu „svetu“ kravu. Ali Rasina nije obična krava, koja donosi mleko i koju će izgladneli vlasnici ...\nMaja Herman Sekulic has written a fantastic piece of historical metafiction about a woman named Mabel Grujic. Having invested years of research into the life of this “renaissance woman”, the author weaves an enchanting tale of the world in ...\nMa Belle je knjiga o životu Mejbl Grujić, supruge jednog od najuglednijih srpskih političara s početka 20. veka Slavka Grujića, Jevremovog sina. Ova, do sada neistražena biografija žene koja je aktivno učestvovala u burnim događajima novije ...


„Gruevski ruši sve mostove za sobom“ | Evropa | DW | 15.04.2016\nDojče vele: Kako ocenjujete aktuelnu situaciju u Makedoniji?\nKlaus Šramajer: Situacija je prilično beznadežna. Nikola Gruevski (predsednik vladajuće VMRO i bivši premijer prim. red.) se više ne pridržava nijednog pravila.\nŠta je bio razlog za eskalaciju situacije?\nDa li predsednik Đorđe Ivanov još uvek ima političku perspektivu u Makedoniji ili bi trebalo da podnese ostavku?\nKlaus Šramajer: Ne gubim nadu da će zemlja sa nekim novim rukovodstvom ponovo imati evropsku perspektivu\nDa, čak je i Ali Ahmeti (predsednik Demokratske unije za integraciju, DUI, prim.red.) ocenio još 2. aprila kada je ta stranka povukla svoje ministre iz vlade, da je dogovor iz Pržina ugrožen. U sadašnjim okolnostima, izbori su besmisleni, čak i ako budu održani 5. juna. Čini se da u Makedoniji nema pravila i nema zakona.\nNe gubim nadu da će zemlja sa nekim novim rukovodstvom ponovo imati evropsku perspektivu. Makedonija je potrebna Evropi. Makedonija je krajem devedesetih bila veoma blizu Evrope – do grčkog veta u Bukureštu 2008. godine. Tada je, pre svega u vreme vladavine Kire Gligorova, Makedonija mogla da se opiše kao Švajcarska Balkana. Nakon toga situacija se promenila – rat na Kosovu, pobuna OVK, itd.\nPostoje kritičari koji smatraju da ni Evropska unija nije tako nevina u svim ovim događajima, jer je suviše dugo tolerisala ono što se događa i nije se na vreme oglašavala. Da li Vi delite to mišljenje?\nZapad je tada propustio priliku da podrži Skoplje. Makedonija je od početka potcenjivana i prednost je data Atini. Moguće je da je takav stav Zapada naveo Gruevskog da se iz očaja okrene ka fatalnoj nacionalističkoj politici.\nDa li je međunarodna zajednica, pre svega u poslednjih nekoliko meseci, bila naročito popustljiva prema VMRO DPMNE zbog izbegličke krize i uloge Makedonije u prevazilaženju te krize?\nMi pokušavamo da pomognemo Skoplju da ublaži tešku situaciju na granici. I Atina mora da učini sve kako bi izbeglice držala dalje od makedonske granice.\nAtina bi trebalo da konačno okonča spor o imenu. S obzirom na situaciju sa izbeglicama, za takve sporove nema mesta. Makedonija mora što pre da se uključi u strukture NATO i Evropske unije. Možda ta zemlja još uvek nije dovoljno zrela za punopravno članstvo, ali koja zemlja jugoistočne Evrope je to bila u vreme pristupanja?\nKlaus Šramajer bio je nemački ambasador u Makedoniji od 1996. do 1999. Godine, a pre toga proveo je više godina u ambasadi Nemačke u Bugarskoj. Autor je mnogih članaka o politici i pravosuđu u Makedoniji i Bugarskoj.\nKljučne reči Makedonija, Šramajer, Gruevski, Ivanov, EU, NATO, Evropa\nTrajni link https://p.dw.com/p/1IWJC


48 fps – HD Televizija – HDTV eZine\nHome » Oznaka: 48 fps\nGledali smo: Hobit – prvi visokobudžetni film sniman u 48 sličica u sekundi\n15. prosinca 2012.\t26 komentara\nKao što smo prije točno tri godine bili svjedoci uvođenja 3D efekta u visokobudžetne filmove s Avatarom Jamesa Camerona, tako nas je ove godine Peter Jackson počastio prvim filmom koji je sniman u 48 sličica u sekundi, odnosno dvostruko većem broju od klasičnih 24 sličice koje su u filmskoj industriji prisutne već više od 80 godina. Pogledali smo Hobita u ...


Dobra knjiga - Sunčanom stranom književnosti - Filozofija, misli -\nVispreni i izuzetno plodni književnik istoričar, teoretičar i kritičar Radomir Ivanović do sada je objavio 26 monografija i 33 knjige ogleda posvećenih jugoslovenkim književnostima. U prvom poglavlju knjige "Sunčanom stranom književnposti" autor donosi pet radova koji problematizuju prozu i poeziju. Svoj analitički duh usmerio je na romane i pripovetke Mihajla Lalića, Mihaila Šolohova i Boška Petrovića, kao i poetske opuse Ganeta Todorovskog i Branka Miljkovića. U drugom delu knjige donosi pet radova o kritičarima Pavlu Popoviću, Borivoju Marinkoviću i Miroslavu Pantiću, komparatističku analizu jugoslavistike i polonistike i prilog iz teorije književnosti.\nAutor: Radomir Dabetić\nO ženama je zbirka dokumentarne proze, u kojoj autorka pripoveda priče 14 žena iz perspektive muškarca. Priče, kao grupni portret ženskih intelektualaca 1940-tih godina, izražavaju autorkin pogled ...\nKada se sve uzme u obzir: Hajdegerova veličina i položaj u savremenoj filozofiji, rang i značaj njegovih partnera u prepisci, dužina njenog trajanja, najzad (ali ne i najmanje važno) krupna, prelomna, ...


Tanjug 5. maja 2021. 18:15\nBEOGRAD – Fudbaleri Partizana pobedili su danas na svom terenu TSC-sa 3:1 u 35. kolu Superlige Srbije.\nCrno-beli poveli su golom Birbasa Natha u 53. minutu koji je pogodio iz penala, koji je minut ranije skrivio Marko Petković oborivši Slobodana Uroševića, da bi 12 minuta kasnije na 2:0 povisio Filip Holender, sjajnim šutem kroz „šumu“ nogu.\nSamo dva minuta kasnije pitanje pobednika rešio je Miloš Jojić, da bi počasni gol za TSC postigao Borko Duronjić u 83. minutu.\nPartizan je drugi na tabeli sa 89 bodova, dok je TSC sedmi sa 49.\nU derbiju dana Vojvodina i Radnički iz Niša igrali su Novom Sadu nerešeno bez golova, dok je Zlatibor sa 1:0 golom Stefana Vukića u 24. minutu pobedio Metalac, a Inđija i Mačva igrali su nerešeno 2:2.\nRezultatii strelci 35. kola Superlige:\nUtorak: Bačka – Novi Pazar 0:1 (Aganspahić 7), Javor – Proleter 1:1 (Ilić 21 – Knežević 51), Mladost – Voždovac 1:0 (Šatara 45+1), Napredak – Čukarički 1:0 (Milošev 90+1), Radnik – Spartak 2:0 (Makarić 85. penal, 90+6).\nSreda: Inđija – Mačva 2:2 (Bastajić 12, Dimitrov 65 – Knežević 49, 79), Partizan – TSC 3:1 (Natho 53 penal, Holender 65, Jojić 67 – Duronjić 83), Vojvodina – Radnički 0:0, Zlatibor – Metalac 1:0 (Vukić 24), Rad – Crvena zvezda (18.05).\nTabela: Crvena zvezda 98 bodova, Partizan 89, Čukarički 68, Vojvodina 67, Radnik 55, Mladost 51, TSC 49, Metalac 48, Spartak 47, Napredak 47, Javor 45, Voždovac 44, Proleter 44, Radnicki Niš 44, Novi Pazar 42, Rad 42, Inđija 35, Zlatibor 28, Mačva 22, Bačka 16.


Invenio grupa – INVENIO\ninvenio je već više od trideset godina posvećen razvoju kontrole kvaliteta za svoje klijente. Prisutni smo u svakoj fazi procesa, od koncepta preko dizajna do gotovog proizvoda. Sa širokim spektrom mogućnosti, našim klijentima pružamo pouzdanu kontrolu, od ulaza komponenti do izlaza gotovog proizvoda. Pomažemo našim klijentima da jasno definišu svoje potrebe i efikasno sarađujemo sa njima kako bismo postigli svoje ciljeve. Mi smo tamo gde smo potrebni. Posedujemo sopstvenu mernu laboratoriju i CNC obradni centar kako bismo zadovoljili najzahtevnije zahteve naših klijenata. Naše usluge u oblasti regrutovanja i savetovanja osoblja čine nas sposobnim da pružimo sveobuhvatne usluge našim klijentima. Kao kompanija sa višedecenijskim iskustvom, imamo kompetencije, znanje i neophodne alate za rešavanje problema kvaliteta naših klijenata u svakoj fazi procesa.\ninvenio je 1986. godine u Nemačkoj osnovao gospodin Alfred Keschges. Posle samo četiri godine, kompanija je započela svoju globalnu ekspanziju otvaranjem kompanija u Australiji i… Poljskoj. Da, upravo je Poljska postala jedna od ključnih lokacija za razvoj kompanije. Nakon 35 godina postojanja, invenio ima kancelarije u više od deset zemalja širom sveta, od Evrope, preko Azije, Australije i Okeanije, do Sjedinjenih Američkih Država. Međunarodno iskustvo i naši zaposleni, koji kontrolu kvaliteta tretiraju ne samo kao posao već i kao strast, garantuju uspeh naših kupaca.\nMnogo toga se promenilo tokom tog vremena, ali jedna stvar je ostala ista – inovativnost je uvek bila naš vodeći princip. Poseban akcenat stavljamo na razvoj novih proizvoda i tehničkih rešenja, kao i na prilagođena rešenja koja stvaraju značajnu dodatnu vrednost za naše kupce.\nLjudi su naš uspeh. Pridajemo veliki značaj njihovom razvoju jer to doprinosi razvoju naše kompanije i naših usluga.\nViše od 30 godina iskustva u automobilskoj industriji\nSopstveno inženjersko i stručno osoblje\nKvalifikovano osoblje sa dugogodišnjim iskustvom\nSRD onlajn sistem izveštavanja\nCSL I-III, GP 12 sertifikat\nSopstvena merna laboratorija\nSopstvena dizajnerska kancelarija\nBEZBEDNOST – KVALITET – KVANTITET\nPružanje usluga prema potrebama i očekivanjima klijenata – ovo je najtačnija definicija invenio principa rada. Zadovoljstvo naših klijenata je preduslov za održivi razvoj kompanije i očuvanje reputacije partnera od poverenja, stoga se obavezujemo da kontinuirano unapređujemo kvalitet naših usluga.\nGlavni ciljevi naših politika\nVisok nivo zadovoljstva klijenata i zaposlenih\nObezbeđivanje visokokvalitetnih, inovativnih proizvoda i usluga\nKontinuirani razvoj organizacije i njenih procesa\nPorast zadovoljstva zaposlenih i vlasnika kompanija\nUključivanje svakog zaposlenog u proces stalnog unapređenja\nsertifikate ISO 9001 (Sistem upravljanja kvalitetom)\nInvenio je društveno odgovorna kompanija, preuzimamo odgovornost za naše lokalne sredine u kojima smo stacionirani, uključivanjem u lokalne kulturne i sportske inicijative, podržavajući sport za decu i mlade, kao i dobrotvorne organizacije. Među institucijama koje su dobile našu podršku su sledeći fudbalski timovi: GKS Tychy U15, Gol Bierun, Gornik Vałbrzich, udruženje Destination Mountains, ekstraligaški hokejaški tim GKS Tychy i Međunarodno takmičenje u skokovima u vodu „Tyska Wiosna “. Aktivno podržavamo i kulturne centre – Opštinski kulturni centar i pozorište u Tihiju.\nUključeni smo u dobrotvorne akcije – podržavamo, između ostalih, Dečiji dom u Valbržihu, Šlesku fondaciju za decu „Svietlikovo“, Centar Christoforos, učestvujemo u akciji „Szlachetna Paczka“ ili smo sufinansirali kupovinu defibrilatora za Dobrovoljno vatrogasno društvo Žezotara.\nNaši zaposleni mogu da računaju i na dodatne atrakcije – svake godine organizujemo nekoliko konkursa sa nagradama kao što su takmičenje u zdravlju i bezbednosti, konkurs za dizajn kalendara ili likovni konkurs za decu zaposlenih. Objavljujemo publikacije kompanije kvartalno, organizujemo biciklističke skupove i integracione događaje. Imamo sopstveni fudbalski tim, koji predstavlja invenio na brojnim takmičenjima. Zaposleni mogu da računaju i na posebne nagrade, npr. za rođenje ili usvojenje deteta, stupanje u brak, jubilarne nagrade za 5 godina radnog staža.\nU julu 2021, invenio je prošao SMETA etičku reviziju. Oblasti koje su ispitane uključivale su sisteme upravljanja, slobodu rada i zapošljavanja, slobodu udruživanja zaposlenih, zdravlje i bezbednost na radu, nadoknadu za rad, poštovanje standarda radnog vremena, sprečavanje diskriminacije i mobinga, proširenu zaštitu životne sredine i sprečavanje korupcije i mita. (poslovna praksa). invenio je odlično prošao reviziju, dobivši skoro uzornu ocenu u svakoj od ispitivanih oblasti.\nKompletan izveštaj je dostupan na zahtev.\nNaš pristup je orijentisan na kupca – vaš uspeh je najvažniji. Fleksibilni smo i fokusiramo se na potrebe svakog klijenta pojedinačno, nudimo najbolja rešenja i primenjujemo najviši nivo kreativnosti.\nNašu saradnju odlikuju profesionalnost, pouzdanost i poverenje. U svakoj fazi projekta pomažemo našim klijentima da pronađu najefikasniji oblik podrške i rešenje optimizovano za njih, jer nam je zadovoljstvo naših klijenata najvažnije.\nPonosni smo na saradnju sa cenjenim brendovima. Imamo poverenje najvećih proizvođača:\nsredstava javnog prevoza\nMi smo partner i pripadamo:


Lokalne vesti - Ponedeljak 02.08.2021 - 10:06\nPrivredno društvoTechnic Development d.o.o. kompanija koja u Vranju posluje kao fabrika obuće „Geox“ donelo je odluku o pokretanju postupka likvidacije i gašenja, o čemu su ovog jutra obavešteni radnici.\nRadnici ostali bez posla FOTO: D. Ristić/OK Radio\nOdluka sa obrazloženjem je objavljena na oglasnoj tabli fabrike u ponedeljak ujutro.\nPrema ovom obrazloženju, proizvodnja je smanjena čak i ispod granica rentabilnosti, a veliki broj prodavnica „Geoxa“ je ugašeno.\nPoslednjih dana, od kada je je u javnosti objavljena mogućnost da vranjska fabrika prestane sa radom, predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijerka Ana Brnabić uveruju radnike da će se država pobrinuti za njih i da neće ostati bez posla.


Održan sastanak na poziv Nove stranke, nova nesaglasja oko platformi\nVesti Autor:Beta, Vanja Đurić26. jan. 202116:57 > 18:5845 komentara\nPredstavnici opozicionih stranaka i pokreta nastavili su danas razgovore o zajedničkoj borbi za izborne uslove, na sastanku održanom u prostorijama centrale Nove stranke u Beogradu, saopšteno je iz te stranke. Sastanku su prisustvovali predstavnici Nove stranke, Socijaldemokratske stranke, Demokratske stranke Srbije, Pokreta "1 od 5 miliona", Inicijative "Ne davimo Beograd", Zelene stranke, Građanskog demokratskog foruma, Mađarskog pokreta, Nove Srbije, kao i Branislav Lečić i Marko Bastać.\nNa sastanak, javlja reporterka N1, niko nije došao iz druge frakcije Demokratske stranke, Pokreta slobodnih građana, Stranke slobode i pravde, kao i Pokreta za preokret.\n„Zaključak sastanka je da su ciljevi svih istaknutih platformi identični, a da je razlika jedino u načinu njihove realizacije, zbog čega su i predočeni novi, racionalniji načini borbe, na čijem unapređenju ćemo raditi do narednog susreta, zakazanog za utorak, 2. februar, takodje u prostorijama centrale Nove stranke“, saopšteno je posle sastanka.\nSpasojević: Dijalog vlasti i opozicije – trgovina političkom moći i uticajem\nAleksić: Opozicija da se dogovara iza zatvorenih vrata, a ne putem medija\n25. jan. 2021 5\nKako se navodi, „predstavnici opozicionih stranaka i pokreta saglasni su da je jedini protivnik režim Aleksandra Vučića“, jer je doveo Srbiju do toga da se danas razgovara o osnovnim načelima demokratije, koja se u modernim evropskim državama odavno podrazumevaju.\n„Stoga je akcenat, i pored svih razlika u politikama, na dogovoru da ćemo se protiv režimske mašinerije, primitivno građene proteklih devet godina, zajedno boriti, kako bismo Srbiju konačno vratili na put zemalja Evrope 21. veka“, navodi se u saopštenju.\nPavle Grbović iz Pokreta slobodnih građana posle sastanka je izjavio da na predlog njihove platforme za pregovore sa vlašću, nisu dobili nikakvu reakciju od organizatora sastanka, i da sa onima sa kojima žele na tome da rade komuniciraju interno, a ne javno.\nPredsednik Nove stranke Aris Movsesijan na tu temu kaže:\n„Ja mislim da je budućnost da se sve te kolone, po pitanju ovih pregovora, sliju u jednu kolonu i bilo bi jako dobro da imamo zajedničke zahteve i da oni budu jednostavni, da mogu lako da se prikažu građanima. Jer, ovo sve što radimo, radimo zbog povratka poverenja građana u izborni proces, a ne zbog nas političara. Tako da nadam se da ćemo naći nekakav zajednički jezik u doglednom periodu i taj poziv stoji otvoren, kao što takođe i ukoliko oni pozovu, ja sam vrlo otvoren, a mislim i sve ostale organizacije, da učestvujemo u tome“, kaže predsednik Nove stranke Aris Movsesijan.\nGrbović, međutim, tvrdi da kada je reč o organizatorima današnjeg sastanka od njih ne da nisu dobili nijednu primedbu, nijednu sugestiju, nisu dobili čak ni potvrdu da su mejl primili.\n„Jednostavno, nismo dobili nikakvu vrstu reakcije, samo je u javnosti usledilo jedno saopštenje koje vrlo teško objašnjivo da smo tim gestom mi prihvatili poziv na neki sastanak koji nije ni postojao. S druge strane određeni akteri sa te strane su tu platformu ismejali, tako da su, čini mi se, veoma jasno stavili nama do znanja šta misle generalno i o samom dokumentu i da nisu pokazali da žele dalje da radimo“, ističe Pavle Grbović iz PSG.\nJedan od pet miliona: Lideri opozicije da ostave po strani pojedinačne sujete\nPokret Jedan od pet miliona saopštio je posle učešća na današnjem sastanku opozicionih organizacija da podržava „svaki vid konstruktivnog dijaloga“ čiji je cilj kako se naveli, istinska borba za fer i slobodne izbore.\nIz pokreta su pozvali opozicione lidere da „sve pojedinačne sujete i razmirice ostave po strani“.\n„Cilj ovih sastanaka ne treba da bude salonska politika i ‘rukovanje lidera’ već istinsko ujedinjenje opozicionih struktura zato što je to najbrži i najproduktivniji način borbe i pokazivanja rezultata na terenu i lokalu, gde je ta borba i presudna“, stoji u saopštenju Jedan od pet miliona.\nNe davimo Beograd i Zajedno za Srbiju: Nije toliko važno da opozicija ima jednu platformu\nInicijativa Ne davimo Beograd, i „Zajedno za Srbiju“ Nebojše Zelenovića saopštile su da „podržavaju i pozdravljaju usaglašavanje stavova opozicionih organizacija u susret pregovora sa vlastima“.\n„Smatramo da je dobro da se razgovori vode u više različitih formata, sa različitim učesnicima, kako bi se došlo do najboljeg rešenja kako da se vlast natera da obezbedi poštene izbore“, navodi se u saopštenju.\nKako se navodi, Ne davimo Beograd i „Zajedno za Srbiju“ usmeriće napore ka tome da se platforme različitih stranaka koordinišu i približe što je više moguće, ali da „nije toliko važno da opozicija ima jednu platformu“.\n„Podržaćemo sve one predloge za koje smatramo da mogu voditi unapredjenju izbornih uslova“, navodi se u saopštenju i dodaje da su nedavno i Ne davimo Beograd i Zajedno za Srbiju poslale komentare i na „Platformu za pregovore pod okriljem Evropskog parlamenta o uslovima za slobodne i poštene izbore“, koju je donela druga grupa organizacija, Demokratska stranka, Pokret slobodnih građana i Stranka slobode i pravde.\ndijalog vlasti i opozicijeNova strankaOpozicija\npre 37 min 50\npre 44 min 46


Auto osiguranje - “Ako vozim polako, onda mi ne treba dozvola?”\nNemačka policija privela je vozača koji je bio uveren da mu ne treba vozačka dozvola ako vozi veoma sporo.\nNeimenovani 57-godišnjak zaustavljen je na putu pored grada Laufa u jugoistočnoj Nemačkoj jer je vozio 20 km/h, a na automobil stavio jasno vidljiv natpis "nemam vozačku dozvolu".\nČovek je policajcima rekao da mu, koliko on zna, nisu potrebni vozačka dozvola, registarske tablice i osiguranje - ako vozi minimalnom brzinom.\n"Sudeći po prvim podacima iz istrage, on je tako vozio nekoliko decenija", objavili su nemački organi reda.\nPolicija je ipak priznala da postoje vozila koja se kreću toliko sporo da za njih nije potrebna dozvola, ali ona moraju biti tehnički podešena na minimalnu brzinu, a ne da njihova brzina zavisi od volje vozača. Registracija i osiguranje, međutim, obavezni su bez obzira na brzinu kretanja vozila.\nŠto se pomenutog vozača tiče, on će dobiti čitavu lepezu raznih kazni, najavili su iz nemačke policije.\nIzvor: B92, Poslovni.hr


Vesterman se ni u bolnici ne odvaja od Partizanovog grba! - Sportske.net\nVesterman se ni u bolnici ne odvaja od Partizanovog grba!\nPlejmejker Partizana oglasio se na svom profilu na Tviteru, izražavajući zahvalnost svima onima koji mu pružaju podršku da se što pre oporavi i vrati na parket posle operacije kolena.\nFoto: Instagram: Leo Westermann\nLeo Vesterman je pre nekoliko dana operisao ligamente kolena u Lionu, u Francuskoj, a u nedelju je na svom profilu na Tviteru objavio fotografiju na kopjoj se vidi da se čak ni u bolnici ne odvaja od opreme sa Partizanovim grbom.\nOn je iskoristio i priliku da se zahvali svima onima koji su mu pružali podršku posle operacije, naglašavajući da oporavak teče po planu.\n"Pozdrav svima! Evo fotografije da vam pokažem da se dobro osećam, koleno je još otečeno posle operacije, ali svakim danom je sve bolje. Hvala vam mnogo na podršci!", poručio je Vesterman, a onda i na srpskom napisao ''Hvala puno''.\nRaspoloženje mu je, donekle, verovatno pokvario večerašnji poraz Partizana od Solnoka u ABA ligi, ali je mnogo važnije kako će se crno-beli predstaviti u preostala dva kola Evrolige, u borbi za Top 16.


Budžeti čekaju ruske milione @ Cafe.ba\nBudžeti čekaju ruske milione Bosna i Hercegovina\nIzvor: Nezavisne novine 22.11.2016 u 14:13 h\nRuska Federacija, po svemu sudeći, početkom iduće godine uplatiće BiH 125.157.834,38 dolara po osnovu tzv. klirinškog duga, a ovaj novac pojedini nivoi vlasti u BiH već su ukalkulisali u svoje budžete.\nPrema sporazumu, tačnije klirinški dug Ruske Federacije biće raspoređen tako što će FBiH dobiti 72,5 miliona dolara, Republika Srpska 36,2 miliona dolara, institucije BiH 12,5 miliona, a Brčko distrikt 3,7 miliona dolara.\nZajedničke institucije BiH, koje su u ovom trenutku jedine usvojile budžet za narednu godinu, sredstva od klirinškog duga utrošiće u kupovinu ili izgradnju objekata za smještaj institucija BiH.\nPrema budžetu za narednu godinu, objekti će se kupovati ili graditi u Sarajevu, Istočnom Sarajevu i Mostaru, a u skladu sa odlukama o višegodišnjim kapitalnim projektima koje odobri Savjet ministara BiH.\n"Vlada RS još nije donijela odluku o načinu utroška sredstava. Budžetom za 2017. godinu neće biti obuhvaćena ta sredstva, nego bi Vlada trebalo da donese posebnu odluku o njihovoj namjeni", rekli su nam juče u Ministarstvu finansija Republike Srpske.\nZa razliku od Vlade RS, u Brčko distriktu će najvjerovatnije 3,7 miliona dolara po osnovu klirinškog duga ukalkulisati u budžet, a kako će taj novac biti potrošen, definisaće se kasnije.\n"To ćemo definisati budžetom, ali još je rano za to. Planiraćemo taj novac i vidjećemo shodno prioritetima kako ćemo ga utrošiti. U toku je još konstituisanje vlasti i primopredaja, tako da to još nije na dnevnom redu", rekao je Siniša Milić, novoizabrani gradonačelnik Brčko distrikta.\nO radnoj verziji budžeta za narednu godinu u petak su raspravljali i na sjedinici Vlade RS.\nInače, tzv. klirinški dug od 125 miliona dolara nastao je na osnovu robne razmjene bivše Jugoslavije sa bivšim Sovjetskim Savezom i Rusija je taj problem duga riješila sa svim bivšim jugoslovenskim republikama osim sa BiH.\nSa ostalim državama nastalim raspadom Jugoslavije Rusija je dug vratila isključivo u robi, a BiH će biti jedina koja će dobiti novac.\nFBiH - 72,5 miliona dolara\nRS - 36,2 miliona dolara\nInstitucije BiH - 12,5 miliona\nBrčko distrikt - 3,7 miliona dolara


Zimske olimpijske igre: Moguć zajednički hokejaški tim Južne i Severne Koreje | TRT Hrvatski\nZimske olimpijske ig...\nZimske olimpijske igre: Moguć zajednički hokejaški tim Južne i Severne Koreje\nJužna Koreja želi da Međunarodni olimpijski komitet dozvoli da se nekoliko igračica iz Severne Koreje pridruži ženskoj južnokorejskoj hokejaškoj reprezentaciji.\n17.01.2018 ~ 16.12.2018\nMoon Jae-in, predsednik Južne Koreje, rekao je da bi zajednički ženski tim hokeja na ledu sa Severnom Korejom na predstojećim Zimskim olimpijskim igrama narednog meseca bio povijesni događaj koji bi razgalio srca ljudi širom svijeta.\nIz kancelarije južnokorejskog predsjednika saopštili su da je Jae-in mišljenje iznio tijekom sastanka sa olimpijskim timom Južne Koreje u srijedu.\nJužna Koreja želi da Međunarodni olimpijski komitet (IOC) dozvoli da se nekoliko igračica iz Sjeverne Koreje pridruži ženskoj južnokorejskoj hokejaškoj reprezentaciji, što bi predstavljalo prvi ujedinjeni tim dvije zemlje na olimpijadama.\nJae-in je naglasio da zajednički olimpijski tim može ojačati međukorejske veze. Dodao je da bi igranje sjevernokorejskih i južnokorejskih sportista na Zimskim olimpijskim igrama bilo istorijski događaj, koji bi pokrenuo ljude u Južnoj Koreji, ali i širom svijeta.\nZimske olimpijske igre, 23. po redu, održaće se od 9. do 25. veljače ove godine u južnokorejskom gradu Pyeongchangu.\nTagovi: Olimpijske igre , Južna Koreja , Sjeverna Koreja\nParovi Europa Lige: Galatasaray-Benfica, Fenerbahče-Zenit\nU sjedištu Europske nogometne organizacije (UEFA) u švicarskom Nyonu danas su određeni parovi šesnaestine finala Evropa lige.\nProsvjedi u Gazi: Palestinke traže oslobađanje članova obitelji iz izraelskih zatvora 17.12.18 05:27:00\nErdogan: U Siriji ubijeno milion muslimana, a Assad i dalje želi sačuvati poziciju 18.12.18 09:07:00\nRazgovor Erdogana i kralja Jordana Abdulah 18.12.18 12:19:00\nIran optužio zapadne zemlje da su "papagaji Netanyahua " 18.12.18 06:11:00\nAktualna zbivanja u Turskoj


O mrežnom poslovanju | Poslovna stranica\nDa biste saznali šta je to mrežno poslovanje, na kojim principima funkcioniše i kako ga razlikovati od drugih poslovnih modela, preporučujem da pročitate odlomak iz knjige “Vodič kroz mrežni marketing” koju je napisao Radiša Dobrodolac, jedan od najeminentnijih stručnjaka za ovu oblast na ovim prostorima. “odlomak iz knjige”\nReč je o najkompletnijoj knjizi na temu plasmana robe i usluga kroz mrežni sistem. Vodič za potpune početnike, kao i obavezno stivo za profesionalce. Knjiga obrađuje osnove, metodologiju rada i sve finese mrežnog poslovanja. Daje odgovore na najčešća pitanja i mnoge vredne praktične savete. Zato je dobro imati ovu knjigu i stalno je isčitavati.\nSteven Thomson je bio siromašan čistač bazena kad je počeo da se bavi mrežnim poslovanjem. Sada je suvlasnik međunarodne kompanije Livesmart 360. Izvolite, čujte njegovu priču, koja pokazuje da se može uspeti i kad se krene od nule:\nKako treba raditi i šta ne treba raditi da bi ste uspeli u bilo kom poslu možete saznati u najjrazumljivijem i najduhovitijem tekstu u vezi sa ovom temom koji sam ikad pročitao i koji preporučujem i vama. Njegov autor je Randy Gage, jedan od najboljih teoretičara i, što je mnogo značajnije, praktičara na svetu kad je u pitanju privatno preduzetništvo. „Preuzmite tekst ovde“ Ove tri stranice vrede više od tomova i tomova klasičnih udžbenika.\nMnogi brkaju pravo mrežno poslovanje sa prevarnim piramidalnim sistemima (tzv. Piramide). Od ogromnog je značaja da se prepozna razlika između ove dve pojave i zato preporučujem da pažljivo proučite „ovaj članak“.\nPostoje klasične kompanije koje, želeći da naude konkurenciji, zlonamerno podupiru širenje zabluda o mrežnom poslovanju i ovo zanimanje pokušavaju da izjednače sa delatnošću tajnih društava, raznih sekti itd.\n„Ovaj tekst“ će Vam pomoći da mnogo bolje razumete celokupnu situaciju, da se zaštitite od takvih uticaja i da se oslobodite eventualnih zabluda.\nPasivni prihodi su jedan od najvažnijih plodova ozbiljnog bavljenja mrežnim poslovanjem. O tome šta su pasivni prihodi, kako ih ostvariti i druge korisne detalje u vezi sa njima saznaćete u „ovom materijalu“.\nRad kompanija sa kojima se možete upoznati na ovoj prezentaciji je apsolutno u skladu sa pozitivnim pravnim propisima, poslovna pravila svima dostupna, proizvodi i usluge u potpunosti odgovaraju donetim specifikacijama, a profit se ostvaruje isključivo na bazi realnog prometa. Da biste se uverili u moje iskrene namere preporučujem da proučite sledeću internet stranicu, na kojoj ćete saznati nešto više o raznoraznim prevarama, zatim kako da prepoznate prevarante i na koji način se zaštitite od njih. Pogledajte ovde.


U Srbiji ima oko 1500 škola fudbala ili klubova koji organizuju rada sa decom.\nAko računamo i region bivše ex-YU onda je taj broj veći od 3000 škola.\nŠkole fudbala registrovane na platformi Talent Centra (da li je vaša škola među njima)\nPrema našoj proceni godišnje se u Srbiji organizuje više od 300 dečijih fudbalskih manifestacija i turnira. Ako računamo i zvanične i nezvanične dečije lige, onda je taj broj duplo veći.\nA ako računamo i region, onda ponovo pomnožite sa 2.\nTi turniri služe da bi deca imala priliku za upoznavanje, druženje, sticanje znanja i iskustava kao i merenje svojih trenutnih kvaliteta sa vršnjacima iz drugih škola. Mada, neki treneri i roditelji to vide drugačije. Što je veoma pogrešno.\nSvaki od tih turnira najčešće okuplja od 500 do 1500 učesnika. Mnogi od njih nose epitet „međunarodni“ zbog učešća škola iz drugih zemalja, najčešće susednih.\nTurniri su svojevrsni festivali dečijeg fudbala i na njima deca osvajaju pehare, medalje, diplome i druge nagrade i priznanja.\nInteresantno je da ti turniri, ma koliko bili podeljeni po kategorijama, nisu standardizovani. Oni se razlikuju po proju učesnika, sistemima takmičenja, vremenu igre, dimenzijama terena, propozicijama takmičenja... Pa čak i onda kada se radi o istoj starosnoj kateoriji.\nSigurno se slažete sa nama da je ovo polje koje bi moglo mnogo bolje da se uredi kako bi imalo bolji efekat na razvoj dečijeg fudbala u regionu. Naša ideja je da ovakve dečije fudbalske manifestacije promovišemo, utičemo na standardizaciju i pomognemo organizatorima u podizanju kvaliteta organizacije.\nTC-MOJ KAMP: Ispričajte nam priču sa kampa Vaše škole fudbala - objavljujemo je na našem sajtu\nZa početak, predlažemo Vam da svoj turnir potpuno BESPLATNO registrujete na platformi TC. Želimo da na jednom mestu saberemo sve dečije turnire u regionu. To će za početak pomoći njihovoj vidljivosti ali i boljoj informisanosti potencijalnih učesnika, partnera i dr.\nKontaktirajte nas preko facebook i instagram stranice ili putem mejla talentcentar.saradnja@gmail.com a mi ćemo Vam dostaviti formular za registraciju. Istog dana Vaša škola fudbala će imati svoj nalog na platformi Talent Centra.\nMI SMO VAŠ PARTNER br.. 1\nDEČIJI I OMLADINSKI FUDBAL NA JEDNOM MESTU


Poboljšanje zdravlja ranijim pristupom penzijskoj štednji? - portal specijalista za naturopatiju i naturopatsku bolest - Vijesti - 2021\nPoboljšanje zdravlja ranijim pristupom penzijskoj štednji?\nOdnos između pristupa penzijskoj štednji i zdravlju?\nAko ljudi mogu ranije pristupiti svojoj penzijskoj štednji, čini se da je to povezano s poboljšanim zdravljem. Pojačano blagostanje mogao bi biti razlog identificiranog poboljšanja.\nNedavno zajedničko istraživanje Univerziteta za upravljanje u Singapuru i Univerziteta Koreja ustanovilo je da se zdravlje ljudi srednjih godina poboljšava kada ranije mogu pristupiti svojoj penzijskoj štednji. Rezultati su objavljeni u engleskom časopisu "Economic Inquiry".\nRaniji pristup penzijskoj štednji ima smisla?\nMože li raniji pristup penzijskom kapitalu poboljšati zdravlje starijih ljudi? Trenutna studija pokušala je utvrditi učinke takvog ranog pristupa na uštedu mirovinskih sredstava.\nJedinstvena penzijska politika Singapura\nSingapur ima jedinstvenu penzijsku politiku. Ljudima je zapravo omogućeno da povuku dio svoje penzijske ušteđevine od svog 55. rođendana. Koristeći procjenu podataka mjesečnih anketa od 2015. do 2019. godine, istraživači su sada pokušali utvrditi razlike u zdravstvenom stanju koje su povezane s ranim pristupom uštedama.\nIstraživači su usporedili zdravstveno stanje koje su sami sudionici naveli prije i poslije navršene 55. godine života, a pokazalo se da je rani pristup mirovinskoj imovini zapravo opće zdravstveno stanje.\nPoboljšano mentalno blagostanje\nKonačno, detaljne analize osnovnih mehanizama pokazale su da raniji pristup mirovinskim sredstvima može promovirati zdravlje poboljšavajući mentalno blagostanje.\nPolitike poboljšanja zdravstvenog poboljšanja\nIstraživači zaključuju da bi omogućavanje ranog povlačenja dijela sredstava za umirovljenje moglo biti isplativ način za poboljšanje zdravlja ljudi srednjih godina. Jer ovo ne mora nužno povećati potrebna javna sredstva. (kao)\nSeonghoon Kim, Kanghyock Koh: DA LI PRIJAVI RASPOLOŽENI ZDRAVSTVENOJ MIROVINI ?, u Ekonomskoj upiti (objavljeno 07.07.2020.), Ekonomski upit\nVideo: Kako se obogatiti? Bogati otac, siromašni otac od Roberta Kiosakija (Juli 2021).\nCopyright 2021 \_ Portal za prirodnu terapiju, tradicionalnu medicinu i priroduropatiju \_ Poboljšanje zdravlja ranijim pristupom penzijskoj štednji?


Servis i rezervni delovi | KSB\nYou are here: Servis i rezervni delovi\nSveobuhvatne KSB servisne usluge i originalni rezervni delovi\nKoncept prilagođenog servisa, originalni rezervni delovi i servisiranje rotacione opreme – naš globalni KSB Servis pruža klijentima sveobuhvatnu non-stop stručnu podršku i pomoć.\nKSB Servis podržava klijente iz svih oblasti primene, bilo da su operateri industrijskih ili komunalnih postrojenja i elektrana. Naša servisna mreža sa više od 2.600 specijalista u više od 140 servisnih centara širom sveta savršena je osnova za prvoklasne usluge održavanja pumpi i sistema.\nServisi pumpi, ventila i rotacione opremeosnova su naših fleksibilnih koncepata servisnih usluga za proizvode KSB-a i drugih proizvođača\nKSB servisi na licu mesta i u servisnim centrimakroz prilagođena servisna rešenja za ceo vek trajanja\nSertifikovani servisni specijalistiza visokokvalitetan i kompetentan konsalting i podršku\nSveobuhvatna analiza sistemapovećava efikasnost pumpnog sistema\nKoncept prilagođenog servisapomaže optimizaciji raspoloživosti sistema\nOriginalni KSB rezervni delovipomažu izbegavanju skupog vremena zastoja\n24-časovna servisna telefonska linija:kvalifikovani KSB-ovi servisni specijalisti mogu se dobiti non-stop\nKSB-ov servis pumpi i armatura – brza pomoć na licu mesta\nSveobuhvatan i kompetentan servis pumpi i armatura KSB-a: naš prilagođeni KSB servis na licu mesta obezbeđuje svođenje koordinisanja na minimum. Ovo štedi troškove i vreme naših kupaca.\nOn-site service teaser to KSB-ov servis pumpi i armatura – brza pomoć na licu mesta\nPopravka, održavanje, servis: preko svojih servisnih centara KSB nudi profesionalne servisne usluge na globalnom nivou, za KSB-ove ali i proizvode drugih proizvođača. Glavna prednost je naša rasprostranjena mreža lako dostupnih servisnih centara.\nViše to Servisni centri\nKSB-ov sveobuhvatni servis nudi prilagođena rešenja za sve primene kupca, i osigurava da pumpe i sistemi rade efikasno.\nServisna rešenja teaser to Servisna rešenja\nSpecijalni programi teaser to Specijalni programi\nOriginalni KSB-ovi rezervni delovi – izbegnite zastoje i uštedite energiju\nSvi KSB-ovi originalni delovi predstavljaju poslednju reč tehnike. Oni pomažu smanjenju potrošnje energije i sprečavaju zastoje u radu.\nViše to Originalni KSB-ovi rezervni delovi – izbegnite zastoje i uštedite energiju


Sigurno je i vama stigla: Društvenim mrežama kruži poruka sa linkom, ne otvarajte! · gradski.online\nSigurno je i vama stigla: Društvenim mrežama kruži poruka sa linkom, ne otvarajte!\nKIKINDA- Velikom broju Kikinđana ovih dana je od poznatih ljudi na mesindžeru stigla poruka sa linkom koja doslovce glasi: “Mislim da se ti pojavljuješ u ovom videu, jesi li to ti?”.\nU pitanju je prevara, a ova se munjevito širi društvenim mrežama. IT stručnjaci upozoravaju da se radi o klasičnoj “fišing” prevari koja nastoji da ukrade podatke korisnika, a da oni toga nisu ni svesni.\nUkoliko vas je znatiželja ponela, pa ste odgovorili ili otvorili link, sasvim je moguće da neko drugi poseduje vaš imejl, šifru i ostale lične podatke. Mediji prenose da je korisnike Fejsbuka u Srbiji poslednjih dana preplavila poruka sa linkom i tekstom “Mislim da se ti pojavljuješ u ovom video, jesi li to ti?”. U pitanju je, dakle, sajber prevara.\nPrethodnoAmbicije ŽORK “Kikinda”: Da zadrže lidersku poziciju, u nedelju gostuju u Prokuplju\nSledećeVrlo dobro, služimo Srbiji: Do 31. marta, otvoren konkurs za upis u vojne škole


LŠ: Ko je najbolji među najboljima? - B92.NET\nSport / Vladimir Novaković 73\nLŠ: Ko je najbolji među najboljima?\nZato će završnica ovogodišnje Lige šampiona biti prava poslastica za ljubitelje fudbala.\nPut je zacrtan još tokom jeseni, osam pobednika grupa iz prve faze prošlo je osminu finala, pa je bilo jasno da nas čeka najjače četvrtfinale ikada.\nIzvor: petak, 21.03.2014. | 15:00\nBeta/AP Photo/Keystone,Laurent Gillieron\nMeđu odabranima je šest nekadašnjih (i sadašnjih) prvaka Evrope, koji su osvojili ukupno 23 trofeja (Real 9, Bajern 5, Barsa 4, Junajted 3, Dortmund 1, Čelsi 1). Atletiko je pre 4 decenije na dramatičan način izgubio finale od Bajerna, a samo PSŽ nikad nije stigao dalje od polufinala (1995).\nProšle sezone u četvrtfinalu LŠ igralo je pet od ovogodišnjih osam učesnika. Man. Junajjted je ispao u prethodnoj rundi od Reala, Čelsi se (kao branilac trofeja) oprostio od takmičenja u grupi, a samo Atletiko nije igrao u eliti.\nJedini par koji nema nijedan evropski duel iza sebe, poznaje se odlično iz domaće lige, u kojoj su odigrali 153 meča. Ukupno su se dve ekipe sastale 211 puta, Barsa ima 93 pobede, Atleti 69, uz 49 remija.\nDijego Simeone još uvek nije pobedio Barselonu ni u jednom takmičenju.Ovesezone dva kluba odigrala su tri meča, dva u Superkupu Španije (0:0, 1:1) i jedan u ligi (0:0 na Kalderonu). Dodatnu draž donosi i ligaški meč dvakluba na stadionu Kamp Nou 18. maja, u poslednjem kolu Primere, koji može da odluči prvaka.\nPre ove sezone Barsa je dobila šest uzastopnih mečeva u Primeri, a poslednji put Jorgandžije su slavile još februara 2010. I u eliminacionim takmičenjima Blaugrana ima prednost, osim pomenutog dvomeča za Superkup (pobeda na gol u gostima) dobili su obe utakmice u Kupu Kralja 2009.\nBarsa je prošle godine stigla do polufinala, a Atletiko je poslednji put do četvfrtfinala stigao u sezoni 1996/97. Madriđani od tad nisu bili ni blizu vrha, dok je Barselona u poslednje 23 sezone 4 puta bila prvak Evrope.\nMeđusobni mečevi: - (nikad u Evropi)\nČetvrtfinale KEŠ/LŠ: Barsa 13-2, Atletiko 3-2\nProšlog proleća ove dve ekipe sastale su se i u grupi i u polufinalu, a ekipa Jirgena Klopa očitala je fudbalsku lekciju Madriđanima, nadigravši ih u tri i po meča (2:1, 2:2, 4:1). Ipak, na kraju je bilo drame u Madridu, kada je Real dao dva gola u finišu i stigao blizu neverovatnog preokreta.\nOd tada Realova forma kao da je u usponu, dok je Dortmund u velikom padu. Izgubili su finale od Bajerna, ove sezone brzo su ispali iz trke za titulu u Nemačkoj, a serija povreda ih je odvela u grčevitu borbu za drugu poziciju.\nSve do prošlosezonskih utakmica Real nije izgubio od Borusije u zvaničnim i prijateljskim okršajima (4-1-0)\nReal od 2002. čeka jubilarnu desetu titulu; u prvih 11 sezona bili su prvaci Evrope 6 puta, a zatim su u pet sezona na prelazu vekova osvojili još tri trofeja, između šeste i sedmne titule čekali su 32 godine. Karlo Ančeloti dvaput je osvajao KEŠ sa Milanom kao igrač, a dvaput LŠ kao trener.\nMeđusobni mečevi: Real 3, Dortmund 2, nerešeno 3 (11:10)\nČetvrtfinale KEŠ/LŠ: Real 23-6, Dortmund 4-2\nPari Sen Žermen – Čelsi\nKada je Žoze Murinjo 2004. stigao u Čelsi, ovenčan slavom iz Porta (LŠ, Kup UEFA i dve titule u dve sezone), prvi evropski zadatak vodio ga je na Park Prinčeva. Već u tih 90 minuta shvatio je na koga će se oslanjati, jer su jedan gol Terija i dva Drogbe doneli londonskom timu ubedljivu pobedu.\nU revanšu je Čelsi već znao da prolazi, pa je sa praktično drugim timomodigrao mirnih 0:0, a PSŽ je na kraju upropastio izglede za odlazak u drugu fazu. Bila su to jedina dva meča dva kluba.\nParižani su ubedljivo najmlađi klub u ovoj fazi (1970), a slavu su doživeli sredinom devedestih, kada su u kratkom roku osvojili Kup pobednika kupova i stigli do polufinala LŠ (izbacio ih Milan). Tek je novac sa Bliskog istoka učinio klub iz Grada svetlosti ponovo moćnim i sada predstavljaju jednu od najvećih sila u evropskom fudbalu.\nMurinjo se vratio na Stamford Bridž, sa željom da učini ono što mu je izmaklo prošli put. Ako on nije uspeo, Roberto di Mateo jeste, donevši 2012. titulu prvaka Evrope u London prvi put. Čelsi je bitan faktor u evropskom fudbalu još od druge polovine pretprošle decenije, a ove sezone vodi u Premijer ligi.\nMeđusobni mečevi: PSŽ 0, Čelsi 1, nerešeno 1 (3:0)\nČetvrtfinale KEŠ/LŠ: PSŽ 1-1, Čelsi 6-2\nČelsi 8 6 0 2 (15:4)\nMančester Junajted – Bajern\nPoslednja tri minuta finala LŠ 1999. na stadionu Kamp Nou zauvek će biti zapisana u istoriju ova dva kluba. Šeringam i Solšer doneli su preokretu nadoknadi vremena i trofej Junajtedu i slomili srca Bavaraca, koji su ranije tokom sezone protiv istog rivala golom u 89. minutu sačuvali šansu da uopšte izađu iz grupe.\nBajern je decenijama dominirao u Nemačkoj i bio baksuz evropskog fudbala, gubio je i na Marakani, izgubio finale od Intera, a neuspeh na svom stadionu protiv Čelsija 2012. bio je istinska katastrofa. Prošle sezone su sa Jupom Hajnkesom dokazali da su najbolji u Evropi, a ove su još bolji sa Gvardiolom i cela ova LŠ izgleda kao „Svet protiv Bajern Minhena“.\nSa druge strane je ekipa koja je za 12 meseci iz evropskog velikana transformisana u tim koji je jedva iznad proseka, koji sledeće godine izvesno propušta LŠ prvi put posle 18 godina i kojem je trebao herojski preokret protiv slabogf Olimpijakosa da i dovde dođe.\nNikad do sada, a ove dve ekipe sastaju se redovno od pomenute sezone 98/99, razlika među njima nije bila ovolika, a jedan od timova apsolutni favorit. Dve sezone posle katastrofe Bajern se osvetio Junajtedu četvrtfinalnom duplom pobedom (1:0 i 2:1, Gigs dao jedini gol za engleski tim), na putu ka svojoj četvrtoj tituli, a već naredne sezone odigrali su 0:0 i 1:1 u grupi.\nPoslednji sudar dva tima viđen je u četvrtfinalu LŠ 2009/10, a presudili su crveni karton i gol u gostima. Junajted je u Minhenu poveo golom Runija u prvom minutu, ali su Riberi i Olić preokrenuli u samom finišu. Na OT domaćin je poveo 3:0 u 41. minutu, ali je doživeo udarce pre i posle poluvremena, golom Olića i crvenim za Rafaela. Roben je iskoristio igrača više i Bajern je uprkos porazu otišao dalje, do poraza u finalu.\nMeđusobni mečevi: Junajted 2, Čelsi 3, nerešeno 4 (11:12)\nČetvrtfinale KEŠ/LŠ: Junajted 12-5, Bajern 14-10\nMečevi se igraju od prvog do 9. aprila, žreb za polufinale je 11. aprila.


Novi sadržaji [Arhiva] - ZELENA KARTA - LUTRIJA\nZELENA KARTA - LUTRIJA > Razno > ZelenaLutrija.com - O sajtu > Novi sadržaji\nView Full Version : Novi sadržaji\nPostavili smo plejadu novih sadržaja na sajt, za one koji nisu lenji da malo čituckaju. :rolleyes:\nDakle, da rezimiramo napredak:\nU onoj staroj temi nismo se pomakli ni za pedalj. I dalje stoji onako glomazna i odbojna, još je nismo isekli u (cirka) 400 posebnih tema... Jeste, bili smo lenji! :D A puno korisnih informacija ima tamo... :(\nUbacili smo dva nova (ali zatvorena) podforuma u koje se automatski uvlače sadržaji sa raznih blogova po internetu na ovu temu:\nLutrija (zelena, ne Srbije) (http://www.zelenalutrija.com/forum/forumdisplay.php?f=14) - blog (http://milos.srdjevic.net/blog/) iz koga je sve ovo nastalo. Kako su tekstovi koje sam pisao u kategoriji Lutrija (http://milos.srdjevic.net/blog/archives/category/lutrija) prilično subjektivni, odlučeno je da se postave u okviru foruma Vaša strana (http://www.zelenalutrija.com/forum/forumdisplay.php?f=11).\nVodič za nove emigrante u USA (http://www.zelenalutrija.com/forum/forumdisplay.php?f=15) - vrlo poučan i detaljan (nazovimo ga) priručnik koji svaki novopečeni imigrant prosto mora da pročita da bi se lakše snašao u SAD-u.Postavili smo spisak lokacija u Srbiji za obavljanje lekarskog pregleda (http://www.zelenalutrija.com/forum/showthread.php?t=156), onda korisne informacije o prvoj koverti (http://www.zelenalutrija.com/forum/showthread.php?t=59), kao i drugoj koverti (http://www.zelenalutrija.com/forum/showthread.php?t=57).\nUpotpunili smo i spisak papira koji stižu u prvoj koverti (http://www.zelenalutrija.com/forum/showthread.php?t=2).\nTakođe smo dodali:\nSada je moguće naći odgovor pre nego što i postavite pitanje! ;)\nNadamo se da ste primetili da smo počeli i sa prevođenjem sajta na naš jezik. Ako negde omanemo, oprostite nam, ili još bolje, javite nam gde smo zgrešili, pa da saniramo... ;)\nPlan & program za naredni period:\nDalji prevod sajta\nDalje razbijanje stare teme\nSpisak dokumenata za intervju u ambasadi\nImate neki predlog? Pošaljite nam, slobodno.E da (i onako kao usput :rolleyes:), uveli smo reklame (oglase) u još neke delove sajta, koji će se i dalje prikazivati samo neregistrovanim posetiocima.\nIako smo se hrabro odlučili da vas snabdevamo visoko kvalitetnim informacijama, još jedan metod privlačenja poseta nikad nije naodmet... :D\nNaravno, cilj nam je svakako ostao isti: da se družimo ne samo dok igramo igre na sreću, već i dugo nakon toga. ;)


Crkva Svetih apostola Petra i Pavla u Majdanpeku: Pravoslavna bogomolja izmeðu mita i stvarnosti - B92\nCrkva Svetih apostola Petra i Pavla u Majdanpeku: Pravoslavna bogomolja izmeðu mita i stvarnosti\nMnogi Majdanpeèani misle da je njihova crkva graðena sredinom 19. veka dom svih hrišæana, ali struènjaci tvrde da o tome ne postoji niti jedan pisani izvor.\nIzvor: BBC nedelja, 24.04.2022. | 11:02 -> 15:40\nCrkva Svetih apostola Petra i Pavla u Majdanpeku/Nemanja Mitroviæ\nOkružena višespratnicama, podno guste šume i svega nekoliko metara udaljena od jedne od najprometnijih raskrsnica u gradu, više od 150 godina na stanovnike Majdanpeka motri pravoslavna Crkva Svetih apostola Petra i Pavla.\nOvaj živopisni verski objekat iz rudarskog grada na istoku Srbije neodoljivo podseæa na neku planinsku brvnaru podignutu na obroncima Alpa, kako zbog okoliša, tako i zbog karakteristiènog "švajcarskog stila" gradnje.\nBajkoviti prikaz povremeno prekidaju glomazni kamioni koji odnose materijal sa obližnjeg površinskog kopa majdanpeèkog rudnika bakra iz èijih prikolica svuda unaokolo izleæe prašina.\nI dok jedan od njih zamièe iza ugla, kroz drvena vrata na kojima su uslikani sveti apostoli izlazi Jelena Veljkoviæ, meštanka grada na Malom Peku.\n"Kad god sam tu, u prolazu ili kad osetim potrebu, ja doðem, budem nekoliko minuta sa sopstvenim mislima i jednostavno mi je bitno da sam u ovom hramu", govori ona za BBC na srpskom.\nJedinstveni nadimci u jedinstvenom gradu u Srbiji\nSrpska crkva u Bocvani: Kako je izgraðen drugi pravoslavni hram u Africi\n"Najviše se plašim države" - meštani sela u okolini Bora ostaju bez vode, dok im kuæe pucaju\nPored nesvakidašnjeg arhitektonskog stila, ova bogomolja je posebna i po tome što odudara od ose istok-zapad za 19,5 stepeni, zbog èega, izmeðu ostalog, oko nje provejavaju brojni mitovi.\nNajrašireniji je, prema mišljenju struènjaka, svakako onaj da je posredi ekumenska crkva, te da je kao takva, dom svih hrišæanskih vernika - pravoslavaca, katolika i protestanata.\n"Za sada zvaniènih istorijskih izvora o tome nema, tako da je to verovatno mit ili ukoliko ih ima, a mislim da ih nema, nisu dostupni javnosti", objašnjava Slaviša Jeremiæ, istorièar iz Majdanpeka, za BBC na srpskom .\nCrkva, izgraðena sredinom 19. veka, jedna je od najstarijih graðevina u ovom rudarskom gradu i umnogome je saèuvala prvobitni izgled.\nRudari su za zaštitnike odabrali svete apostole Petra i Pavla, pa je tako slava hrama, ali i grada - Petrovdan, 12. jula.\nUlaz u pravoslavnu bogomolju za koju mnogi Majdanpeèani misle da je ekumenska crkva/Nemanja Mitroviæ\nRudnik, pa crkva\nIako su tragovi rudarenja i života u Majdanpeku i okolini zabeleženi i ranije, nova faza u razvoju grada, gotovo ni iz èega, poèela je sredinom 19. veka.\nPrethodno je ideju o otvaranju rudnika pokrenuo knez Miloš Obrenoviæ i zato 1835. godine angažovao nemaèkog geologa Sigmunda Augusta Volfganga Herdera da istraži rudno bogatstvo Srbije.\nNemaèki baron je, kaže istorièar Slaviša Jeremiæ, tadašnji Majdanpek opisao kao "pustu dolinu" gde su ga doèekale dve vlaške kolibe, ostaci crkve iz prve polovine 18. veka i zaboravljena rudarska postrojenja.\nIpak, rudnik u Majdanpeku je ponovo pokrenut malo kasnije - 1849. za vreme vladavine kneza Aleksandra Karaðorðeviæa - Karaðorðevog sina i oca Petra Prvog.\nNjega su na vlast doveli takozvani ustavobranitelji - grupa poznatih ljudi, birokrata i trgovaca, koji su se suprotstavljali autokratskoj vladavini kneza Miloša Obrenoviæa.\nPošto tada u Srbiji nije bilo rudara, postojala je potreba za dovoðenjem iskusnih stranih trudbenika na kop u Majdanpek, objašnjava Jeremiæ.\n"To je period revolucija u Austrijskom carstvu tako da je veliki deo rudara, verovatno bežeæi iz tih krajeva, došao ovde oèekujuæi da æe naiæi na sliène ili bolje uslove", objašnjava istorièar.\nTih godina su u grad došli Èesi, Nemci, Poljaci, Rumuni, Slovaci i rudari drugih nacionalnosti, meðu kojima je bilo i protestanata i katolika.\nU takvim okolnostima ministar finansija Paun Jankoviæ 1854. godine predlaže knezu Aleksandru Karaðorðeviæu gradnju crkve i škole u Majdanpeku.\n"Crkvu i školu treba takoðer u Majdan-Peku da imamo, da Majdan-Pek kao porod praviteljstva, ne predstavlja sobom jedno bezdušno telo, nego da predstavlja telo s dušom, telo s sovestju, telo s èuvstvom", pisao je tadašnji ministar.\nMajdanpeèki sveštenici su u poèetku obavljali i dužnosti uèitelja.\n"Morao je da zna nemaèki jezik i pošto tada nije bilo mnogo obrazovnog sveštenstva, ni onih koji su poznavali verske dogme i istorijat crkve.\n"Majdanpeèki sveštenik je i to morao da zna kako bi pred drugima branio ugled pravoslavne vere", objašnjava Slavko Milanoviæ, autor publikacije "Duša Majdanpeka", posveæene Crkvi Svetih apostola Petra i Pavla.\nKaže da su tamošnji sveštenici bili na državnoj plati, što još jedino polazilo za rukom onima pri vojsci.\nDržava kao ktitor\nIzgradnja crkve poèinje na proleæe 1856. godine.\nIsprva se razmišljalo da se nova bogomolja podigne na temeljima stare iz 1725, koju su Turci srušili dvanaest godina kasnije.\nNavodno je stara crkva bila u strogom centru grada, na mestu gde je danas Gradski park.\nIpak, od te ideje se odustalo, pa je crkva izgraðena stotinak metara dalje u pravcu rudnika.\nProjekat je osmislio Uroš Kneževiæ, poznati srpski slikar i autor brojnih portreta velikana srpske istorije.\nPrema njegovom planu, crkva je graðena u "švajcarskom stilu" - bondruku, koji karakteriše drvena konstrukcija èiji stubovi ostaju vidljivi na fasadi, povezani opekom, dok je krov od šindre - cepane drvene dašèice.\nSlavko Milanoviæ ukazuje da je takav arhitektonski pristup u izgradnji odabran kako bi objekat podseæao doseljenike na "njihov zavièaj", kao i da bi se "u perspektivi lakše prilagodili" dominantnoj religiji - pravoslavlju.\nStrndžanje - erotski vlaški obièaj izmeðu stvarnosti i mita\nOd industrijskog džina Srbije do "groblja fabrika": Zajeèar u raljama tranzicije\nJoš jedna specifiènost bogomolje je da odstupa 19,5 stepeni u odnosu na osu istok-zapad.\n"Ovakva digresija nastala je iz èisto urbanistièkih razloga jer raskrsnica kakva sada postoji, postojala je i ranije, tako da je ulaz u hram pod uglom od 45 stepeni, što odaje utisak lepote i specifiènosti", navodi Milanoviæ za BBC na srpskom, pozivajuæi se na istraživanja majdanpeèkog etnologa Pauna Durliæa.\nCrkva je takoðe imala tri ulaza - zapadni, severni i južni, koji je kasnije zazidan.\nZavršena je 1858, dok je naredne godine, takoðe prema navodima Pauna Durliæa koji se ovom temom bavio dugo, i osveštana.\n"Država je bila glavni ktitor, što je jedan od specifiènih sluèajeva", kaže Milanoviæ.\nCrkvu su gradili majstori Cincari iz zidarskog društva Janiæija Petroviæa, Ðorða Konstantinoviæa i Nauma Markoviæa.\nNjihova imena su utisnuta i na zvonima crkve, izlivenim u Vršcu 1858. godine.\nŠta kažu vernici\nDok lagano gustira kafu zavaljen u fotelju restorana lokalnog hotela, Slavko Milanoviæ se priseæa da je negde poèetkom srednje škole prvi put posetio majdanpeèku crkvu.\n"Seæam se da je neko bogosluženje bilo, da sam sluèajno prolazio i ušao u crkvu i znam da je to moglo da bude oko Duhova, pošto se za taj praznik polaže trava, koje je tada bilo", istièe Majdanpeèanin.\nKaže da zbog izražene religijske potrebe "ne razmišlja" u kojoj je bogomolji, ali da mu je majdanpeèka "etalon crkva".\n"Na neko drugom mestu gde odem - prilagoðavam se, a ovde imam mesto gde stojim".\nNjegova sugraðanka Jelena Veljkoviæ je u majdanpeèku crkvu još kao dete dolazila sa bakom.\nBoravak u ovom verskom objektu u njoj budi razlièita oseæanja.\n"Ponekad jako emotivno, iskupljeno ili jako tužno", opisuje Veljkoviæ.\nUnutrašnje zidine crkve ukrašene su velikim brojem ikona, koje za nju imaju posebnu vrednost jer "svaka od njih ima misiju i znaèenje".\nKao i mnogi sugraðani, i ona smatra da je crkva Svetih apostola Petra i Pavla simbol grada.\n"Svako mesto, država, æošak mora da ima svoje obeležje - tako je ovaj grad poznat po zlatu i bakru, ali je prepoznatljiv i po ovoj divnoj maloj crkvi koja zaista ima puno istorije i vuèe toliko lepih i manje lepih prièa", navodi Majdanpeèanka.\nNe libeæi se dodaje da je ovaj pravoslavni hram zapravo "kuæa svih ljudi" jer je "Majdanpek multietnièka sredina".\n"Imamo ovde celu bivšu Jugoslaviju, nemamo podele, mi to ne vidimo - na službama smo svi isti i jednaki.\n"Ponos ovog mesta jeste, ova mala divna crkva", zakljuèuje Veljkoviæ.\nBožiæ se slavio i pre Isusa - zavirite u hodnike istorije\nVeronauka i graðansko vaspitanje u Srbiji 20 godina kasnije: "Sve zavisi od nastavnièkog entuzijazma“\nKako živi pravoslavni Kazahstanac u Beogradu\nAutor publikacije "Duša Majdanpeka" Slavko Milanoviæ (levo) i istorièar Slaviša Jeremiæ (desno) ispred Crkve Svetih apostola Petra i Pavla u Majdanpeku/Nemanja Mitroviæ\nMeðu pridošlim rudarima bilo je katolika (Štajerci i Smolnièani) i protestanata (Saksonci i Èesi).\nNjih su u tom periodu navodno poseæivali sveštenici i protestantski pastori, a trebalo je i u novoj školi izgraðenoj 1857. da dobiju sobu za verske potrebe.\nMeðutim, iako su i danas mnogi Majdanpeèani ubeðeni da je nova crkva bila na raspolaganju svim hrišæanima za verske obrede, za takve tvrdnje izgleda da ne postoje istorijski dokazi.\n"Ne zna se ko je autor te prièe, a nema ni pisanih tragova, niti dokumenata", kaže Jeremiæ.\nOn smatra da je "pokretanje Majdanpeka" 1849. godine bio "kompletno državni eksperiment", a izgradnja crkve "politièki projekat".\n"Paun Jankoviæ je bio èovek koji je pokrenuo inicijativu za podizanje crkve i škole, ali je on direktno uèestvovao i u izgradnji topionice i sve su to negde bili promašaji, tako da je pitanje da li je tada crkva konsultovana", dodaje nastavnik istorije ispijajuæi èaj.\nDok je crkva podizana, dodaje, rudnik je veæ zapao u krizu, da bi po završetku izgradnje bio nakratko i zatvoren, a potom predat jednoj belgijskoj firmi.\nPošto je opstanak rudnika tada bio neizvestan, Jeremiæ smatra da postoji moguænost da je crkva graðena kao privremeno zdanje.\nJoš jedan od moguæih razloga zašto mnogi Majdanpeèani misle da je njihova bogomolja ekumenska je što u "pravoslavnu crkvu za vreme bogosluženja mogu da uðu svi".\n"Dolazili su i ljudi drugih veroispovesti za vreme bogosluženja, tako da je i to možda bio razlog zašto se upotrebljava izraz polikonfesionalna, ne samo ekumenska", istièe Milanoviæ.\nJedini period kada ingerencije nad ovim verskim objektom nije imala Srpska pravoslavna crkva bio je od 1916. do 1918, tokom bugarske okupacije usred Prvog svetskog rata, dodaje.\nU njegovoj publikaciji "Duša Majdanpeka" takoðe se navodi i da je posle Drugog svetskog rata postojala ideja da se hram sruši, kao i da se od njega napravi muzej.\n"I to nije bilo ozbiljno, ali je postojalo", kaže Milanoviæ, koji za sebe kaže da je zaljubljenik u istoriju Majdanpeka, inaèe nekadašnji finansijski konsultant, trenutno nezaposlen.\nDodaje da je obimnija rekonstrukcija izvršena 1987, a pre nekoliko godina je zamenjena dotrajala drvena konstrukcija, uraðen novi zvonik i postavljeno novo zvono.\nVremenom je najveæi broj majdanpeèkih katolika i protestanata prešao u pravoslavlje, tako da više nije bilo potrebe, ni želje da se grade verski objekti drugih zajednica.\nPrema popisu iz 2011. godine na teritoriji opštine Majdanpek bilo je svega 70 katolika i 5 protestanata, dok je broj pravoslavnih vernika bio više od 17.000.\nKošarka i Majami Hit: Prièa o Nikoli Joviæu i NBA draftu - "bio je dete, postao momak i zna šta želi - NBA ligu"\nNorveška i terorizam: U pucnjavi u Oslu ubijeno dvoje ljudi i 21 povreðeno\nSvetsko fudbalsko prvenstvo u Kataru 2022: Preuzmite kompletan raspored utakmica\nJapan: Muškarac izgubio USB sa liènim podacima meštana celog grada\nMuzika: Brzi bendovi Srbije - autentièni izraz i žanrovski mozaik domaæe rok scene devedesetih\nIzbori 2022, Srbija: Zašto je glasanje u Velikom Trnovcu važno za sve\nNauka: Ljudi mogu da se obuèe da se sluhom snalaze u mraku za samo 10 nedelja, kažu britanski nauènici\nAmerika: Vrhovni sud preinaèio sopstvenu presudu od pre 50 godina i ukinuo pravo na abortus


Milutin Folić: Kako Beograd može da reši saobraćajne gužve i zagađenje koje one proizvode\nGužve su ponekad velike, Foto: Promo\no rasterećenju saobraćaja u Beogradu\nRešenje je u promeni hijerarhije u saobraćaju\nObjavljeno: 23.06.2021. 09:56h\nSaobraćaj na beogradskim ulicama je nešto što Beograđani ističu kao najveći problem svog grada i što im zadaje svakodnevne muke i glavobolje. Kako rasteretiti saobraćajnice tako da grad bude funkcionalan, kako da Beograd ne bude više jedan od najzagađenijih gradova?\nRešenje je u promeni hijerarhije u saobraćaju.\nBeograd je jedna od poslednjih evropskih prestonica koja je zbog 30 godina zastoja u razvoju ostala na tzv. automobilskom urbanizmu.\nOno što je neophodno da se dogodi je potpuna promena hijerarhije u saobraćaju gde će prednost dobiti pešaci, biciklisti i javni gradski prevoz.\nTa transformacija je započela uređenjem velikog broja javnih gradskih prostora, širenjem trotoara, dodavanjem biciklističkih staza u ulične profile čime se prave preduslovi da pešačenje i bicikliranje bude udobno i interesantno i time i prvi izbor onih koji treba da odluče na koji način će otići negde.\nGeneralnim planom koji je postavljen 2016. godine, kako objašnjava arhitekta i nekadašnji gradski urbanista Milutin Folić, postavljeni su veliki strateški ciljevi za grad Beograd. Koji su to ciljevi, šta je do sada urađeno i u kom smeru treba ići da bi Beograd postao grad bez ogromnih saobraćajnih gužvi i grad za ljude?\nOkretanje hijerarhije u saobraćaju\nGrad pravljen za automobile koncept je koji je u mnogim evropskim gradovima odavno napušten. Arhitekta Milutin Folić istakao je da je cela Evropa prešla na ekološki način razvijanja gradova u kojima pešaci imaju prednost, tako da i Beograd kroz reviziju kroz koju poslednjih godina prolazi pokušava da nadoknadi 30 godina kojih zaostaje za Evropom.\nHijerarhija je u evropskim prestonicama tako postavljena - prednost imaju pešaci, biciklisti, gradski prevoz, pa tek onda automobili. Uspostavljanje takve lestvice rešava i probleme sa gužvom, zagađenjem i parkiranjem. Folić je objasnio da dodavanje novih saobraćajnih traka prema svim svetskim istraživanjima samo navlači novi saobraćaj i nove probleme i potrebe za parkingom, dok smanjenje broja saobraćajnih traka i njihovo pretvaranje u šire trotoare sa zelenilom i biciklističke staze stimuliše veći broj ljudi da idu pešaka ili biciklom.\nSpuštanje Beograda na reku\nSpuštanje Beograda na reku znači korišćenje našeg najvećeg prirodnog potencijala. Ostaci industrije su velika prepreka na tom putu. Kako arhitekta Milutin Folić ističe – transformacijom industrijskih zona koje su ostale u centralnim gradskim delovima, mahom uz reku, moći će da se grade stambeno-poslovni kompleksi poput Beograda na vodi, a takvi prostori pogodni za ove mešovite komplekse bili bi i brodogradilište na Novom Beogradu, Ada Huja, Luka Beograd…\nBeč, Barselona i Kopenhagen već su iskusili takve transformacije, a na glasu su kao neki od najprijatnijih gradova za život i poznato je koliko su atraktivni za turiste.\nIzmeštanje železnice iz centra\nMilutin Folić je kao najveću smetnju video nekadašnju železnicu koju je koristila nekadašnja industrija koja se nalazila u centru grada, a ne građani. Spuštanje te železnice pod zemlju je započelo još sedamdesetih godina a sada je ovaj poduhvat priveden kraju. Izmeštanjem železnice dobija se to da Dorćol, Kalemegdan, Kosančićev venac i Savski venac imaju direktan izlaz na reku. U najvećem delu ova pruga koja je nekada kao omča oko vrata Beograda odvajala grad od reke bice pretvorena u novi Linijski Park pun raznih sadržaja koji će moći da koriste svi građani.\nKoji su to dobri primeri projekata koji su upravo u skladu sa ovim ciljevima rasterećenja saobraćaja, spuštanja grada na svoje reke i davanja prioriteta pešacima i biciklistima? Šta je to u planu što će biti rekonstruisano i izgrađeno u skladu sa ovom strategijom?\nSlavija je po Folićevim rečima urađena humano, upravo tako da pešaci i biciklisti imaju prioritet, na taj način da pešaci ne moraju da idu ispod zemlje, a uz to je trg Slavija sada i jedno lepo mesto susreta. No, kako ističe Milutin Folić, sama rekonstrukcija kružnog toka ne može dovesti do smanjenja gužve, već taj problem može biti rešen samo manjim brojem automobila na beogradskim ulicama.\nCvetni trg je jedan od prvih poteza koji je napravljen u duhu nove hijerarhije u saobraćaju i svakako jedan od najuspešnijih javnih prostora makar po broju korisnika koji svakodnevno uživaju u uređenim baštama njegovih lokala.\nProširenje pešačke zone na ulice Vuka Karadžića, Obilićev venac, Topličin venac, Kralja Petra, Zmaj Jovinu, ali i dalje ceo Kosančićev venac potpuno su transformisali nekada linearnu pešačku praktično ulicu u pravu pešačku ZONU koja sada povezuje Knez Mihajlovu sa Karađorđevom i rekom, a time i Beton halu sa jedne strane i Sava promenadu i Beograd na vodi sa druge strane.\nUmetnička Pasarela koja povezuje Kalemegdansku tvrđavu i Savski kej veoma je uspešan projekat koji je završen, a koji predstavlja komforno rešenje za pešake.\nTrg Republike dobio je mnogo veći pešački plato a smanjen je broj automobilskih traka. Novim popločanjem, rasvetom i zelenilom ali i uređenjem fasada okolnih objekata i otvaranjem Muzeja ovaj prostor postao je mnogo prijemčiviji za korisnike.\nKompletna rekonstrukcija Karađorđeve ulice, kojom je šetalište uz Savu oslobođeno saobraćaja, još jedan je pozitivan primer u kojima najviše koristi imaju pešaci.\nSavski trg postao je jedan od simbola silaska Beograda na reku a njegovom transformacijom potpuno je preobražena i hijerarhija u saobraćaju u korist pešaka i javnog prevoza.\nU planu - most, tunel, biciklističke staze\nTunel koji bi služio kao spona između Savskog i Dunavskog amfiteatra ima funkciju da rastereti centar grada od tranzitnog saobraćaja, a to znači i više staza (pešačkih i biciklističkih), kao i zelenila i drvoreda. Tunel koji bi trebalo da poveže savsku i dunavsku padinu je nešto što postoji kao ideja od pre skoro 70 godina, a išao bi od Ekonomskog fakulteta kao produžetak Savskog mosta prema Terazijama do Kosovske, pa bi se spustio prema Takovskoj i Cvijićevoj do Bulevara despota Stefana.\nSavski most će ostati na starom mestu, ali ne i takav kakav je - imaće još dve saobraćajne trake, a dobiće i traku za bicikliste i traku za pešake. Savski most koji postoji još od Drugog svetskog rata biće potpuno estetski i funcionalno transformisan. Kada govorimo o izgradnji novih mostova - u planu je izgradnja mosta na Adi Huji. Most na Adi i budući most na Adi Huji biće povezani bulevarima sa četiri trake što predstavlja svojevrsnu unutrašnju obilaznicu kroz Beograd.\nBiciklističke staze i javni bicikli na iznajmljivanje nešto su što je Beogradu preko potrebno. Ne možemo očekivati da ljudi rado koriste bicikl i njime odlaze na posao i na fakultet ukoliko nemaju adekvatno napravljene staze. Prema rečima Milutina Folića, stoga je ovom strategijom predviđeno čak 120 kilometara staza za bicikle koje bi trebalo da budu napravljene u narednih nekoliko godina.\nNove saobraćajnice, mostovi, tunel, ali i fokus na boljim uslovima za pešake i bickliste imaju za cilj da rasterete zagušene beogradske ulice, a srpska prestonica bi zahvaljujući ovim projektima trebalo da postane urbani prostor koji koristi svoje potencijale i u kojem se građani kreću lakše, brže i funkcionalnije.\nMilutin FolićFolićRaasterećenjeUrbanizamBeograd na vodi


Čavić: NDP platio cijenu gubitka svog identiteta unutar Saveza za promjene | Srpska Info\nČavić: NDP platio cijenu gubitka svog identiteta unutar Saveza za promjene\nAutor: Srna 27.02.2019. 22:31\nPredsjednik NDP Dragan Čavić ocijenio je večeras da je na SDA odluka u vezi sa formiranjem vlasti na nivou BiH i Savjeta ministara, ocijenivši da ta stranka postavljanjem previsokih i neostvarivih ciljeva samo stvara unutrašnju konfrontaciju među ljudima.\n– Ne mogu se postavljati takvi ciljevi, jer to samo stvara strahove i unutrašnju konfrontaciju među ljudima, koji govore – dokle ovo više, ne mogu, odlazim odavde… – rekao je Čavić za RTRS i konstatovao da HDZ BiH i SNSD imaju dovoljno kapaciteta da sa SDA, ili nekim drugim partnerom, formiraju Savjet ministara.\nOn je istakao da je, nažalost, stvoren ambijent da se Srbi i Hrvati plaše BiH, a Bošnjaci Republike Srpske, ali da u politici svi treba da postavljaju realne ciljeve i postižu kompromise o životnim pitanjima o kojima se mogu dogovoriti. Čavić je rekao da opšti konsenzus treba postići i kada je riječ o odlivu stanovništva iz BiH, te nastojati poboljšati stanje u društvu, posebno ekonomsko.\n– Mislim da je ovo zadnja prilika koja se daje postojećoj generaciji političara u BiH. Umjesto da konekcije sa moćnim zemljama, poput Rusije, Turske i NJemačke koristimo za razvoj i dobro svih u zemlji, to služi kao osnova za unutrašnje konflikte – smatra Čavić i dodaje da se srpsko-bošnjački odnosi mogu relaksirati izbjegavanjem dnevno-političkih dodvoravanja biračkom tijelu.\n– Tada sam kolegama postavio pitanje – da li smo vodili ispravnu politiku? Zaključili smo kao stranka da treba da pregovaramo sa vladajućim blokom i da mu se pridružimo kada je riječ o vršenju vlasti na nivou Republike Srpske. Želimo da konstruktivno djelujemo i afirmišemo svoju politiku sa pozicije vlasti, i to u skladu sa svojim izbornim rezultatom – rekao je Čavić.\nČavić je naglasio da je NDP prvi put u političkom partnerstvu sa SNSD, te da je licemjerno da PDP i SDS prozivaju njegovu stranku, iako su u mnogim lokalnim zajednicama u koaliciji sa SNSD.\n– SDS je u periodu 2010-2014. godina bio partner SNSD u vršenju vlasti u institucijama BiH, a PDP je, svojevremeno, zajedno sa SNSD, srušio SDS-ovu vladu – podsjetio je Čavić.\nOn je rekao da je sa liderom SNSD Miloradom Dodikom imao turbulentne političke odnose, ali da su, uprkos svemu, ozbiljno sarađivali na planu ključnih nacionalnih pitanja dok je obavljao funkciju predsjednika Srpske.\n– Dodiku sam dao mandat predsjednika Vlade ne zato što sam htio, već zato što imao većinu u parlamentu i zato što poštujem Ustav – naveo je Čavić i dodao da je sa Dodikom i ključnim republičkim političkim ličnostima ranije sarađivao ne otklanjanju opasnosti od nametnutih reformi koje su prijetile da devastiraju Srpsku.\nKada je riječ o odluci da postane direktor banjalučke “Elektrokrajine”, Čavić ističe da ima namjeru da svoj profesionalni kapacitet ugradi u reorganizaciju i poboljšanje rezultata tog značajnog preduzeća.\nTagovi: Dragan Čavić,NDP,SNSD


Vojvodjanski klub: Ne gurajte Vojvodinu ka secesionizmu\nUtorak , 2017-10-03 | 20:44:27\nNevladina organizacija Vojvodjanski klub izrazila je danas "apsolutnu podršku" gradjanima Katalonije, osudila španske vlasti zbog upotrebe nasilja i oštro kritikovala vlasti u Srbiji zbog povlačenja paralela izmedju Katalonije i Vojvodine i optužbi za vojvodjanski separatizam.\n"Nedopustivo je da legitimnu, odmerenu i ozbiljnu podršku, koju je većina vojvodjanskih nevladinih organizacija i stranaka iskazala prema pravu gradjana Katalonije na održavanje referenduma, i vlast i mediji tumače kao 'podršku separatizmu', uz optužbe za 'vojvodjanski separatizam'", navodi se u saopštenju koje je potpisala predsednica Vojvodjanskog kluba Branislava Kostić.\nOna je rekla da je dosta politike u kojoj se svako pominjanje autonomije Vojvodine unapred označava kao separatizam.\nDodala je da Vojvodjanski klub nije separatistička organizacija, ali jeste za to da Vojvodina ima svoju zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, u okvirima svojih Ustavom definisanih prava, kao i za to da organi Vojvodine sami ubiraju porez na teritoriji te pokrajine.\n"Opšta atmosfera koja je u Vojvodini napravljena u vezi sa referendumom u Kataloniji, primorala je Vojvodjanski klub i Vojvodjansku partiju da odustanu od najavljenog 'Marša 300 vojvodjanskih zastava', jer smo bili izloženi do sada nevidjenim pretnjama i pritiscima, naši sajtovi obarani, a komunikacija internetom onemogućavana. Poručujemo nacionalističkim grupama i pokretima, koji stoje iza toga, da smo manifestaciju odložili, ali svoju borbu za Vojvodinu nismo", kazala je Kostić.\nOna je ocenila da su se u Vojvodini pojavile "separatističke grupe i pokreti" i to zahvaljujući aktuelnim vlastima i njihovom "zatiranju Vojvodine".