Tvrđave - Reminder\nHome 1RECOMMENDS\tTvrđave\nKao prirodna granica koja deli Evropu na severni i južni deo, reka Dunav često je bila poprište borbi za prevlast između brojnih plemena i naroda uključujući Kelte, Rimljane, Vizantince, Turke, Ugare i Srbe. Kako bi utvrdili svoje granice, mnogi vladari gradili su utvrđenja baš na obalama ove reke. Neka od njih i danas ponosno stoje kao svedoci burne istorije ovih prostora, spremni da posetiocima otkriju sve svoje tajne.\nU plodnoj vojvođanskoj ravnici, u okolini grada Bača po kome je čitavo ovo područje dobilo ime Bačka, nalaze se ostaci najstarije austrijske tvrđave u Srbiji. Veruje se da je ovo nekada moćno utvrđenje izgrađeno u vreme kad je kralj bio Karlo Robert.\nObilazak Bačke tvrđave s dobro očuvanom donžon kulom i nekoliko pomoćnih kula evocira atmosferu XIV veka – kada su bedemi ovog utvrđenja bili važan deo odbrambenog sistema Austrijskog carstva.\nTvrđavu građenu od 1692. do 1780. godine projektovali su austrijski vojni inženjeri po sistemu francuskih utvrđenja čuvenog graditelja Vobana. Prolazeći Gornjim gradom pored Arsenala i Oficirskog paviljona, pa sve do Donjeg grada gde se nalaze oficirski stanovi, bolnice i kasarna, otkrićete kako je bilo živeti u „gradu unutar grada”, rezervisanom za čuvare utvrđenja. A ako poželite da se sakrijete od sunca i vetra, zavucite se ispod površine i prošetajte 16 kilometara dugim lagumima koji vas poput lavirinta vode u uzbudljiv podzemni svet Petrovaradinske tvrđave. Svake godine u julu Petrovaradinska tvrđava postaje i prestonica zabave jer se na njoj održava čuveni muzički festival Exit.\nJedna od glavnih turističkih atrakcija srpske prestonice, Beogradska tvrđava, omiljeno je mesto za šetnju i odmor kako Beograđana, tako i gostiju glavnog grada. Prvu tvrđavu na ušću Save u Dunav izgradili su Kelti, ali svoj današnji izgled tvrđava duguje narodima koji su došli posle njih. Između 2. i 18. veka Rimljani, Vizantinci, Ugari i Turci prilagođavali su tvrđavu svojim potrebama, zbog čega ovu građevinu i dan-danas odlikuje eklektični stil u kojem svako može pronaći nešto od epohe koja mu je bliska.\nPosmatrajući posve miran smederevski krajolik teško je poverovati da su se na ovom mestu pre nekoliko stotina godina lomila koplja između dva srednjevekovna carstva. Izgrađena u 15. veku na inicijativu srpskog despota Đurađa Brankovića, Smederevska tvrđava predstavlja poslednje veliko zdanje srpske vojne arhitekture. Locirana u tadašnjoj prestonici Srbije, tvrđava je ubrzo postala poprište mnogih srpsko-turskih sukoba. Velelepno zdanje Smederevske tvrđave i danas, onima koji su voljni da osluškuju njen zov, prenosi brojne legende o porazima i pobedama.\nNa desnoj obali Dunava na ulazu u Đerdapsku klisuru nalazi se još jedan arhitektonski dragulj ovog kraja. Izgrađena u XIV veku na nepristupačnoj litici iznad Đerdapske klisure, Golubačka tvrđava bila je poprište brojnih sukoba između tadašnje Srbije i Turske.\nVidik koji se prostire s osmatračnice Golubačke tvrđave podjednako je fascinantan danas kao što je bio u vreme kada su srednjevekovni vladari, gledajući preko reke, planirali svoje sledeće poteze.\nNa ulasku u tvrđavu Fetislam koju su podigli turski vladari u 16. veku dočekaće vas mermerna ploča posvećena turskom sultanu Mahmudu II. Tvrđavu interesantnog naziva koji u prevodu znači „pobeda islama” krase savršeno dizajnirane kružne kule s kojih je artiljerija spremno dočekivala neprijateljske vojnike.\nTvrđave was last modified: avgust 6th, 2019 by Mldnirem


Fetiši koje muškarci obožavaju, ali vam to nikad neće priznati | Luftika\nVećinu muškaraca veoma uzbuđuje izgovaranje seksi fraza tokom intimnog odnosa. Ponekad, samo jedna rečenica može maksimalno da razbukta njihovu maštu i seksualni apetit. Mnogi smatraju da se pod „prljavim“ govorom misli na vulgarnosti, ali zapravo najbolji efekat ćete imati ako svom partneru jasno kažete šta želite od njega u tom momentu.\nMuškarci mnogo više od žena gledaju filmove za odrasle, a često odatle dobijaju ideje koje mogu da primene u krevetu. Ipak, retko koji bi priznao da bi ponekad rado „odglumio“ neku od scena.\nU jednoj anketi, na popularnom dejting sajtu, muškarci su priznali da ih veoma privlači da gledaju svoje partnerke dok se one samozadovoljavaju. Kako su otkrili, najviše ih uzbuđuje sigurnost žene, koja aposlutno poznaje svoje telo i ne stidi se svog zadovoljstva, piše dnevno.rs.\nOznakefetiši fetiši kod muškaraca fetiši kod žena najčešći muški fetiši najveći muški fetiši seks seks fetiši


Da li ste znali Archive - Stranica 5 od 6 - Moja Firma\nRačun za prodatu robu izdaje se na dan isporuke robe. Pre isporuke robe možete izdati predračun, ili avansni račun ukoliko ste primili avansnu uplatu.\nNa prekomerne količine kala, rastura, kvara i loma na trgovičkoj robi plaća se porez na dodatu vrednost.\nZakon o porezu na dodatu vrednost, član 4.4.3\nPDV se plaća na dobra i usluge koja vlasnik privrednog društva koristi za sopstvene potrebe (uzimanje iz imovine privrednog društva).\nZakon o porezu na dodatu vrednost, član 4.4.1\nZamena dobara u garantnom roku ne oporezuje se PDV-om.\nZakon o porezu na dodatu vrednost, član 6\nUsluge osiguranja ne oporezuju se porezom na dodatu vrednost.\nZakon o porezu na dodatu vrednost, član 25\nPromet zemljišta i davanje u zakup zemljišta ne oporezuju se porezom na dodatu vrednost.\nPDV iz računa za gorivo za putnička vozila ne može se koristiti kao odbitni, osim u slučaju taksi, rent-a-car i sličnih delatnosti.\nPrilikom ulaska u sistem PDV-a obveznik može da iskoristi PDV koji je platio svojim dobavljačima u periodu pre ulaska u sistem, a koji je sadržan u zatečenim zalihama robe, pod uslovima definisanim članom 32b Zakona o porezu na dodatu vrednost.\nPoresku prijavu poreza na dodatu vrednost dužni su da podnesu i poreski dužnici koji nisu obveznici PDV u roku od deset dana po isteku poreskog perioda u kojem je nastala poreska obaveza.\nZakon o porezu na dodatu vrednost, član 50


Mobes Monte d.o.o. Podgorica organizuje pojedinačne i modularne treninge sa personalnom sertifikacijom akreditovane kuće Exemplar Global- USA, za zaposlene u državnim, javnim ili privatnim organizacijama i kompanijama za sledeće sisteme upravljanja ...\nMarica Ognjenovic - 22/11/2019 - 12:02\nSvi nastavnici fizike imaju prilku da se prijave na online kurs iz fizike- Phisics in Advent (PiA) koji predstavlja adventski kalendar sa jednom razlikom, to je Adventski kalendar fizike. Ovaj kalendar omogućava da se predstave 24 mala, jednostavna ...\nMarica Ognjenovic - 22/11/2019 - 12:03\nZavod za školstvo, u saradnji sa Evropskim Wergalend centrom, organizuje Regionalni skup posvećen umrežavanju i obuci univerzitetskih profesora/predstavnika univerziteta. Zvanično otvaranje događaja održaće se 20. novembra u 18:30 u Petrovcu (Hotel Palas, ...\nMarica Ognjenovic - 22/11/2019 - 12:04\nMeđunarodna pomorska vježba ADRION LIVEX 19 čiji je domaćin Vojska Crne Gore, održava se od 18. do 28. juna u akvatoriju Crne Gore. Na vježbi učestvuju mornarice šest zemalja Adrion inicijative: Italija, Grčka, Slovenija, Hrvatska, Albanija i Crna Gora. ...\nMarica Ognjenovic - 27/06/2019 - 10:24\nMinistarstvo javne uprave je, u saradnji sa Upravom za kadrove i uz podršku DEU projekta „Tehnička podrška razvoju institucionalnih mehanizama saradnje organa državne uprave i nevladinih organizacija'' organizovalo treću, od pet planiranih obuka ...\nMarica Ognjenovic - 22/04/2019 - 08:26


U Evropi nestalo 600 miliona jedinki ptica – Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije\nNovi podaci ukazuju na to da je izgubljeno oko 600 miliona jedinki divljih ptica u Evropskoj uniji od 1980. godine\nZnačajan udeo u ovim gubicima ima i ogroman pad u brojnosti čestih ili „običnih“ vrsta ptica\nVažno je da je gubitak „uobičajenih“ vrsta zabrinjavajući jer ukazuje na oštećene ekosisteme i njihove funkcije, a potencijalno i pružanju usluga ekosistema od kojih čovečanstvo zavisi. Brojnost i dominantna prisutnost „uobičajenih“ vrsta znači da promene u njihovim populacijama mogu imati velike posledice na zdravlje naših ekosistema.\nFiona Burns, naučna saradnica RSPB i glavna autorka studije, rekla je: „Sledeće godine će se sastati potpisnice Konvencije Ujedinjenih nacija o biološkoj raznolikosti kako bi se razgovaralo o budućnosti globalnog biodiverziteta i stvorio okvir koji poziva na povećanje napora za očuvanje prirode, kao i usmerenost ka sprečavanju izumiranja i obnavljanju vrsta. Naša studija je poziv na buđenje za veoma realnu pretnju od izumiranja i „Tihog proleća“, i mi u potpunosti podržavamo kreiranje snažnog dogovora koji bi očuvanje stavljao ispred i u središte svih globalnih planova“.\nAnna Staneva, privremena šefica sektora zaštite iz BirdLife Europe izjavila je: „Ovaj izveštaj glasno i jasno pokazuje da priroda pali alarm za uzbunu. Iako je zaštita ptica koje su već retke ili ugrožene rezultirala nekim uspešnim oporavcima, čini se da to nije dovoljno za održavanje populacija vrsta koje smatramo brojnim“.\n„Obične ptice postaju sve ređe, uglavnom zato što ljudi uništavaju staništa od kojih zavise. Priroda je iskorenjena sa naših poljoprivrednih površina, mora i gradova. Vlade širom Evrope moraju da uspostave pravno obavezujuće ciljeve za obnovu prirode, inače će posledice biti teške, uključujući i našu sopstvenu vrstu“.\nAlena Klvanova, menadžer projekta PECBMS i šef međunarodnog odeljenja za praćenje i istraživanje civilnog društva, istakla je: „Ova studija naglašava važnost dugoročnih programa zasnovanih na građanskoj nauci koji se decenijama sprovode širom celog kontinenta. Dobijanje tako velike količine podataka od neprocenjive vrednosti bilo je moguće samo zahvaljujući neprestanim naporima koordinatora nacionalnih monitoringa i hiljadama terenaca-dobrovoljaca, koji broje ptice svake sezone parenja na standardizovan način u skoro trideset evropskih zemalja“.\n„Rezultati bi mogli da pomognu javnosti, kao i nadležnim političarima, da shvate da „obične“ ptice možda neće biti uobičajene zauvek ako ne preduzmemo adekvatne mere za njihovo očuvanje“, dodala je ona.


Severna Afrika — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nSeverna Afrika (UN-ova podregija)\nSeverna Afrika je najsevernija regija afričkog kontinenta. U geopolitici Ujedinjenih nacija podregija severne Afrike (koja se podudara sa uobičajenim prepoznavanjem regije) uključuje sedam sledećih zemalja.\nŠpanske plazas de soberanía (eksklave) nalaze se na južnoj obali Sredozemnog mora okružene sa kopna Marokom.\nŠpanska Kanarska ostrva i portugalski ostrva Madeira, koji se nalaze u Severnom atlantskom okeanu, čine severozapad afričkog kontinenta i često se uključuju u ovu regiju.\nMagreb - takođe nazvan Tamazgha - deo je severozapadne Afrike koji obuhvata Alžir, Maroko, Tunis, Zapadnu Saharu (čiji je politički status neodređen) i (ponekad) Libiju. U uobičajenoj upotrebi, posebno u francuskom, termin se često ograničava na prve tri zemlje, pošto su sve tri bile bivše teritorije pod francuskom upravom (Alžir kao naseljenička kolonija, a ostale dve kao protektorati). U arapskom jeziku termin može takođe označavati samo na Maroko.\nU širem geografskom smislu, u ovu regiju se ponekad uključuju i Azori, Mauritanija, Mali, Niger, Čad, Južni Sudan, Etiopija, Eritreja i Džibuti.\nNeke zemlje se u Severnoj Africi, posebno Egipat i Libija, često ubrajaju u uobičajene definicije Srednjeg istoka, budući da one u nekim pogledima imaju bliže spone sa jugozapadnom Azijom nego sa Magrebom. Štaviše, Sinajsko poluostrvo u Egiptu deo je Azije, pa je stoga Egipat transkontinentalna zemlja.\n3.1 Prvi ljudi u Africi i kameno doba\n3.2 Period Kartagine i Feničanska naselja\n3.3 Vladavina Kartagine\n5 Vegetacija i klima\nU okviru makroregije Severne Afrike izdvaja se nekoliko značajnijih i većih regionalnih celina:\nPlaninski sistem Atlasa(zemlje Magreba)\nDolina Nila i Arapsko-Nubijska pustinja\nZemlje severozapadne Afrike Maroko, Alžir i Tunis takođe su poznate kao Atlaske zemlje, zbog planina Atlas koje dominiraju u njihovim severnim pejzažima, iako svaka zemlja, posebno Alžir, uključuje značajne delove Sahare. Daleko istočno u Libiji, samo su severozapadni i severoistočni delovi zemlje, zvani Tripolitanija i Kirenaika, su van pustinje.\nOd antike, pustinja je bila dominantan faktor u severnoafričkoj sredini, iako region nije uvek bio suv kao danas. U raznim vremenima tokom proteklih milion godina bilo je perioda obilnih padavina, a poslednje se dogodilo oko 6. milenijuma pre nove ere na početku neolitskog perioda (novo kameno doba). Glavna trgovačka ruta koja povezuje Mediteran sa afričkim svetom postojala je duž grebena Ahagar-Tibesti u centralnoj Sahari, a verovatno je i komunikacija postojala i širom zapadne Sahare. Ipak, Sahara je uvek predstavljala ogromnu prepreku pokretu tehnologije i naroda. U drevnim istorijskim vremenima većina Severne Afrike bila je zimzelena šuma, a fauna uključuje i životinje poput slona, zebra i nojeva.\nPlanine su od najvećeg značaja u istorijskom razvoju ovog područja. Protežu se od istoka ka zapadu, paralelno sa mediteranskom obalom, sa najvišim nadmorskim visinama u području Atlaskog gorja. One nisu neprekidne, već čine odvojene blokove, naročito u obalnim područjima. Iako je u planinama padavina bilo najviše, šume su bile neupadljive, a rana naselja su imala tendenciju da izaberu ravnice i doline između ili južno od planina. Sredozemna obala, odvojena od Evrope samo 13 km na Gibraltarskom prolazu, je izuzetno neprikladna većim delom svoje dužine, nudeći svega nekoliko prirodnih luka i još manje prirodnih linija komunikacije u unutrašnjosti. Čak i velike reke, kao što su Majardah i Čelif, su nepogodne. Samo u severoistočnom Tunisu obala je povoljnija, a glavni pokret kulture i osvajanja je prirodno bio odatle na zapad.\nMagreb je područje u kojem su različite kulture postavile neku meru jedinstvenosti, dok je političko jedinstvo retko; jer je ovakva geografija uglavnom odgovorna. Naseljeno područje ima veliku dužinu, ali malu širinu i nema prirodnog centra od kojeg bi se mogla nametnuti politička uniformnost; njene prirodne komunikacije nikada nisu bile jednostavne, a planinski blokovi su bili dovoljno veliki da održavaju populacije u većoj ili manjoj meri nezavisne.\nPrvi ljudi u Africi i kameno doba[uredi | uredi izvor]\nIako postoji neizvesnost u vezi sa nekim faktorima, u Ajn el-Hanehu (u Alžiru) otkriven je jedan od najranijih tragova ljudskog prisustva u Magrebu. Bolje su potvrđene lokacije u Ternifinu (blizu Tigenifa u Alžiru) i u Sidi Abd el-Rahmanu u Maroku. Na Ternifinu su pronađene ručne sekire, koje povezujemo sa homininom Homo erektusom, a u Sidi Abd el-Rahmanu je nađeni su i dokazi o istom homininu od pre 200.000 godina.\nPronađeni su ostaci ranih ručnih sekira neandertalaca, koje su izrađivane lavaluazijenskom i musterijenskom tehnikom, slične onima koja su otkrivene u Levantu. Tvrdi se da evolucija paleolitskih (staro kameno doba) tehnika nije dostigla višu stopu razvoja nego u Severnoj Africi. Aterijska kultura (tipska lokacija Bir-el-Ater u Tunisu), čiji su nosioci bili kromanjonci, predstavlja vrhunac Paleolita u raznolikosti, specijalizaciji i standardu izrade; Oruđa aterijske kulture se javljaju u Magrebu i Sahari. Testiranje radiokarbonata iz Maroka pokazuje datum pre oko 30.000 godina za ranu aterijsku kulturu. Izgleda da se njegova difuzija u regionu dogodila tokom jednog od perioda suše, a nosioci tradicije su bili očigledno poznati lovci pustinje. Nekoliko povezanih ljudskih ostataka su neandertalci, sa znatnim razlikama između onih pronađenih na zapadu i onih u Kirenaici. U poslednjoj oblasti dobijen je datum pre 45.000 godina za lavaluazijensku i musterijensku tehniku (u Haua-Fteah, Libija). Alati i fragmentarni ljudski fosil neandertalskog tipa skoro su identični onima iz Palestine.\nIbero-mauritanijska ili oranska kultura (tipska lokacija La Muila, blizu Orana u zapadnom Alžiru), čiji su nosioci bili Mehtoidi, povezuje se sa konačnim potiskivanjem neandertalaca od strane modernih Homo sapiensa, baš kao i u Evropi. Nejasnog porekla, čini se da se ova kultura proširila duž svih primorskih područja Magreba i Kirenaike između oko 15.000 i 10.000. p. n. e. Nakon ibero-mauritanijske usledila je kapsijska kultura, čije je poreklo takođe nejasno (prema nekim izvorima njeni nosioci su bili govornici afroazijskih jezika). Njene najkarakterističnije lokacije su u oblasti velikih slanih jezera južnog Tunisa. Atmosfera tokom ibero-mauritanijskog i kapsijskog vremena izgleda da je bila relativno suva, a fauna idealna za lov. Između 9000 i 5000 pne, gornja kapsijska kultura širi se na sever, kako bi uticala na ibero-mauritanijsku, a takođe i na istok do zaliva Sidra. Pošto postoji mnogo dokaza da je neolitska kultura Magreba uvedena ne invazijom već kroz prihvatanje novih ideja i tehnologija od strane kapsijskih naroda, verovatno je da su oni bili preci Libijaca poznatih u istorijskim vremenima.\nŠirenje rane neolitske kulture u Libiji i Magrebu dogodilo se tokom 6. i 5. milenijuma pre nove ere, a karakteriše ga pripitomljavanje životinja i prelazak sa lova i sakupljanja na samostalnu proizvodnju hrane (često i dalje uključujući lov). Stočarska ekonomija, gde je stoka glavna životinja, ostala je dominantna u Severnoj Africi sve do klasičnog perioda. Iako je nova vrsta ekonomije mogla nastati u Egiptu ili Sudanu, karakter tradicije kremena Magrebovskog neolita ide u prilog opstanku većeg dela ranije kulture, koja se naziva neolitsko-kapsijskom tradicijom. Shodno tome, tehnologija tranzicije, ako ne i nezavisnog domaćeg porekla, najbolje se objašnjava postepenim širenjem novih tehnika, a ne emigracijom novih naroda.\nTradicija neolitske kapsijske kulture u Magrebu uporno je opstajala do prvog milenijuma pre nove ere s relativno malo promena i razvoja; nije bilo sjajnog cvetanja pokojne neolitske kulture, a malo toga se može opisati kao bronzano doba. Severnoj Africi je u potpunosti nedostajala metalna ruda osim gvožđa, pa je većina alata i oružja i dalje pravljena od kamena do uvođenja tehnika obrade gvožđa.\nPreistorijske kamene rezbarije pronađene su u južnom podnožju planina Atlas južno od Orana i u predelima Ahagar i Tibesti. Dok su neke relativno skorašnje, čini se da velika većina pripada neolitsko-kapsijskoj tradiciji. Neki pokazuju životinje koje su sada lokalno ili čak potpuno izumrle, kao što su džinovski bizon, slon, nosorog i nilski konj, u područjima koja su sada pokrivena pustinjom. Dok se mogu prepoznati egipatski likovi, karakter kamene umetnosti se toliko razlikuju od onog u Egiptu, za koji se teško može reći da proizlazi iz nje. S druge strane, to je mnogo kasnije od stena u paleolitskim vremenima u jugozapadnoj Evropi, a verovatan je i samostalni razvoj. Umetnost je prvenstveno kultura koja je u velikoj meri zavisila - iako ne isključivo - na lovu i koja je preživela na saharskim rubovima sve do istorijskog vremena.\nU Severnoj Africi ima mnogo hiljada velikih kamenih blokova, koji izgleda da nemaju veze sa ranijim megalitskim strukturama pronađenim na severu Evrope, i malo je verovatno da je bilo koji od njih raniji od prvog milenijum pre nove ere. Velike strukture u Alžiru, kao što je u Mzori (prečnika 177 metara) i mauzolej poznat kao Medracen (prečnika 131 metar) verovatno su od 4. i 3. veka pne i pokazuju feničanski uticaj, iako se čini da je to čisto libijski.\nPeriod Kartagine i Feničanska naselja[uredi | uredi izvor]\nSeverna Afrika (sa izuzetkom Kirenaike) ušla je u centar mediteranske istorije u 1. milenijumu pre nove ere sa dolaskom feničanskih trgovaca, uglavnom iz Tira i Sidona u savremenom Libanu. Feničani nisu tražili zemlju da se naseljavaju, već za sidrišta i stajališta na trgovačkoj ruti do Iberijskog poluostrva. Tačke na alternativnoj ruti preko Sicilije, Sardinije i Balearskih ostrva takođe su bile zauzete. Feničani su izgubili radnu snagu i potrebu da pronađu velike kolonije kao što su učinili Grci, a malo njihovih naselja poraslo je u bilo kojoj veličini. Područja koja su birali su uglavnom ostrva sa plažama na kojima se brodovi mogu lako usidriti.\nKartagina (njeno ime izvedeno iz Feničkog Kart-Hadasht, „Novi grad”), predodređeno da bude najveća feničanska kolonija i na kraju imperijalna sila, u skladu sa šablonom.\nIstorija nam daje datum osnivanja Gadesa (modernog Kadiza, najranijeg poznatog feničkog trgovačkog mesta u Španiji) - 1110. pne, Utike (Utique) - 1101. p. n. e. I Kartagine - 814. p. n. e. Datumi koji se pojavljuju su legendarni, a na zapadu još nije pronađen feničanski objekat raniji od VIII veka pre nove ere. U Kartagini su pronađeni neki grčki predmeti, koji bi mogli da budu od oko 750 pne ili nešto kasnije. Malo se može naučiti iz romantičnih legendi iz Grčko-Rimskih izvora o dolasku Feničana u Kartaginu. Iako je nesumnjivo pojedinačnih plovidbi bilo i ranije, malo je verovatno da je do uspostavljanja stalne komunikacije došlo pre 800. godine pre nove ere, predviđajući paralelni pokret Grka na Siciliju i južnu Italiju.\nMaterijalni dokazi o feničkom prisustvu u 8. veku pre nove ere potiču iz Utike i u 7. ili 6. vijeku pre nove ere iz Hadrumetuma (Sus), Tipasa (istočno od Šeršelja u Alžiru), Sige (Šeršelj u Alžiru), Likusa i Mogadora (Esaura u Maroku), a poslednje je najudaljenije feničko naselje do sada poznato.\nPronalazaka iz sličnog doba ima u Motiji, na Siciliji, Nuriju, Sulkisu i Tarosu (San Giovanni di Sinis) na Sardiniji, i Kadizi i Almunjekaru u Španiji. Međutim, za razliku od grčkih naselja, Feničani su dugo politički zavisili od svoje domovine, a samo nekoliko njih je bilo smešteno tamo gde je bilo potencijala za razvoj. Pojava Kartagine kao nezavisne sile, koja je pretila da postane imperija, što je bilo zasnovano na sigurnom posedovanju severnoafričke obale, imala je manje koristi od slabljenja Tira (glavnog grada Feničana) od strane Vavilonaca nego od rastućeg pritiska od Grka na zapadnom Mediteranu; u 580. pne, neki grčki gradovi na Siciliji pokušali su da proteraju Feničane iz Motije i Panormusa (Palermo) na zapadu ostrva. Kartaginjani su se plašili da bi, ako bi Grci osvojili celu Siciliju, prešli na Sardiniju i šire, izolujući Feničane u Severnoj Africi. Uspešnom odbranom Sicilije usledili su pokušaji da se poboljša položaj Feničana na Sardiniji; tvrđava Monte Siraj je najstarija feničanska vojna zgrada na zapadu.\nVladavina Kartagine[uredi | uredi izvor]\nDo 5. veka pre nove ere aktivno vojno učešće zapadno od Tira bez sumnje je prestalo; iz druge polovine 6. veka Tir je bio pod persijskom vlašću. Kartagina je tako postala lider zapadnih Feničana i u 5. veku je formirala vlastito carstvo, severnu Afriku, koja je uključivala postojeća feničanska naselja, nove koje je osnovala Kartagina i veliki deo današnjeg Tunisa. Ništa nije poznato o otporu severnoafričkih starosedelaca, ali je verovatno bio ograničen zbog raspršene prirode lokalnih društava i nedostatka formiranih država. Stvarne faze rasta kartaginske moći nisu poznate, ali proces se u velikoj meri završio početkom IV veka. Zauzimanjem poluostrva Šarik (Kap Bon), Kartagina je postala plodno i sigurno zaleđe. Zatim je proširila svoju kontrolu jugozapadno do linije koja se kreće otprilike od Sike Venerije (El-Kef) do obale Tene (Tina predgrađe Sfaksa, danas u ruševinama). Kasnije se desio upad južno od ove linije, Tebesu (Tebesa) su osvojili u III veku pre nove ere. Na poluostrvu Šarik, gde su Kartaginjani razvili poljoprivredu, domaće stanovništvo je možda bilo porobljeno.\nKartagina je održavala gvozdeni opseg na celoj obali, od zaliva Sidra do atlantske obale Maroka, uspostavljajući mnoga nova naselja za zaštitu monopola u trgovini. Ona su uglavnom bila mala, verovatno su imala samo nekoliko stotina stanovnika. Grci su ih nazvali 'emporia', pijace, koje bi mogle poslužiti i kao luke, gde su domorodačka plemena donosila stvari za prodaju.\nBilo je malo stalnih naselja u savremenoj Libiji koja datiraju iz perioda nakon pokušaja grčkih Dorjana da tamo naprave svoju koloniju.\nIako su u to vreme ribolov i poljoprivreda igrali ulogu u sticanju bogatstva, Leptis Magna se sa svojim susedima Sabratom i Oijom (Tripoli) obogatio transaharskom trgovinom; Leptis Magna je bio kraj najkraćeg puta preko Sahare koji povezuje Mediteran sa rekom Niger. Kartaginac po imenu Mago je rekao da je nekoliko puta prešao pustinju, ali nesumnjivo je veliki deo trgovine išao posredstvom plemena. Druge stanice u Gabeskom zalivu uključivale su Zočis, poznat po slanoj ribi i ljubičastoj boji, Gigtis (Bugrara, ili Bu Girara) i Takape (Gabes, ili Kabis). Severno od Tene bili su Akola, staro feničansko naselje na Malti, Taps (blizu Tabulbe u Tunisu), Leptis Minor i Hadrumetum, najveći gradovi na istočnoj obali Tunisa. Iz Neapolisa (Nabul, ili Nabeul) put je direktno vodio do Kartagine preko donjeg dela poluostrva Šarik.\nZapadno od Kartagine došlo je do promene toka reke Majardah; Kao rezultat, Utika, luka iz kartaginskog i rimskog doba, danas je na udaljenosti od 11 km od mora. Utika je bila druga u Kartagini po značaju među feničanskim naseljima i uvek je održavala bar nominalnu nezavisnost.\nOd rta Sidi Ali el Meki (rt Farina) do Gibraltarskog prolaza, obala je ponudila niz sidrišta, ali je mali broj luka ostvario prosperitet nalik onom u Gabeskom zalivu i na istočnoj obali Tunisa. Jedan od najvažnijih je bio Hipo Dijaritus (Bizerta), čije su prirodne prednosti kao luke iskorišćene rano; drugi Hipo, kasnije nazvan Hipo Regius (Bona; današnja Anaba u Alžiru), verovatno je bio kartaginskog porekla. Na istom delu obale bili su Rusikada (Skikda, ili Filipvil) i Kolo. Veliki broj zapadnih mesta poznatih iz rimskog perioda pokazuju stariji feničanski uticaj, kroz inkorporiranje feničkog lingvističkog elementa rus, što znači „glava” (sa značenjem rt), Rusukuru (Delis) i Rusgunie (Bordž el-Bahri). Tingis (Tingi, ili Tanger u Maroku) već je nastanjen u V veku pre nove ere.\nU XVI veku Turci iz Osmanlijskog carstva osvajaju Egipat (1517) i zemlje Magreba, današnji Alžir i Tunis, koje su islamizirane već 800 godina. Ove zemlje postaju provincije Osmanlijskog carstva. Samo Maroko zadržava svoju nezavisnost pod tri uzastopne dinastije: Varasidi, Saditi i Aleviti.\nPočev od 1666. godine Maroko odbija Osmanlije, kao i Špance i Portugalce. Sultan Al-Mansur „Pobednik” na arapskom jeziku, trguje sa Evropljanima i osvaja basen reke Niger na jugu Sahare.\nMoćno Songajsko carstvo, koje je kontrolisalo gornji Niger, uništeno je u XVI veku tokom marokanskog osvajanja. Carstva su, međutim, opstajala u drugim oblastima Afrike. Na jugu, u blizini reke Zambezi, carstvo Monomotapa pobeđuje Portugalce koji su privučeni bogatstvima zemlje, posebno zlatom. Na zapadu, više kraljevstava kao što su Dahomej, Ojo i Ašanti, zasnivaju svoj prosperitet na trgovini sa Evropljanima, koji su otvorili svoja predstavništva na atlantskoj obali. Ova trgovina se posebno tiče robova koje ove države uzimaju iz naroda u unutrašnjosti zemlje. Oni tako snabdevaju Evropljane obilnom radnom snagom. Nastaje „trgovina crnim robljem”. Da bi razvijali svoje kolonije u Americi, Portugalcima, Englezima i Francuzima je potrebno ljudstvo. Uspostavljaju „trgovački trougao”, koji povezuje Evropu, zapadnu Afriku (odakle se odvode robovi) i Ameriku (gde se oni prodaju). Od XVI do XIX veka više od 11 miliona Afrikanaca je deportovano u Ameriku u groznim uslovima, zatvoreni na robovskim brodovima, mučeni, u nehigijenskim uslovima, te je 10 do 15% njih umiralo i pre dolaska u Ameriku. Sa druge strane, na jugu Afrike Holanđani snivaju koloniju Kejp nedaleko od Rta dobre nade. Ovaj grad postaje važna stanica na putu u Indiju i Indoneziju. Kasnije, Englezi osvajaju zemlju i počinju kolonizaciju južne Afrike.\nVegetacija i klima[uredi | uredi izvor]\nU klimatsko-vegetacionom pogledu oštro se razlikuju uski sredozemni pojas, stepski predeli i prave pustinje.\nSredozemna klima sa suvim razdobljem od aprila do septembra i vlažnim zimama, koje donose vetrovi s Atlantika, pogoduje rastu mediteranskih kultura. Šume su sečom i krčenjem svedene na male površine, uglavnom sa zimzelenom makijom. Više šuma ima na planinskim padinama koje su izloženije kišama.\nStepska unutrašnjost, sa manje od 400 milimetara padavina, pogoduje jedino ekstenzivnom stočarstvu, koje je nomadskog karaktera. Najveći deo ove oblasti karakterišu ekstremne suše. U saharskoj unutrašnjosti na mnogim područjima kiša prosečno padne jednom u nekoliko godina.\nZa Saharu su karakterističke vrlo visoke letnje temperature (čak 60-70°C) i velika dnevna kolebanja koja ponekad iznose i po 30°C (vreli dani, hladne noći).\nNa površini Severne Afrike, veličine Evrope, živi 184 miliona stanovnika. Severna Afrika je u proseku najslabije naseljen deo afričkog kontinenta. Veća naseljenost ograničena je na nekoliko područja - dolinu i deltu reke Nil, delove sredozemnog i atlantskog primorja i doline, kotline i visoravni Atlasa. U najvećem delu pustinje Sahare život je moguć samo u oazama i rečnim dolinama (uadi) kojima voda protiče jedino za vreme kratkotrajnih jačih pljuskova. Najveća koncentracija stanovništva je uz reku Nil i u njenoj delti - u Egiptu oko 60 miliona ljudi živi na površini od samo 30.000 km² ili u proseku 2.000 stanovnika po kvadratnom kilometru. Nil je pre izgradnje Asuanske brane nanosio velike količine plodnog mulja koji se taložio u dolini i delti, pa su, uz toplu klimu, bile moguće i po tri žetve godišnje.\nSeverna Afrika je kao celina najrazvijeniji deo afričkog kontinenta. Osim u Sudanu, Zapadnoj Sahari i Mauritaniji, u svim zemljama bruto domaći proizvod je veći od 1.000 USD po stanovniku, što je retkost za ostale delove Afrike. Ekonomija se temelji na stočarstvu, gajenju i izvozu sredozemnih kultura i rudarstvu. U stočarstvu je najrasprostranjeniji uzgoj ovaca (Alžir, Maroko), koza (Sudan) i goveda (Sudan), a zbog skromnih prirodnih mogućnosti još ima mnogo krajeva u kojima preovlađuje nomadsko stočarstvo. U Egiptu i Sudanu, Englezi su u 19. veku razvili značajnu monokulturu pamuka.\nU rudarstvu se ističe eksploatacija fosfata, ruda gvožđa i obojenih metala, ali najveću vrednost imaju nalazišta nafte i prirodnog gasa, naročito u Libiji i Alžiru. Turizam je najrazvijeniji u Egiptu, Maroku i Tunisu. Posebno je privlačan Egipat s istorijom i graditeljskom baštinom starom 4.000-5.000 godina.\nVećinu stanovništva severne Afrike čine Arapi, među kojima su u Africi najbrojniji Egipćani, Marokanci i Alžirci.\nU Magrebu, po oazama i pobrđima Atlasa žive starosedeoci ove regije - Berberi, koji nisu arapskog porekla. Na severu Sudana i jugu Egipta starosedeoci su Nubijci, koji su bliži negroidnoj rasi. U Egiptu žive još i pravoslavni Kopti, potomci drevnih Egipćana, a na jugu Alžira živi nomadski narod Tuarezi.\nSkoro svo stanovništvo regije govori arapskim jezikom i ispoveda islam. Stanovništvo ove regije odlikuju visok prirodni priraštaj, veliki procenat mladog stanovništva i veliki broj nepismenih.\n^ http://www.dgt.uns.ac.rs/download/reggeo_afrika_regionalizacija.pdf[mrtva veza]\nŠehić, Denis Atlas Afrike. Beograd: Monde Neuf. 2007. ISBN 978-86-86809-00-1..\nSeverna Afrika na Vikimedijinoj ostavi.\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Северна_Африка&oldid=23989208”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 13. avgust 2021. u 19:02 č.


Hapšenja u Banjaluci: Dvojica privedena zbog pokušaja teškog ubistva | Banjaluka.news\nBANJALUKA – Policija je juče u Banjaluci uhapsila tridesetdevetogodišnjeg V.T. iz Sremske Mitrovice i njegovog deset godina mlađeg sugrađanina B.P, a za kojim je bila raspisana međunarodna Interpolova potjernica zbog pokušaja teškog ubistva u Srbiji.\nOsim toga, kako je potvrđeno “Nezavisnim”, za njima je bila raspisana potjernica i zbog ugrožavanja sigurnosti, ali i nedozvoljene proizvodnje, držanja, nošenja i prometa oružja i eksplozivnih materija u Srbiji.\n“Daljim radom, policajci su došli do informacija da su sa njima u društvu i M.M. (32) i Z.K. (50), obojica iz Sremske Mitrovice, koji su takođe pronađeni i uhapšeni, a pregledom BMW-a pronađeni su predmeti pogodni za izvršenje krivičnih djela”, saopštila je Marija Markanović, portparol PU Banjaluka.\n“Nezavisne” nezvanično saznaju da su u pitanju Vlatko T, Bojan P, Zoran K. i Milan M. U BMW-u su, uz ostalo, pronađene rukavice, fantomka, baterijske lampe, čakije, crni ruksak…\nDNEVNI HOROSKOP ZA 23. JANUAR: Vodolija je na ljubavnom radaru nekoliko osoba, a Jarca čeka zanimljiv zaplet sa jednim znakom


TRENUTNO 280 AKTIVNIH SLUČAJEVA: Raste broj zaraženih u Banjaluci | Banjaluka.net\nTRENUTNO 280 AKTIVNIH SLUČAJEVA: Raste broj zaraženih u Banjaluci\nU posljednjih nekoliko dana Banjaluka bilježi blagi rast broja zaraženih virusom korona, a prema podacima Instituta za javno zdravstvo RS samo u periodu od 10. do 15. jula evidentirano je 99 novih slučajeva.\nPacijenti su uglavnom sa blažom kliničkom slikom, a od simptoma dominiraju povišena tjelesna temperatura, kašalj, stezanje u grudima, malaksalost, proliv, glavobolja, te gubitak okusa i mirisa, rekla je za “Srpskainfo” Mirjana Miljković, načelnica Higijensko-epidemiološke službe Doma zdravlja Banjaluka.\n“Za sada su to uglavnom pacijenti koji imaju blažu kliničku sliku, mada imamo i pacijente sa srednjom kliničkom slikom. U odnosu na životnu dob najviše oboljelih je u srednjoj i mlađoj životnoj dobi”, ističe Miljkovićeva.\nOna dodaje da se najveći broj oboljelih odnosi na pacijente sa respiratornim simptomima, koji se javljaju u Ambulantu za respiratorne infekcije u Poliklinici, kao i na bliske kontakte pozitivnih osoba.\n“Trenutno smo u fazi lokalne transmisije, što znači da je virus prisutan u populaciji. Samo strogo poštovanje preporučenih mjera može rezultirati smanjenjem broja oboljelih i sprečavanjem širenja infekcije”, zaključuje ona.\nU Banjaluci je sa jučerašnjim danom virus potvrđen kod 958 osoba. Trenutno je u najvećem gradi aktivnih 280 slučajeva.\nU Srpsku stigao drugi kontingent ruskih vakcina (VIDEO)\nUhapšen zbog posjedovanja oružja i vožnje pod uticajem alkohola\n1.mart: U Federaciji BiH praznik, u Srpskoj običan radni dan


Pitanje za državu: Ima li opasnog hroma iznad Pančeva? | Autonomija\n"Država bi već na osnovu iznetih sumnji o emisiji hroma u vazduh, odmah morala da naloži merenja koja su lako ostvariva, posebno u gradu koji već ima izgrađen monitoring sistem"\n„Petrohemija je jedna od najtežih tačaka u našem društvu, tamo ima puno problema i mi smo, na temelju onoga što inače radimo kao Ministarstvo, proverili deo podataka o njihovoj emisiji i tako dalje i neki podaci su nam sad dostupni, neki će biti, deo podataka koji su dostupni, da je sve u redu sa nekim emisijama, da li sa svim, to ćemo videti. Dakle, dobro je da građani alarmiraju i Ministarstvo i sve nas koji se bavimo životnom sredinom da negde postoji problem jer mi sami ne možemo stići da imamo u svakom trenutku svaku informaciju bilo o čemu. Uostalom, ljudi ponekad i kriju, kako je to rečeno, ali mi smo tu da kontrolišemo“.\nUkoliko bi se navodi poslanice Marinike Tepić, objavljeni na internet stranici Nove stranke (partije bivšeg srpskog premijera Zorana Živkovića), potvrdili bio bi to ekološki zločin koji predstavlja krivično delo ugrožavanja života i zdravlja ljudi. Shodno Krivičnom zakonu Srbije, za takvo eventualno krivično delo, mogli bi odgovarati i menadžment pančevačkog giganta, ali i nadležni državni akteri.\nMarinika Tepić uverava u izjavi za RSE da rukovodstvo Petrohemije svesno žrtvuje zdravlje Pančevaca i Beograđana, koji su najugroženiji zbog ruže vetrova i jake košave. Ona podvlači da sa ovim informacijama ne bi izlazila u javnost da nema, kako kaže, pouzdana sazananja iz više izvora.\nNaime, ona iznosi da je još u februaru prošle godine, nakon snimanja i analiza unutar fabrike, utvrđeno da dolazi do „gubitka“ hroma iz peći za aktivaciju jer je peć porozna, zbog čega velike količine hroma izlaze direktno u atmosferu. Iako svesno izuzetno opasne situacije, kaže ona, rukovodstvo je odbilo zamenu peći, uz izgovor da je to skupo i da bi fabrika morala na neko vreme prekinuti rad, što bi bio pokazatelj da nešto ne valja.\n„A ako nešto ne valja, budući upravljači mogu biti nezadovoljni radom rukovodstva. Imajte u vidu da Rusi treba da preuzmu Petrohemiju već za nekoliko meseci i da guranje pod tepih ovih zaista jezivih informacija koristi samo čuvanju fotelja tog rukovodstva“, kaže Tepić.\nMinistar Goran Trivan za RSE kaže da je među nadležnim institucijama, koje vrše proveru emisije hroma i novosadski Institut za zaštitu na radu:\n„Podaci koje sam upravo dobio danas i juče (izjava zabeležena u petak, 16. marta prim.aut.) govore da je prema njihovom istraživanju i njihovoj metodologiji sve u redu sa delom tih istraživanja. Ovih dana očekujemo i rezultate drugih istraživanja. Ministarstvo nema dovoljne kapacitete da bi u svakom trenutku moglo da bude sa inspekcijom na svakom mestu, to je svima valjda jasno“, kaže Trivan.\nOn je, međutim, u alarmantnim navodima o ugrožavanju zdavlja ljudi mogućim trovanjem vazduha opasnim jedinjenjima hroma prepoznao i politizaciju, u koju, podvlači, neće da dozvoli da bude uvučen.\n„Ekologija nije pitanje politike, moram da vam kažem. Ekologija je pitanje našeg života i uvlačenje ekologije u političke vode je meni prilično neprihvatljivo, ne bih se uvlačio u to. Uvek sam spreman da razgovaram na svaku temu, da sve proverimo, da svaku informaciju damo, građani imaju pravo na sve informacije, to se apsolutno podrazumeva, ali ja neću učestvovati u političkim raspravama“, rekao je Trivan.\nProfesor Hemijskog fakulteta Univerziteta u Beogradu Ilija Bičeski kaže za RSE da nije nikakva velika investicija da se izmeri koncentracija teških metala u vazduhu oko potencijalnog emitera tih otrova, niti da takvo merenje dugo traje – dovoljno je samo nekoliko dana. Država bi, dodaje on, već na osnovu iznetih sumnji o emisiji hroma u vazduh, odmah morala da naloži merenja koja su lako ostvariva, posebno u Pančevu koje već ima izgrađen monitoring sistem, u čijem postavljanju je i sam učestvovao.\nI Dragana Đorđević iz Instituta za hemiju, tehnologiju i metalurgiju za naš program kaže da nadležno ministarstvo nakon ovakve prozivke hitno treba da reaguje:\n„Prvi korak u proceduri je da nadležno ministarstvo, a to je Ministarstvo za zaštitu životne sredine, pošalje svoju inspekciju u Petrohemiju da utvrdi da li je tvrdnja o ispuštanju hroma iz njihovih postrojenja istina ili nije istina. To je prvo što se mora učiniti, pa tek onda slede naredni koraci – merenja i utvrđivanje u kojoj meri je, ako jeste, vazduh zagađen hromom, kako se taj hrom distribuira, koji su pravci ugroženi i tako dalje. Ako državni organi znaju, a ne reaguju, onda je to neozbiljno od strane države“, upozorava Đorđević.\nA o tome o kolikoj opasnosti je reč, ukoliko se hrom emituje u vazduh, profesor Ilija Bičevski kaže da ne sme biti nikakvih dilema:\n„Svaka emisija teških metala, u koje spada i hrom, pogubna je. Emisija žive, kadmijuma, nikla, hroma – sve je to pogubno. Bukvalno. Dakle, ako me pitate da li je štetno, odgovor je – izuzetno štetno, očajno štetno“, upozorava Bičeski, uz ogradu da govori generalno, s obzirom da nema podatke o emisiji hroma iz Petrohemije.\nOn odgovara i na pitanje koja je, prema srpskom protokolu, dozvoljena koncentracija hroma i njegovih jedinjenja u vazduhu, na takozvanom ambijentalnom mernom mestu, u neposrednoj okolini tačke ispusta, u ovom slučaju bi to bila porozna peć Petrohemije.\n„Tamo je dozvoljeno, na godišnjem nivou usrednjeno, 0,3 nanograma (hiljaditi deo mikrograma) hroma 6, doduše, ali hrom često prelazi iz jednog oblika u drugi, pa tako hrom 3 prelazi u hrom 6, u zavisnosti od ambijentalnih uslova. Dakle, 0,3 nanograma – to je strašno mala vrednost i ako bi došlo do nekog curenja, ta bi se vrednost višestruko prekoračila“, pojašnjava Bičeski.\nPoslanica Marinika Tepić iznosi i da rukovodstvo Petrohemije fingira kako je sve u redu, po cenu ugrožavanja zdravlja Pančevaca i Beograđana. Iznosi i optužbe da u tome saučestvuje ministar Goran Trivan:\n„Imam opravdanu sumnju da i ministar Trivan saučestvuje u zataškavanju brojnih informacija, imajući u vidu, što je proverivo, da je njegova supruga Jovana Trivan članica Nadzornog odbora te iste Petrohemije“.\nGoran Trivan je na ovu sumnju Marinike Tepić saradnici RSE odgovorio kratko, na engleskom:\nNeočekivano, uprkos zabrinjavajućim ocenama iznetim u javnost, koje nesumnjivo zavređuju hitan odgovor nadležnih, upit RSE Ministarstvu „da li su tačni navodi poslanice Tepić o ispuštanju opasnog hroma u atmosferu“, najpre je ostao bez odgovora. Dva dana kasnije Trivan je odgovorio na naša pitanja tokom rasprave o Predlogu zakona o klimatskim promena u Novom Sadu.\nRSE se obratila ovim povodom i rukovodstvu HIP Petrohemije, ali odgovor još uvek čeka. Nem na upite našeg radija ostao je i Zavod za javno zdravlje Pančeva, grada od oko 75.000 stanovnika.


Zorana Jovanović OSTAVILA fudbalera zbog DRUGOG MUŠKARCA: Novoj vezi kumovao POZNATI PAR!\nKraj dvogodišnje veze\nPosle više od dve godine zabavljanja, Zorana Jovanović Zorannah raskinula je vezu s fudbalerom Danijelom Milićevićem.\nRazlog ove njene odluke je drugi momak kojeg je upoznala preko Filipa Živojinovića, saznaje Kurir.\nU pitanju je javnosti nepoznat sportista srpskog porekla, koji je rođen i živi u Los Anđelesu. Modna blogerka je novog izabranika srela u februaru ove godine i, prema rečima našeg izvora, u njega se zaljubila na prvi pogled.\nA post shared by Zorana Jovanovic (@zorannah) on Jun 19, 2018 at 3:58am PDT\n- Zorannah je pre četiri meseca došla u Ameriku na nekoliko dana da bi uradila set fotografija za jednu kampanju, pa je iskoristila priliku da se sretne s Filipom Živojinovićem i Aleksandrom Prijović, jer su njih dvoje tada boravili u Los Anđelesu. Sasvim slučajno tada je upoznala Filipovog druga, kojeg su sreli u jednom restoranu, i već na samom početku primećivalo se da među njima postoji hemija. S vremenom, posle skoro dva meseca dopisivanja, oni su se ponovo sreli i tada su se smuvali. Zorannah je po povratku u Srbiju shvatila da nema razloga da nastavlja svoj odnos s Danijelom, pozvala ga i sve mu objasnila. Rekla mu je da se zaljubila u drugog dečka i da želi da raskine s njim. Više puta dosad je odlazila u Ameriku i provodila po nekoliko dana kod novog izabranika, čije ima zasad dobro skriva od javnosti - kaže naš sagovornik, dodajući da veza modne blogerke s bivšim momkom već neko vreme nije funkcionisala kako treba.\n- Bilo je pitanje dana kada će Zorannah i Danijel raskinuti. Oni se poslednjih godinu dana nisu viđali tako često i zato je rastanak protekao bez ikakvih posledica. Oboje su se složili s tim da je ljubav između njih nestala i da je najbolje da svako krene svojim putem - zaključio je naš izvor.\nJovanovićeva nije odgovorila na poruku koju smo joj juče poslali.\nZatajila ljubav blogerke i fudbalera: Zorana stavola tačku na romansu?! (FOTO)\nProslavu 28. rođendana zauvek će pamtiti: Zorani Jovanović prijatelji priredili IZNENAĐENJE kakvo nije mogla ni da zamisli!\nNjeno pravo lice je zapravo mnogo drugačije: Ovako Zorana Jovanović izgleda bez trunke šminke i filtera! (FOTO)\nTAGOVI: Zorana JovanovićZorannahvezaljubavraskidnova vezaAleksandra PrijovićFilip Živojinović


UKUS PRAKTIČNE NASTAVE\n- Testo smo rastanjili i pravili razne oblike: rombove, cvetiće... Ispekli ih u ulju, i pravili slatku varijantu (sa domaćim pekmezom od kajsija i ribizle), i slanu (sa kečapom). Deca su zadovoljna, učila su i naučila dosta. Sada ih još čeka zadatak da zapišu recepte i izrade prezentacije sa fotografijama – objašnjava profesorka Bunford.\nI dok prva grupa odeljenja I-4 obavlja ferijalnu praksu, druga grupa nalazi se na blok-nastavi kod profesorke Gabriele Korom. Tako je utorak, 18. maj, bio „začinjen“ proizvodima od krompirovog testa sa jedne, i slasnim pletenicama – sa druge strane. Šta dodati, osim – prijatno!.\nBroj posetilaca 1454476


Edin Delić zajednički kandidat za načelnika općine Lukavac ispred SDP-a, DF-a i SDU!? | SDP BiH Lukavac\nEdin Delić zajednički kandidat za načelnika općine Lukavac ispred SDP-a, DF-a i SDU!?\nJučer su u prostorijama Općinskog odbora Socijaldemokratske partije Lukavac, započeti pregovori SDP-a, DF-a i SDU-a oko zajedničkog nastupa na Lokalnim izborima, odnosno zajedničkog kandidata za načelnika.\nNakon ovog sastanka, iz tabora tri stranke koje su prisustvovale sastanku, ističemo da u prvom redu očekujemo da nam se u razgovorima priključi i Naša stranka, ali i sve ostale lijevo orjentisane stranke sa naše opštine. Izjavljeno je nakon sastanka.\nNakon što je objavljena vijest da je Edin Delić zajednički kandidat stranaka SDP, DF i SDU za načelnika općine Lukavac, gospodin Delić je na svom Facebook profilu napisao pismo koje objavljujemo bez korekcija:\nDanas je objavljena prva informacija u medijima o razgovorima koji se vode oko potencijalne kandidature za poziciju načelnika općine Lukavac. Objavljeno je da se vode pregovori sa mnom o tome da me kao svog kandidata kandidira nekoliko lijevo orijentiranih stranaka. Zahvaljujem se Sodalive-u za korektnu interpretaciju. Kao što je navedeno u ovom trenutku razgovori se vode između SDP, DF i SDU uz otvorenu opciju da razgovorima pristupe i druge stranke.\nRadi se o konceptu koji pripada “lijevoj političkoj orijentaciji”, a imajući u vidu moja ljevičarska ubjeđenja moram priznati da se sa takvim konceptom mogu istinski i identificirati. Zahvaljujem se strankama koje su mi učinile čast, a posebno se radujem da su se opredijelile da u prvi plan stave zajedničku viziju cijele općine Lukavac i suštinske interese građana – pa bez obzira hoću li konačno kandidat biti ja ili neka druga osoba.\nZahvaljujem se i svim koji su na bilo koji način od jutros izrazili svoju podršku. Meni to mnogo znači i još više me obavezuje. Razgovori o konačnom kandidiranju još nisu okončani, a kako je navedeno i u samom tekstu koji je objavio Sodalive, te do konačne i formalne kandidature ne mogu ništa posebno konkretno kazati.\nMislim da je ovaj vid koncentracije pozitivnih energija i saradnje dobar obrazac, pa čak i ako se delegira neki drugi kandidat, te da bez zajedničkog djelovanja onih koji žele suštinske i temeljite društvene promjene ništa značajnije se neće promijeniti. Lukavac i okolina čine sredinu sa izrazitim problemima, ali takođe i prostor sa velikim razvojnim šansama.\nDo konačne formalizacije kandidature neću se više oglašavati na ovu temu, a ukoliko dođe do formalnog kandidiranja kreirat ću posebnu FB stranicu na kojoj će se plasirati “političke teme” u želji da poštedim veliki broj prijatelja koji nemaju interese za izbore u općini Lukavac. Naravno bit ćete obaviješteni o pokretanju takve stranice i to će biti posljednja objava o jesenjim izborima na mom privatnom profilu.\nEdin Delić Izbori 2016 Lokalni izbori Načelnik\t2016-04-28


ONE&ONLY PORTONOVI otvoren za goste - Novosti - Turistički svet\nFoto: One&Only Portonovi\nSmešten na ulazu u Bokokotorski zaliv, na obali Jadranskog mora u Crnoj Gori, One&Only Portonovi je prvi rizort ovog ultra-luksuznog brenda u Evropi, koji je od 1. maja otvoren za goste. Smešten u jednom od najsunčanijih mesta na Jadranu, rizort je savršeno utočište sa kojeg se može istraživati obala Crne Gore. Nudeći privatne peščane plaže, revolucionarni wellness doživljaj uz Chenot Espace, vrhunska jela kuvara s Mišlenovom zvezdicom, Đorđa Lokatelija, te intuitivnu uslugu po kojoj je brend poznat, nestrpljivo očekivani One&Only Portonovi će biti kruna Jadranske rivijere.\n„Jako smo uzbuđeni što otvaramo svoja vrata i dočekujemo prve goste u ovu jadransku oazu. One&Only Portonovi predstavlja prekretnicu za naš brend, pružajući našim lojalnim evropskim gostima savršen rizort na njihovom pragu, uz novi standard ultra-luksuza u Evropi. Radujemo se što ćemo prikazati lepotu Crne Gore očima One&Only brenda“, prokomentarisao je Filip Zuber, izvršni direktor kompanije Kerzner International. „One&Only Portonovi gostima nudi toliko toga za otkrivanje – od našeg prvog Chenot Espace spa centra, ultimativnog transformacijskog wellness-a, do Sabije, restorana pod vođstvom Mišlenovog šefa Đorđa Lokatelija, te Tapasake Club-a, energetskog jezgra rizorta“, dodao je Zuber.\nCRNA GORA – NOVA RIVIJERA\nSa azurnim vodama, veličanstvenim planinskim vencima i vijugavom obalom okruženom bujnom šumom, zaliv Boke je jedan od najlepših zaliva u svetu, a još uvek neotkrivena destinacija. Obasjana suncem, ova obala je dom za bezbroj skrivenih uvala, te se gosti One&Only Portonovi rizorta mogu otisnuti na putovanje od osamljenih plaža do drevnih gradova koji su sačuvali svoju izvornu arhitekturu i šarm.\nNeopisiva lepota ovog podneblja nije ograničena samo na čudesa nad zemljom – bezbroj avantura čeka goste i ispod nivoa mora. Sertifikovani instruktori ronjenja vodiće goste kroz drevne tunelske i pećinske strukture u tesnacu Kumbor i pećini Klinci, koje su ranije korišćene za skrivanje podmornica i brodova u bivšoj Saveznoj federativnoj republici Jugoslaviji.\nZahvaljujući svojoj plodnoj zemlji i jedinstvenoj mikroklimi, Crna Gora se smatra rajem za ljubitelje vina i važnim lokalitetom za proizvodnju ovog pića. Gostima se nudi prilika da kroz crnogorske vinarije otkriju dugu i bogatu istoriju proizvodnje vina u ovoj zemlji. Strastveni ljubitelji vina koji žele da istraže autohtone sorte grožđa u regionu mogu da posete jednu od mnogih vinarija sa svojim intimnim podrumima i panoramskim pogledom, te probaju sve, od vina vranac do klasičnih šardonea i merloa.\nNAJPOŽELJNIJA ADRESA NA JADRANU\nPrvi put u Evropi, One&Only nudi priliku ljubiteljima ovog brenda da investiraju u stalni dom na jednoj od najspektakularnijih lokacija na Jadranu, uz One&Only privatne vile. Vrhunski pozicionirane i namenski dizajnirane za uživanje u besprekornom pogledu na zaliv, planine i marinu, svaka vila nudi jedinstvene karakteristike života One&Only brenda: prostranost, prefinjeni dizajn, intuitivnu uslugu i neometanu privatnost. Svaka vila dolazi uz sopstvenu privatnu plažu, osamljeni bazen i privatnog batlera, osiguravajući da se sve potrebe gostiju zadovolje tokom njihovog boravka.\nInspirisana detaljima iz kulture, istorije i destinacije, svaka vila je osmišljena s velikim fasadama, veličanstvenim kolonadama i krovovima od terakote, simboličnim za arhitekturu ove regije. Enterijeri su elegantno uređeni, inspirisani baroknim palatama iz okolnih gradova i obližnjim gradićem Perastom koji je sagradila Venecija, a vlasnici imaju priliku da svoju vilu prilagode kako bi je učinili pravim domom daleko od kuće.\nVila Orjen sa četiri spavaće sobe i 15.000 metara kvadratnih dvorišta, idealna je za porodice, te nudi savršeno igralište za svaku generaciju kroz sopstvenu privatnu plažu, vrt i mulo. Villa Lovćen odražava crnogorsku ljubav prema okupljanjima, pružajući panoramski pogledom na Jadran i otvorene lukove koji vode u sopstveno dvorište i privatne bašte, savršene za zabavu. Oni koji su u potrazi za ultimativnom privatnošću, naći će je u diskretnoj vili Rumija. Ova dvospratna priobalna vila uključuje tri spavaće sobe sa kupatilom koje se otvaraju na uređene balkone, a svaka ima svoje privatno utočište za uživanje i opuštanje. Sve tri vrste vila, među deset koje se mogu kupiti, prikladno su nazvane po tri crnogorske planine koje se izdižu iz jadranskog basena i imaju veliki istorijski značaj u regionu.\nREVOLUCIONARNO WELLNESS ISKUSTVO\nZa one koji svoje vreme žele da posvete ozbiljnoj zdravstvenoj avanturi, One&Only Portonovi je dom za jednu od najopsežnijih wellness destinacija u Evropi. Nastavljajući da podiže wellness iskustvo na veći nivo, kroz ekskluzivno globalno partnerstvo kolekcije luksuznih rizorta One&Only sa vodećim zdravstvenim i wellness brendom Chenot, One&Only Portonovi će predstaviti Chenot Espace; prostor od 4.000 metara kvadratnih koji gostima nudi intenzivno i transformativno putovanje za detoksikaciju i resetovanje tela na osnovu renomirane Chenot metode®.\nNiz detaljnih dijagnostičkih testova koje su sproveli specijalizovani profesionalci stvara program potpuno prilagođen pojedincu, a dizajniran da dovede u ravnotežu fiziologiju tela, poveća vitalnost i eliminiše toksine iz organizma. Chenot Espace takođe sadrži sobe za hidroterapiju i krioterapiju, saunu i parna kupatila, zatvoreni bazen i prostore za opuštanje, osiguravajući da se gosti osećaju potpuno nadahnutim i preporođenim. Određen broj soba i apartmana pozicioniran je neposredno iznad wellness centra, nudeći onima koji učestvuju u dužim programima lak pristup i potpunu privatnost.\nRAJ ZA GASTRONOME\nOne&Only Portonovi je ključna gastro-destinacija na jadranskoj obali sa raznovrsnim prepoznatljivim, svetskim kulinarskim doživljajima. Restoran Sabia by Giorgio Locatelli pod vođstvom Đorđa Lokatelija (Giorgio Locatelli), izvršnog šefa kuhinje sa Mišlenovom zvezdicom, služi rafiniranu južno italijansku kuhinju u stilu rivijere sa fokusom na sveže plodove mora, povrće i sveži bar koji nudi organski crudo. Tapasake klub je opušten, ali živopisan klub uz bazen, a posluživaće savremenu japansku kuhinju, sa sopstvenim barom i redovnim DJ setovima. La Veranda potencira domaće sastojke i stilove kuvanja, te poseduje otvorenu kuhinju i stanice za kuvanje uživo. Smešten u lobiju, Caminetti bar dočekuje goste širokim pogledom na terasu, baštu i more, nudeći izdašnu listu pića, idealnu za aperitiv ili koktel nakon večere, kao i popodnevne zakuske i čajeve. Izbor prilagođenih doživljaja za ručavanje u sobama dostupan je 24 sata na dan.\nOne&Only Portonovi je sada otvoren i dočekuje goste. Rizort je lako pristupačan, na kratkoj voznoj udaljenosti od aerodroma u Dubrovniku (jedan sat), Tivtu (50 minuta) i Podgorici (dva i po sata). Sva tri aerodroma opslužuju razne internacionalne letove i opremljena su za rukovanje privatnim avionima. Za više informacija ili za rezervaciju posetite oneandonlyportonovi.com.


Putin: Svi su za ukidanje antiruskih sankcija (video) - 05.06.2018, Sputnik Srbija\nPutin: Svi su za ukidanje antiruskih sankcija (video)\nZa ukidanje antiruskih sankcija zainteresovani su mnogi, samim tim i Rusija, izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin na zajedinčkoj konferenciji za novinare... 05.06.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, austrija, vladimir putin, aleksandar fan der belen\n16:56 05.06.2018 (Osveženo: 17:36 05.06.2018)\n© REUTERS / Leonhard FoegerPredsednik Rusije Vladimir Putin u poseti Austriji\nZa ukidanje antiruskih sankcija zainteresovani su mnogi, samim tim i Rusija, izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin na zajedinčkoj konferenciji za novinare sa predsednikom Austrije Aleksandrom Fan der Belenom.\n„Rusija je otvorena zemlja, spremna za saradnju. Do nedavno smo imali čitav niz mehanizama saradnje sa Evropom. Sada je sve stopirano, i to ne krivicom Rusije. Konsultujemo se sa predstavnicima iz Brisela po čitavom nizu pitanja. Međutim, da bi se uspostavila saradnja u punom formatu moraju na to biti spremni i naši evropski prijatelji“, rekao je Putin.\nPutin: Ne izazivamo podele — želimo ujedinjenu i naprednu Evropu\n4 Jun 2018, 21:09\n„Kao što je poznato, Rusija ima minimalnu inflaciju od 2,5 odsto, što je prvi put u savremenoj istoriji, nezaposlenost je ispod pet odsto, a rezerve zlata su u porastu. Imamo pozitivan balans spoljne trgovine od 130 milijardi dolara“, precizirao je.\nPrema njegovim rečima, Rusija je izašla na put stabilnog, doduše skromnog ekonomskog razvoja.\n„Te mere koje zovemo sankcije su loše i po one koje ih uvode i po one protiv koga su uvedene. Stoga mislim da su svi zainteresovani kako bi one bile ukinute, mi takođe. Neću govoriti o razlozima, oni su svima poznati, ali oni ne remete razvoj odnosa sa Austrijom. Mi ćemo koristiti sve kako bismo realizovali planove“, istakao je Putin.\nIstovremeno, Fan der Belen je rekao da je sa Putinom razgovarao o mnogobrojnim spoljnopolitičkim pitanjima, a pre svega o situaciji u SAD, Iranu i Evropi.\nGovoreći o energetskom sektoru, austrijski predsednik je rekao da je gas iz Amerike dva do tri puta skuplji od ruskog, samim tim nema nikakvog smisla menjati ruski gas za američki.\nPutin je rekao da je Austrija postala glavno čvorište za transport ruskog gasa u Evropu i igra važnu ulogu u osiguravanju energetske bezbednosti celokupnog Starog kontinenta.\nPutin je pozvao predsednika Austrije da poseti Rusiju bilo kad. „Biće nam drago da vidimo gospodina predsednika u Rusiji“, rekao je.\nAleksandar Fan der Belen


Radio TV Stara Pazova - VUČIĆ: Borba za Kosovo i bolji standard građana\nVESTI: ● Besplatan prevoz da Regionalnog sajma privrede u Novoj Pazovi ● Do 2. novembra otvoren konkurs za ostvarivanje prava na regresirani prevoz studenata i đaka do škole ili fakulteta ● Četvrta umetnička kolonija u Novoj Pazovi povodom Dana doseljenika u subotu ● U subotu "Dani ruzmarina" u Golubincima, u nedelju kuvanje riblje čorbe u Novim Banovcima ● Za lečenje Stefana Subotića iz Belegiša potrebno 69.000 evra: Pošaljite SMS 360 na 3030 ● VREME: Sunčano i toplo\nVUČIĆ: Borba za Kosovo i bolji standard građana\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da Srbija insistira na kompromisu kada je reč o Kosovu i ističe da je to važno da ne bismo živeli u prošlosti već u budućnosti. Zamrznuti konflikt je kontradikcija a ne rešenje, naveo je predsednik. Realnost nije onakva kakva nam se dopada, ali se za Kosovo ne bih borio da je izgubljeno, ističe Vučić.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je, gostujući u emisiji Upitnik, rekao da Kosovo neće ući u UN osim ako mi ne budemo nečim zadovoljni, a mi ne možemo biti zadovoljni ako kažu – priznajte nezavisno Kosovo. Dodao da Srbija insistira na kompromisu kada je reč o Kosovu. Odgovarajući na navode da šefica evropske diplomatije Federika Mogerini već ima tekst sporazuma sa Kosovom, Vučić je rekao da ne postoji formulisan sporazum. Kaže da niko nikada ne može da garantuje da na KiM neće biti sukoba, ali ističe, da u prethodne četiri godine nije bilo stradalih Srba. Govoreći o ekonomskoj situaciji u Srbiji predsednik je rekao da ove godine mi imamo do sada 1,28 milijardi u prvih sedam meseci stranih direktnih investicija i da će naredne godine penzioneri imati značajno veće penzije, a da će prosečna plata biti 445 evra. Odgovarajući na pitanje kolika će povećanja biti, predsednik Vučić je rekao da će procente verovatno na 100 dana rada Vlade izneti premijerka.\nNa farmi živine Bogojević iz Golubinaca u ulici Maradička BB od 13. Oktobra počinju dani raspordaje roditeljskog jata belih koka i petlova rase ROS-308. Drage domaćice za jesen i zimu za vaše zdravlje, za slave i praznike od naših koka i petlova najbolja je topla Sremska supa. Za sve informacije javiti se na telefon 062/87-60- 778 ili 022/382-192.


Автор темы Upyxij\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org11. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre ссылка kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ\n28 Сент 2021, 12:06\n28 Сент 2021, 13:42\n28 Сент 2021, 19:37\n28 Сент 2021, 10:23


Zagreb: U nalaženju nestalih ne smije biti politike\nPredstavljanje Knjige nestalih u Hrvatskoj, 18. srpanj 2012.\nU Zagrebu je u srijedu predstavljeno 3. izdanje Knjige osoba nestalih na području Republike Hrvatske. Puni mir u regiji nastat će kada se sazna sudbina svih nestalih, poručio je na predstavljanju publikacije hrvatski predsjednik Ivo Josipović. Nije poznata sudbina još 2.322 osobe nestale na teritoriju Hrvatske, od čega su 1736 nestali hrvatski građani.\n„Pitanje nestalih jest jedno od najvažnijih političkih pitanja, ali u njegovom rješavanju ne smije biti politike,“ poručio je hrvatski predsjednik Ivo Josipović na predstavljanju 3. izdanja Knjige osoba nestalih na području Republike Hrvatske.\n„Za mene će puni mir u regiji nastupiti onoga trenutka kada se bude znala sudbina i posljednje osobe s popisa nestalih, ne samo u Hrvatskoj nego i u drugim zemljama“, istaknuo je on.\n„Od gotovo šest i po tisuća osoba koje su bile prijavljene kao nestale na teritoriju Hrvatske, otkrivene je sudbina njih preko 4000, i to je dobar rezultat,“ kazala je predstavnica Međunarodnog odbora Crvenog križa Barbara Hintermann Marclay.\n„Međutim, potreban je dalji rad, jer još uvijek nisu poznate lokacije na kojima su sahranjene osobe koje se vode kao nestale.“\nMinistar hrvatskih branitelja Predrag Matić, koji resorno pokriva i pitanje nestalih, naglasio da to pitanje ostaje prioritet.\n„Razgovori o rješavanju sudbina zatočenih i nestalih osoba prvo su i zadnje pitanje u svim razgovorima naših političara. Održali smo prvu tribinu u Negoslavcima u nazočnosti predstavnika obitelji nestalih, u nazočnosti predstavnika obaju crkava, političkih predstavnika i mještana, i to mislimo nastaviti diljem Hrvatske, gdje god postoje indicije i podaci da se nalaze nestale osobe“, rekao je Matić.\nTri otvorena pitanja\nPredsjednica Udruženja obitelji Srba nestalih u Hrvatskoj Marica Šeatović pohvalila je za RSE najnovije ekshumacije posmrtnih ostataka Srba na Baniji i u Rajićima i ukupne napore u traganju za nestalim hrvatskim građanima srpske nacionalnosti, kao i rad resornog ministra Matića.\nPredsjednica Udruženja obitelji Srba nestalih u Hrvatskoj Marica Šeatović, 18. srpanj 2012.xPredsjednica Udruženja obitelji Srba nestalih u Hrvatskoj Marica Šeatović, 18. srpanj 2012.\n„Ministar tu jako pridonosi, on je jedan jako razuman čovjek i mislim da osjeća patnje bez obzira na naciju, da prema svakome ide iskreno i ljudski, i mislim da će se iskrenim i ljudskim pristupom puno više i napraviti“, ocjenjuje Šeatović.\nPredsjedavajući kolegija direktora Instituta za nestale osobe Bosne i Hercegovine Marko Jurišić kazao je za RSE kako se u Bosni i Hercegovini nikada nije desilo da najviši državni dužnosnici nazoče ovakvom skupu o nestalima, kako nema sredstava niti političke potpore, nego čak naprotiv.\n„Prisutna je politizacija procesa traženja nestalih osoba koja poprima grozne razmjere, jer se samo priča o žrtvama iz vlastitog naroda, čime se naravno povrjeđuju sve ostale žrtve“, navodi Jurišić.\nPredsjednik hrvatske Uprave za zatočene i nestale pukovnik Ivan Grujić kaže za RSE kako u su odnosima sa Srbijom još uvijek neriješena pitanja dostave njihovih informacija o mogućim grobnicama na nekad okupiranom teritoriju Hrvatske, informacija o mogućim grobnicama u Srbiji i dostave dokumentacije o nestalim osobama.\n„Dakle, to su tri stvari koje mi držimo kao otvorena pitanja i koja se postavljaju već 10 godina. Podjednako tako, još jedno važno pitanje je informacija o premještenim masovnim grobnicama koje su premještene 1994. godine u organizaciji tadašnje JNA“, rekao je Grujić.\nFollow @RSE_Balkan Ovaj forum je zaključen Komentari Nema komentara u ovom forumu. Budite prvi i dodajte komentar. Izbor urednika Kongresmen za RSE Engel: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu Beograd Dodik otvoreno poručio da će RS opstruisati Incka Srbija Veza srpskih i ruskih ultradesničara: Ko je Ilija Gorjačev? Reakcije na izvinjenje Đorđević zna gde su masovne grobnice u Srbiji Vokabular iz devedesetih Odjek govornika u mantijama: Svi srpski izdajnici NajčitanijeDodik u Beogradu otvoreno poručio da će RS opstruisati Incka (1910) Odjek govornika u mantijama: Svi srpski izdajnici (1516)Đorđević zna gde su masovne grobnice u Srbiji (1313)Engel za RSE: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu (1217) Veza srpskih i ruskih ultradesničara: Ko je Ilija Gorjačev? (1095)Ispovijest Angeline Jolie: Odstranila sam obje dojke (964) Inzko u Vijeću sigurnosti UN: Iz RS se nastavlja retrogradna politika (899)Srbija: Prvo primena briselskog sporazuma, pa datum za EU (559) Radovi na Andrićgradu: Sporna vlasnička struktura i ulaganja (483)Mostar: Srbi između dvije posvađane obale Neretve (427)Najčešće poslanoČedomir Čedo Kisić: Život posvećen ljudskim vrijednostimaDodik u Beogradu otvoreno poručio da će RS opstruisati InckaOHR odbio intervenisati: Vlasti trebaju riješiti krizu u Federaciji BiH Odjek govornika u mantijama: Svi srpski izdajnici Pita je jedno čudnovato jeloIspovijest Angeline Jolie: Odstranila sam obje dojkeEngel za RSE: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na BalkanuNajviše komentaraDodik u Beogradu otvoreno poručio da će RS opstruisati Incka (72)Engel za RSE: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu (71)Inzko u Vijeću sigurnosti UN: Iz RS se nastavlja retrogradna politika (31)Đorđević zna gde su masovne grobnice u Srbiji (18)Odjek govornika u mantijama: Svi srpski izdajnici (16)Srbija: Prvo primena briselskog sporazuma, pa datum za EU (15)Moon: Spreman prijedlog eksperata o reformi Federacije BiH (12)Radovi na Andrićgradu: Sporna vlasnička struktura i ulaganja (11)Veza srpskih i ruskih ultradesničara: Ko je Ilija Gorjačev? (11)Opasna bakterija u bolnicama, traže se krivci (9)Najgledanije Amerikanci oduševljeni pitom Stan' Neretvo Beograd: Čistač cipela Rijeka: Otvorena jedna od najljepših džamija u Europi Jedi organsko, spavaj spokojno Počeli Dani Sarajeva u Beogradu Oboren Ginisov rekord u maturantskom plesu Boja zvuka Zlatna groznica u Afganistanu Lenjinov mauzolej ponovo otvoren za posjetioce Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Kako najbolje konzervirati masline - Portal grada Kaštela\nManzanilla - najpoznatije zelene masline koje se tradicionalno uzgajaju u Andaluziji, Španjolska. Neutralnog su okusa. Cerignola - velike zelene masline koje se uzgajaju na jugu Italije. Naročito su cijenjene zbog svog svježeg i trpkog okusa.\nKalamata - poznate grčke masline, koje su dobile ime po gradu u kojem se uzgajaju i proizvode. Radi se o crnim maslinama bademastog oblika, koje se konzerviraju u maslinovom ulju i octu, nakon što ih se lagano vertikalno prereže.\nNicoise - francuske sitne crne masline, koje se uzgajaju u Provansi. Slađeg su okusa, što je neuobičajeno za crne masline.


Glumačke legende na panoima Kruševačkog Pozorišta | Kruševac Info\nKruševac, grad glumaca, konačno će se odužiti umetnicima rođenim u Lazarevom gradu. Posle nekoliko godina od pokretanja inicijative da prostor kod Kruševačkog pozorišta dobije ime Trg glumaca, prvi korak je načinjen: na bočnoj fasadi pozorišne zgrade osvanuli su panoi s fotografijama devetoro velikih umetnika.\nPrepoznatljive slike Vlastimira Đuze Stojiljkovića, Bate Paskaljevića, Milana Puzića, Taška Načića, Radmile Savićević, Miodraga Petrovića Čkalje, Borisava Mihailovića, Ljubinke Bobić i Dragoslava Vasiljevića Fige postavljene su u „otvore“ zgrade kroz stalnu izložbu koja će se simbolično zvati „Prozori sećanja“.\n– Nadamo se da će ovaj prostor dobiti ime Trg glumaca, kako bismo postavili obeležja i drugim glumcima poreklom iz Kruševca i okoline i tako javnosti predstavili ljude koji su talentom obeležili pozorišni, filmski i umetnički život u regionu – kaže, za „Novosti“, Branislav Nedić, upravnik Kruševačkog pozorišta, jednog od najnagrađivanijih i najpoznatijih pozorišta u zemlji. – Ovo je skroman početak. Odužili smo se samo nekima od njih, ali biće vremena, a nadam se i sredstava da ambicioznije osmislimo prostor.\nKruševački glumci, naslednici velikih umetnika na daskama i na platnu, pozdravljaju celu ideju.\n– Posmatrao sam ih sigurno dva sata kada su postavljali slike, promenile su čitav trg – kaže, za „Novosti“, popularni glumac Dejan Tončić. – Igranje u miljeu gde su odrastali i gde su načinili prve korake ovi veliki ljudi daje vam izvesno neku vrstu obaveze, a i samo pozorište s tradicijom kultnih predstava čini da, gde god odemo da igramo, ljude interesuje „šta je to pripremio Kruševac“.\nGlumica Slađana Nestorović Ristić veruje da će se dug vratiti i umetnicima koji su predano gradili i negovali pozorište.\n– Već se dugo priča o Trgu glumaca, deluje otmeno i lepo, dostojno jednog grada koji je rasadnik glumaca, ali i reditelja, scenografa, kostimografa, organizatora i ljudi drugih zanimanja koji su deo, pre svega, pozorišta – priča nam Slađana Nestorović Ristić.\nRADO „ČARAPANI“ IDU U GLUMCE Mnogobrojne su i dramske škole. Kruševačko pozorište ima odličnu Dečju scenu, a mladi glumci se školuju i u Umetničkom studiju za govor i glumu pri Kulturnom centru Kruševac, koji je 1983. godine osnovao dramski pedagog Bratislav Bata Miladinović. Tu u „klupama“ uče dikciju, scenski pokret, ali i istoriju pozorišta.\nU gradskom teatru, gde trenutno igra ansambl od 15 glumaca sa isto toliko saradnika, nadaju se da će imati snage da se s nekim drugim obeležjima arhitektonski „osvrnu“ i na mlađe generacije glumaca.\n– Sada je fasada tu da podseti ili da nauči i najmlađe Kruševljane u kom gradu odrastaju – ističe Nedić, upravnik pozorišta, gde se godišnje održi oko 300 programa, predstava, akademija i izložbi i gde prođe od 40.000 do 50.000 posetilaca.\nOd 2002. godine postoje predlozi za uređenje partera kod pozorišne zgrade. U međuvremenu se razmišljalo i o bistama, spomenicima, čak u prirodnoj veličini. Jedina prava „oznaka“ nekom glumcu u Kruševcu je praktično od 2005. godine bila u Balšićevoj ulici, gde je rođen Miodrag Petrović Čkalja, i to na inicijativu stanovnika te ulice koji svakog 1. aprila, na Svetski dan šale, ostave po cvet kraj rodne kuće čuvenog komšije.\nStatistika govori o tome koliko Kruševljani vole glumce. Otuda u šali kažu da je njihovo pozorište jedino „preduzeće“ koje je preživelo tranziciju u nekada velikom industrijskom gradu. Osim što se na redovno ide na predstave i premijere, festivale, mlađe generacije rado upisuju studije glume.\n– Samo je od 1997. do 2012. godine čak 116 kruševačkih maturanata upisalo neki smer na Akademiji – rekao nam je jednom prilikom kruševački dramaturg Spasoje Ž. Milovanović.\n« Tragična smrt Bojana Vujičića Vučka dok se tuširao!\nVladica Petrović reizabran po treći put za direktora FAM-a »


CIK će se obratiti Tužilaštvu: Prijavljuju mrtve za glasanje iz inostranstva | Trebinje Live\nCentralna izborna komisija (CIK) BiH obavijestiće nadležne policijske agencije i Tužilaštvo BiH da su zaprimili četiri prijave za glasanje iz inostranstva za koje je utvrđeno da se radi o preminulim osobama, pišu "Nezavisne".\nPored ovoga, tokom provjera utvrđeno je i da je više od 150 prijava za glasanje iz inostranstva stiglo sa iste mail adrese, deset prijava sa iste poštanske adrese, a bilo je prijava i sa adresa na kojima su registrovane kafane, pekare...\n"CIK je opredijeljen da prati sve aktivnosti i na odgovarajući način obrađuje sve prijave i kod uočenih nepravilnosti, odmah ćemo obavještavati nadležno tužilaštvo. Nije dovoljno da CIK uoči takvu nepravilnost, potrebno je da nadležne policijske agencije i tužilaštva pravovremeno reaguju, i to odmah sada, na početku, kako bi se spriječilo svako postupanje koje prema našoj ocjeni sadrži elemente krivičnog djela", rekla je Vanja Bjelica Prutina, predsjednica CIK-a, na danas održanoj sjednici.\n"Pratimo svaku prijavu i na svaku zloupotrebu ćemo reagovati", rekla je ona.\n"Meni je samo problematično, sve mi je vrlo sumnjivo. Vidim da su dva različita predsjednika u stranci, ali stranka je s gotovo identičnim imenom na istoj adresi. Treba pratiti ovo", rekla je Irena Hadžiabdić, član CIK BiH, dodajući da je malo indikativno da nijedna od ove dvije partije ne dostavlja finansijski izvještaj.\n"Potrebno je pripremiti budžetski zahtjev i čekati kada ćemo ga uputiti. Moramo znati da ovaj budžet kada jednom prođe neće biti dostatan za dodatna materijalna sredstva koja su nam potrebna za rad biračkih odbora, opštinskih izbornih komisija, CIK-a, glavnog centra u uslovima pandemije", rekao je Arnautović.


pink.rs | Glavna bitka za Kosovo i Metohiju vodi se u Vašingtonu: BIĆE KAKO AMERIKA KAŽE (VIDEO)\nGlavna bitka za Kosovo i Metohiju vodi se u Vašingtonu: BIĆE KAKO AMERIKA KAŽE (VIDEO)\nGosti 'Novog jutra' ističu da se stav američke administracije promenio nakon dolaska Donalda Trampa na čelo SAD, te da o pitanju KiM odlučuje pre svega Vašington, a ne EU. Srbija u svakom slučaju treba da nastavi da propagira ideju mira i započetu diplomatsku ofanzivu koja daje i te kako rezultate.\nGovoreći o obesmišljavanju dijaloga i obesmišljavanju formiranja ZSO, kao i navodima da Ramuš Haradinaj pravi vojsku i donose se akti i zakoni u skupštini tzv. Kosova u koje SAD navodno nisu upućeni, prof. dr Ilija Kajtež sa Fakulteta za međunarodnu politiku i bezbednost ističe da je fenomen Kosova i Metohije složen, nosi protivrečnost u sebi i veliku cenu.\n- Previranja u Prištini i ponašanje EU koje nije primereno, pokazuju da se vodi rovovska bitka. Navodno se Tači ogradio od inicijative da se formiraju oružane snage Kosova, što govori u prilog tome da među njima postoje disonantni tonovi - kaže dr Kajtež za "Novo jutro".\nSmatra da će se glavna bitka oko KiM voditi u Vašingtonu, odnosno u okruženju Donalda Trampa. EU ne igra glavnu ulogu, već se očekuje reakcija SAD u narednom periodu.\n- Biće kako Amerika kaže, a mi treba da nastojimo na sve moguće načine da promovišemo ideju mira - kaže Kajtež.\nU Prištini postoji dubok sukob među albanskim liderima, smatra Predrag Rajić iz Centra za društvenu delatnost. Ističe da Ramuš Haradinaj pokušava da se nametne kao zaštitnik svealbanskih interesa i nezadovoljan je činjenicom da na zapadu Hašima Tačija percipiraju kao lidera sa kojim se može razgovarati i eventualno postići određeni sporazum.\n- Haradinaj pokušava da izvuče što više za sebe, što je već radio - podseća Rajić.\nIstiče da nasilje nad Srbima kojeg smo svedoci, zapravo ide u prilog tome da zamrznuti konflikt ne treba da bude rešenje.\n- Nasilje ne jenjava i nije mi jasno odbacivanje razgraničenja i ideja da se kroz zamrznuti konflikt očuvava naš narod na KiM. To se ne dešava, već naprotiv. 2014. godine imali smo pogrom u vreme zamrznutog konflikta, a danas se upada u srpska sela, ubija se stoka, pljačka se, ubija se... Ne shvatam argument koji ide u prilog tome da se ništa ne dešava - kaže Rajić.\nSmatra i da je Srbija u boljoj poziciji nego ranije, jer je došlo do promene politike SAD.\n- Do promene je došlo zahvaljujući diplomatskoj ofanzivi predsednika Srbije koja se vodi već nekoliko godina. Mi Srbi smo napokon počeli da shvatamo kako Amerika funkcioniše - kaže Rajić.\nIstiče da u Vašingtonu postoje tri ključna faktora: Belu kuću, Stejt department i Pentagon i ako sva tri faktora zauzmu jedinstven stav po pitanju Kosova, recimo stav da dođe do razgraničenja, onda će do razgraničenja i doći.\n- Niko u EU nema instrumenata ne može to sprečiti i niko ne može da promeni stav SAD - kaže Rajić.\nUrednik političke rubrike u dnevnom listu "Politika" Bojan Bilbija kaže da je očigledno da se u Vašingtonu stvari menjaju, ali ne dramatično. Smatra da se Vašingotn nikada neće odreći KiM na kojem stoji čvrsto sa obe noge.


Frazeologija i frazeologizmi – Gordana Ćirić | Клуб љубитеља језика\nОбјављено 6. децембра 2011. од стране Карловачки лингивстички кружок\nLeksikologija, kao deo nauke o jeziku, proučava posebnu reč koja je osnovna jedinica imenovanja pojmova. Međutim, osim proučavanja individualnih reči, leksikologija proučava i složene ustaljene jezičke jedinice-ustaljene skupove od dve ili više reči, koji se nazivaju FRAZEOLOGIZMI. Deo leksikologije koji proučava ove jezičke jedinice je FRAZEOLOGIJA.\nDa bi skup reči bio frazeoloska jedinica mora ispuniti 3 uslova:\nmora biti ustaljen, što znači da se mora upotrebljavati u istom rasporedu delova koji čine skup\nmora imati složenu strukturu (sastavljen od najmanje dve reči)\nmora imati jedinstveno značenje.\nPri tumačenju frazeologizama treba imati na umu da punoznačna reč u frazeologizmu obično ima preneseno značenje, zasnovana na korišćenju metafore (odvojiti žito od kukolja-bitno od nebitnog).\nGLOBALNI FRAZEOLOGIZMI su oni frazeologizmi kod kojih postoji uzajamna zavisnost među punoznačnim rečima koje ih čine (saterati u mišju rupu), samo u celini ima značenje.\nKOMPONENTNI FRAZEOLOGIZMI su oni u kojima je samo jedna komponenta nosilac značenja (nemati ni prebijene pare), komponenta prebijene pare je nosilac značenja.\nPo sastavu (tipu strukture) frazeologizmi mogu biti:\npredložno-padežne konstrukcije (ispod žita, do gole kože)\nsintagme (krokodilske suze, duša u nosu)\nrečenice sa nezavršenom strukturom(kad na vrbi rodi grozđe, nemati prebijene pare)\nU književnom (standardnom) jeziku, frazeologija se raslojava zavisno od funkcionalnog stila, za koji se najčešće uzima oblast upotrebe jezika. Tako u standardnom jeziku postoje sledeće vrste frazeologije:\nMEĐUSTILSKA (INTERSTILSKA) FRAZEOLOGIJA-neutralna frazeologija, čine je frazeologizmi koji se javljaju u različitim stilovima jezika, prelazeći iz jednog u drugi i u svima prirodni (mrtva tišina, izaći na svetlost dana, igrati se vatrom)\nKNJIŽEVNA FRAZEOLOGIJA-sistem frazeologizama koji čine frazeologizmi preuzeti iz raznovrsnih spisa ili predanja, koji čine tradicionalni deo evropske, ali i specifične narodne tradicije (kamen spoticanja, obećana zemlja, glas vapijućeg u pustinji, bure bez dna, prestaviti se u Gospodu)\nPROFESIONALNA FRAZEOLOGIJA-čine je frazeologizmi preuzeti iz različitih stručnih delatnosti, sporta, saobraćaja, filma, pozorišta i mnogih drugih delatnosti (dobiti prelaznu ocenu, dobiti zeleno svetlo, krenuti punom parom, podići zavesu)\nNAUČNA FRAZEOLOGIJA-čine je frazeologizmi ograničeni na različite nauke (zajednički imenitelj, carski rez, visak vrednosti, dići na kub, neuralgična tacka)\nADMINISTRATIVNO-PRAVNA FRAZEOLOGIJA-čine je frazeologizmi stručnih oblasti koje teže da u najvećoj meri preciziraju odnose u društvu, u državi (platiti na ime takse, sprovesti ostavinski postupak, pravo doživotnog uživanja na kući, kao u dispozitivu rešenja)\nRAZGOVORNA FRAZEOLOGIJA-čine je frazeologizmi iz jezika svakodnevnog komuniciranja u raznim životnim prilikama. Ova je frazeologija najčešće emocionalno obojena, obeležena je stavom govornika (mlatiti praznu slamu, presipati iz šupljeg u prazno, lupati glavom o zid, s neba pa u rebra, progovoriće na lakat, obrati bostan).\nPored funkcionalnostilske podele, postoji emocionalnoekspresivna podela:\nFRAZEOLOGIZMI S NEGATIVNOM OBOJENOŠCĆU-mogu biti ironični, prezrivi, potcenjivački, vulgarni i sl. (ne znati ni dve unakrst, zabadati nos u nečiji posao, zaveži njušku)\nFRAZEOLOGIZMI S POZITIVNOM OBOJENOŠĆU-mogu biti familijarni, šaljivi, nežni (biti čistih ruku, sviti se nekome oko srca, ljubim ruke).\nFrazeoloske jedinice terminoloskog karaktera-imaju zasebno mesto u frazeologiji. Po tipu strukture to su, uglavnom, sintagme, višečlani nazivi pojmova u svakodnevnoj komunikaciji (divlja ruža, mesni narezak), u naukama i strukama (carski rez, male boginje, frikativni suglasnici, višak vrednosti, pravolinijsko kretanje, sila inercije). Ovakvi frazeologizmi se vrlo često smatraju i samo višečlanim terminima, a ne frazeologizmima.\nKlišei-u frazeologiju srpskog jezika možemo svrstati i leksičke, frazeološke i sintaksičke jedinice koje se veoma često upotrebljavaju u određenoj govornoj situaciji ili vrsti teksta. Takve jedinice, koje lako prepoznajemo zato što se često koriste, nazivamo klišeima. Oni su dosta zastupljeni u novinarsko-publicističkom stilu, ali i u administrativno-pravnom stilu. Važno je da se upotrebljavaju umereno, a njihova svrha je zasnovana na potrebi da čitalac primi informaciju koja je izneta u njemu poznatoj formi, npr. ČOMSKI DANAS U PARIZU (novinarski stil, eliptična rečenica daje bolji efekat), Posao je izvršen u utvrđenom roku (administrativni stil).\nU frazeologiji većine jezika važe ista pravila o strukturi i podeli frazeologizama. Kroz nekoliko primera ekvivalenata srpskog i francuskog jezika, uočiće se upravo ona osobina frazeologizama da pojedinačne komponente ne nose značenje, već se ono ogleda u celini, u prenesenom, metaforičkom značenju:\nLes jeux sont faits-Šta je, tu je\nParler de la pluie et du beau temps-Mlatiti praznu slamu\nLes deux font la paire-Našla krpa zakrpu\nPrimer Parler de la pluie et du beau temps u bukvalnom prevodu znači Pričati o kiši i dobrim vremenima,a ekvivalent je našem frazeologizmu Mlatiti praznu slamu, jer im je preneseno značenje isto.\nFrazeologizmi su svakako deo našeg svakodnevnog govora, jer se neke situacije lakše i efektnije opišu frazama. Međutim, vrlo je bitna umerenost, jer ako se često upotrebljavaju predstavljaju odraz lošeg stila.\n← Polisemija – Olivera Batić\nŽargoni i vulgarizmi – Mario Perović →\n10 мишљења на Frazeologija i frazeologizmi – Gordana Ćirić\n8. децембра 2011. у 4:26 pm\nJa ne znam da komentarišem još moramo svaki da prokomentarišemo. 😀\nReferat je temeljno odrađen, meni se najviše svideo deo sa francusko-srpskim ekvivalentima, to je jako domišljato 🙂\n9. децембра 2011. у 9:22 pm\njeste, baš je temeljno, i primeri su simpatični 🙂 , a do pre par nedelja nisam ni znala da su krokodilske suze – lažne suze (ja sam mislila -krupne)! e, setila sam se onog: ,, kad se opanak popapuči“- možda bismo i to mogli negde svrstati,naprimer… 😀\n10. децембра 2011. у 6:59 pm\nUroš i ja smo isto mislili da su krokodilske suze znači kada neko puno plače, ili to, krupne suze, pa smo se baš nešto bili prepirali sa drugima, mada sam ja odbijao da poverujem, evo sad imam dokazano. Priznajem grešku 😀\n10. децембра 2011. у 12:22 pm\nNe razumem zasto su Megi i Goca imale istu temu?\n10. децембра 2011. у 12:28 pm\nНи мени синоћ није било јасно, кад је стигао Мегин рад. Међутим, Гордана је била одсутна кад смо делили реферате, а Меги је вероватно била одсутна кад је Гоца питала шта би она требало да уради. Тако смо успели да дуплирамо. Али, ни то некад није лоше. Барем имамо два приступа истој теми. Моја грешка, рецимо. 🙂\n10. децембра 2011. у 12:48 pm\nAha, pa okej, mada vidi se da je literatura ista, ali bar svaka ima svoju verziju, kao sto ste rekli 🙂\n10. децембра 2011. у 2:08 pm\niskreno, meni se cini da je megi uradila opsirnije malo, posto sam prvo megin rad procitao cini mi se da je ovo sazeta verzija.\nobe su ubacile neke druge jezike koje vole ili pricaju, simpaticno!:)\n11. децембра 2011. у 6:34 pm\nMeni je poznat svaki Megin pasus, ali ja sam se potrudila da to spojim, i na jednom primeru objasnim vise stvari, jer i onako ima mnogo primera. 🙂\n11. децембра 2011. у 8:25 pm\nIako su imale istu temu, smatram da su obe to lepo i kvalitetno odradile, posebno sto su dodale primere iz drugih jezika. 🙂\n20. маја 2013. у 3:09 pm\nLjudi, da nema neko lk Rjecnika frazema, frazeoloski ili tako nesto. Hvala unaprijed…


Ostaju sankcije Rusiji: Posle samita G 7 na zapadu ništa novo | Vestinet.rs\nPočetna SVET\tOstaju sankcije Rusiji: Posle samita G 7 na zapadu ništa novo\nDemonstranti su posedali na put koji vodi do luksuznog hotela u kojem će se kasnije danas sastati na samitu lideri G7, prinudivši ih da dođu do odredišta helikopterom.\n„Dvoje lidera razgovarali su o aktuelnoj krizi u Ukrajini i složili se da bi trajanje sankcija Rusiji trebalo da bude jasno povezano sa njenim potpunim ispunjenjem sporazuma iz Minska i poštovanjem suvereniteta Ukrajine“, navodi se u saopštenju Bele kuće.\nPre samita su nemački biznismeni, uključujući Asocijaciju nemačkih inženjera, govorili o tome kako sankcije EU protiv Rusije nanose štetu njihovom poslovanju. Prema nemačkom časopisu „Špigl“, američke kompanije su ignorisale sankcije, sklapajući ugovore sa sankcionisanim ruskim kompanijama, dok su ih se nemačke kompanije pridržavale.\n„Tokom naredna dva dana razgovaraćemo o našoj kratkoročnoj budućnosti, globalnoj ekonomiji koja stvara nova radna mesta i nove mogućnosti, očuvanju snažne i prosperitetne Evropske unije, novom trgovinskom partnerstvu preko Atlantika, suprotstavljanju ruskoj agresiji u Ukrajini, borbi protiv brojnih pretnji — od nasilnog ekstremizma do klimatskih promena“, rekao je Obama.\nKosačov: Ishod samita G 7 zavisi od nemačke pozicije\nNemačka pozicija na samitu grupe G7 svetskih lidera imaće odlučujući značaj u određivanju odnosa te grupe prema Rusiji, naveo je danas visoki ruski zvaničnik Konstantin Kosačov.\nKosačov, predsednik Spoljnopolitičkog odbora gornjeg doma ruskog parlamenta, naveo je na svom Fejsbuk profilu da bi učesnici samita G7 mogli da se okvirno podele u dve grupe..\n„Anglo-Saksonci koje predstavljaju SAD, Kanada i Engleska, zalažu se za pooštravanje sankcija protiv Rusije i širenje politike suzbijanja Rusije, dok su Francuska, Italija i Japan za postepeno ublažavanje režima sankcija“, napisao je on.\nPozicija ove druge grupe proističe iz činjenice da oni u poređenu sa Anglo-Saksoncima trpe stvarne gubitke zbog sankcija i ne vide nikakav smisao u daljoj konfrontaciji sa Rusijom, smatra Kosačov.\nS obzirom na ovakav raspored snaga, pozicija Nemačke biće od odlučujućeg značaja, navodi on.\n„Šteta od antiruskih sankcija postaje sve osetljivije pitanje po nacionalnu ekonomiju: nemački izvoz u Rusiju je opao za trećinu otkako su uvedene“, ističe Kosačov.\nOn je dodao da će na današnjem samitu Nemci morati da odluče „da li su njihovi interesi na strani Amerikanaca koji su zaglibljeni u prošlosti ili Evropljana koji žele zajedničku budućnost“.\nPozicija Berlina je ključna za ishod samita G7 „koji će ući u istoriju ili kao sastanak kreiranja novog sistema međunarodnih odnosa, ili kao sastanak koji će ostati u postratovskoj istoriji hladnog rata“, naveo je ruski zvaničnik.\nDemonstranti blokirali prilaz hotelu\nDemonstranti su posedali na put koji vodi do luksuznog hotela u kojem će se kasnije danas sastati na samitu lideri G7, prinudivši ih da dođu do odredišta helikopterom, saopštili su bezbednosni zvaničnici.\nPolicija je blokirala demonstrante koji se nalaze na putu koji vodi iz mesta Garmiš-Partenkirhen, sprečivši ih da priđu bliže hotelu Šlos Elmau gde će se sastati lideri G7.\nBavarska policija je saopštila da je na putu sedelo 12 demonstranata, a nakon razgovora sa policijom njih sedam se dobrovoljno udaljilo dok su policajci morali da odvuku preostalih pet.\nNemačka kancelarka Angela Merkel pozdraviće lidere Britanije, Kanade, Francuske, Japana, Italije, SAD i EU na samitu na kojem će fokus, kako se očekuje, biti na pitanjima kao što su klimatske promene, nemiri na Bliskom istoku i porast nasilja u Ukrajin.\nViše od 22.000 policajaca je angažovano na obezbeđivanju samita kako bi osigurali da više stotina demonstranata raspoređenih na drugim putevima oko hotela ne priđu toj lokaciji.\nTusk: Ostanite ujedinjeni po pitanju sankcija Rusiji\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk apelovao je danas na lidere okupljene na samitu G7 u Nemačkoj da budu ujedinjeni u pogledu održavanja sankcija koje su uvedene Rusiji zbog postupaka u Ukrajini.\nTusk, bivši poljski premijer, rekao je da je jedino pitanje koje se može postaviti to da li sankcije treba da budu još oštrije.\nOn je na konferenciji za novinare kazao da „svako ko hoće da počne debatu o režimu sankcija, može samo da razgovara o njihovom pooštravanju“.\nTusk je rekao da bi samit u Bavarskoj mogao poslužiti za jačanje jedinstva G7 po pitanju politike sankcija.\nMerkel: SAD ključni partner Nemačke\nPred početak samita G7 u bavarskim Alpima Nemačka kancelarka Angela Merkel pozdravila je SAD kao „prijatelja i ključnog partnera“ Nemačke, uprkos povremenim „razlikama u mišljenju“ .\n„Iako je tačno da mi ponekad imamo različita mišljenja, SAD su, ipak, naš partner i to ključni partner sa kojim blisko sarađujemo“, kazala je ona.\nAmerički predsednik Barak Obama je izjavio da će lideri na samitu razgovarati o tome kako da se suprotstave ruskoj „agresiji“ u Ukrajini, kao i o pretnjama od ekstremizma i klimatskih promena.\n„Naredna dva dana u Šlos Elmauu ćemo razgovarati o zajedničkoj budućnosti, globalnoj privredi koja otvara nova radna mesta i mogućnosti, održavanju jake i prosperitetne EU, sklapanju novih trgovinskih partnerstava između Amerike i Evrope, suprotstavljanju ruskoj agresiji u Ukrajini, pretnjama – od nasilnog ekstremizma do klimatskih promena“, poručio je Obama uoči početka samita.\n„Po pitanju svih ovih tema veoma smo zahvalni za partnerstvo i liderstvo vaše kancelarke Angele Merkel“, dodao je Obama.\nAmerički predsednikAngela MerkelBarak ObamabiznismeniBritanijeBudućnostDemonstrantiDonald TuskG 7helikopterItalijaJapanklimatske promeneKonstantin KosačovlideriluksuzmogućnostiodnosopremapartnerstvopozdravpozicijeprosperitetrazgovorRusijasamitsankcijesmisaosporazumublažavanjevojna opremavojnicizapad


Novi BMV iX1 pristiže 2023. - Otkup vozila\nOtkup vozila » Novosti » Novi BMV iX1 pristiže 2023.\nKoncipiran po uzoru na treću generaciju X1 malog crossover-a, na scenu stupa najnoviji tip BMW-a, model iX1 do kraja 2023. godine. Prema rečima BMW-ovih insajdera, ovaj automobil je opisan kao suptilna zamena za originalni i3, sa kompaktnim dimenzijama i besprekornim dizajnom.\nKompanija BMW je najavila tzv. električnu revoluciju u automobilskoj industriji jer je predviđeno da se do kraja 2025. godine lansiraju 9 električnih modela u sklopu novog “Moć izbora” (Power of Choise) plana održivosti. Ovaj projekat ima za cilj da proda više od 7 miliona čisto električnih vozila do kraja 2030. godine.\nŠta sve donosi novi BMW iX1?\nKompanija BMW je nedavno dala gotovo premijerni prikaz svog novog, potpuno električnog SUV modela iX1 koji je integralni deo pomenutog serijala “Moć izbora”. U momentu najavljenog lansiranja, ovaj automobil će imati žestoku konkurenciju na tržištu, jer će se takmičiti sa predstojećim električnim Alfa Romeo SUV, potom Cupra Tavascan, Kia EV4, ali i sa već proizvedenim Volvo XC40 P8 Recharge, kao i sa Mercedesom EQA.\nPrema rečima bavarskog proizvođača, iX1 bi trebalo da sadrži kompanijski EV sistem sledeće generacije (poput onog na iX3), omogućavajući mu tako pristup do motora od 282 KS. Najavljeno je i da su članovi odbora za tehnički razvoj težili da zadovolje sve prohteve kupaca, te su objavili da će pored EV-a postojati benzinske i dizel opcije, ali i plug-in, pa se ovaj model može podvesti i pod kategoriju “blagi hibrid”.\nOve novine u proizvodnji su uprošćene kako bi BMW sproveo svoju ideju da smanji emisiju ugljen dioksida do 2030. godine za 20 procenata u odnosu na 2019. godinu, ali i da isporuči dva miliona potpuno novih električnih vozila kako bi podstakla masovni prelazak na ovaj vid prevoza.\nU Srbiji još uvek nije zaživeo ovaj trend, prvenstveno iz razloga što on iziskuje kupovinu novijih modela, dok se polovni modeli teže pribavljaju.\nUkoliko vam je potreban otkup automobila, Beograd nije jedina lokacija na kojoj poslujemo, već širom zemlje otkupljujemo sve vrste vozila.\nKao ugledna i profesionalna agencija, koja posluje više od 10 godina, ohrabrujemo vas da nas kontaktirate prilikom prodaje polovnih, havarisanih vozila ili na kilo – javićemo vam se u najkraćem mogućem roku!