Podunavski pešački put – Udruženje Poželi želju, Subotica\nNema komentara na Podunavski pešački put\nNa poziv HPD Zanatlija Osijek u nedelju 17. aprila smo učestovali na akciji Podunavski pešački put koja se tradicionalno održava nedelju dana pre Uskrsa. Podunavski pešački put je osmišljen sa ciljem da posetioci uoče bogatstvo i raznolikost ponude koje čoveku pruža pešačenje ovim područjem. Prelazak celog puta traje oko 6 sati. Polazno mesto ovogodišnjeg susreta je Aljmaš na obali Dunava gde se okupilo preko 300 planinara iz Hrvatske, BiH i Srbije. U Aljmaš smo stigli sa desetak minuta kašnjenja zbog malog zastoja na graničnom prelazu ali su ljubazni domaćini pomerili satnicu planiranog programa pa smo najpre mogli da uživamo u kraćoj plovidbi Dunavom do ušća Drave. Po povratku smo do početka pešačke ture imali dovoljno vremena i da obidjemo ostale znamenitosti Aljmaša.\nOko 11 časova kolona planinara je krenula lepom stazom uz Dunav ka Erdutu. Najpre kroz vikend naselje pa dalje obeleženom stazom uz samu obalu do pravoslavnog manastira „Vodica“ koji svedoči o vekovnoj prisutnosti Srba u ovom delu Hrvatske. Manastirska kapelica „Uspenia presvete Bogorodice“ podignuta je 1758.godine, srušena je tokom II svetskog rata 1941. da bi nova bila sazidana na starim temeljima 1949. godine Kratka pauza je iskorištena za razgledanje manastira i da se ponešto prezalogaji. Staza vodi dalje kroz šumu, Dunav je na ovom delu udaljen nekih 500 metara od nas narednih sat vremena. Ponovo se susrećemo sa rekom u blizini vikend naselja Vučkovica gde je naredna pauza.\nPreostalo je još tri kilometra pešačenja do Erduta lepom stazom neposredno uz Dunav. Neposredno pre Erduta se grupa podelila na one koji su krenuli strmom stazom uzbrdo pravo u naselje dok je veći deo nastavio nešto dužom stazom do ulaska u naselje Erdut, naselje smešteno na strmom uzvišenju velike dunavske okuke i taj strateški položaj određivao je njegovu važnost u prošlosti. Otuda se kontrolisala plovidba Dunavom, što je bilo presudno u vreme dok još nije bilo drugih puteva. Tokom 19. veka izgradjen je manji dvorac koji je danas su u dosta ruiniranom stanju. „Erdutski vinogradi“ danas održavaju muzej o tehnologiji prerade grožđa. Tu se može videti i najveća vinska bačva na svetu!\nUlicama Erduta stigli smo do Doma kulture odakle se čula muzika koja je zabavljala goste. Usledio je ručak po želji učesnika ove lepe manifestacije. Preostalo je još malo vremena da se obidju i znamenitosti Erduta i kupi poneka litra čuvenog vina. Polazak za Suboticu je bio zakazan za 17 časova kada se i velika većina ostalih učesnika akcije razišla.\nMapa staze i tracklog za GPS:


Isidora Stefanović - Vuković i partneri\nIsidora je diplomirala na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Formalno obrazovanje dopunila je brojnim HR edukacijama, a dosadašnje radno iskustvo u oblasti ljudskih resursa sticala je radeći u HR agenciji i jednom razvijenom domaćem holdingu.\nTokom studija, Isidora je radila kao PR menadžer, čime je usavršila svoje komunikacione i organizacione veštine. VP timu se pridružila u martu 2022. godine.\nIsidora je HR menadžer, bavi se razvojem sektora ljudskih resursa i pruža podršku zaposlenima i menadžmentu u svim HR pitanjima sa posebnim naglaskom na razvoj kadrova.


‚‚Želja" preslab za ‚‚Radnički" | 013 info\n‚‚Želja" preslab za ‚‚Radnički"\nPančevo, Ned, 17/04/2016 - 19:12\nPANČEVO - U 22. kolu Srpske lige fubdaleri pančevačkog ‚‚Železničara" su pretrpeli novi poraz. Ovog vikenda na Sportskom centru ‚‚Mladost" savladala ih je ekipa ‚‚Radničkog" iz Sremske Mitrovice rezultatom 1:3 (1:0). Sa dva vezana poraza pančevački srpskoligaš je za dva kola pao sa osmog na jedanaesto mesto na tabeli.\nFudbaleri Železničara su drugi meč za redom odigrali poprilično loše, pa su posle ovonedeljnog poraza u Vršcu, samo nekoliko dana kasnije ponovo ostali bez bodova. Na svom terenu nisu uspeli da sačuvaju gol. Imali su prednost u prvom delu pogotkom Novaka Šalipurovića u 32. minutu, ali su u nastavku lošom igrom u odbrani prokockali vođstvo. Imali su veći posed lopte i stvarali prilike, ali nisu ozbiiljnije ugrozili gol gostiju iz Sremske Mitrovice. ‚‚Radnički" je stvorio svega nekoliko šansi u drugom poluvremenu, ali je u tri iskoristio lošu postavku odbrane i lošu reakciju golmana domaćih Katanića da stigne do ubedljivog trijumfa.\nPančevačka ‚‚dizelka" je sada bliža dnu tabele nego vrhu pošto sa 27 bodova zauzima 11. mesto na tabeli. Naredni meč tim koji predvodi Aleksandar Stevanović igra ponovo pred svojim navijačima protiv ‚‚Radničkog" iz Nove Pazove, koji se nalazi na drugom mestu na tabeli sa 38 bodova.\nfudbal FK Zeleznicar Pančevo Železničar Srpska liga sport


Medena maska za lice - Fitness Is From Venus\nMoja koža je suvlje prirode. Kada sam bila u tinejdzerskim godinama nisam ni jednu jedinu bubuljicu imala, sto sam smatrala za svoju srecu, jer ako ništa drugo (znate već ono, dečje bolesti – nesigurnost i ostale opake bolesti) bar sam imala cisto lice, dok su se moji drugari mučili i patili sa aknama. For a post on English, please click here\nE pa, ljudima sa malo masnijom kožom u godinama, kad to postane bitno (ženama), kolo sreće se okrene i oni teže dobijaju bore, zato sto je koza jednostavno masnija i ne puca tek tako. Mi, sa suvljom kožom već moramo da imamo spremljenu taktiku 🙂 Pogotovo još ako idete redovno na bazen, i kožu davi hlor!\nResila ja da što više u narednim godinama pomognem svojoj koži, da sto duže bude mladolika i elastična pa sam počela jos pre neku godinu da se raspitujem i čitam po netu sta bi moglo da mi pomogne.\nKada počne jesen ja se uvek pozabavim bolje svojom kozom na licu. Mažem je česće, koristim sredstva za toniranje, čisćenje itd. Međutim ono sto je meni cilj je da nađem što bolju zamenu u prirodi, umesto da unosim raznorazne hemikalije.\nPrva u nizu promena je jedna vrlo omiljena namirnica u nas – MED!\nIma raznih načina kako da ga koristite a ja sam izabrala najjednostavniji – jednom nedeljno operem lice medicinskim sredstvom za osetljivu kozu (ima gomila dobrih kompanija koje prave preparate za osetljivu kožu,pa bih preporučila pre tako nešto nego sapun) a ono čto planiram jeste da izbacim i to pranje lica ali da oparim lice vrućom vodom u kome je nakapan ekstrakt neke travke, koja bi bila pogodna za suvlju kožu (čim se raspitam, pročačkam – javljam), osusim lice peskirom (tapkajuci, jer ne moramo da trljamo kožu lica), uzmem četkicu za nanosenje korektora (može i prstima) i umočim u med pa na lice! Ako možete da nađete organski med, to bi bilo odlično, ako ne potrudite se neki 100% cist iz prodavnice.\nDržim tako nekih 20 minuta, ko može vise jos bolje, umijem se lagano mlakom vodom, i namažem odmah nakon toga hidrantnom kremom (I ovu kremu planiram da zamenim, ako ne nekim prirodnim sredstvom onda bar nekom kvalitetnom kremom koja koristi ciste, prirodne, sastojke. Pretpostavljam da će ovo biti dosta teško pronaci).\nIma dosta recepata za lice sa medom, u jednom preporucuju da se umivamo svake veceri mednom vodom – natapkajte svake večeri malo meda na lice i ne držite duže od par minuta, i nakon toga isperite mlakom vodom.\nMed je dragocena tekućina, pomaže u smirivanju iritacija kože, antibakterijski je i leči ispucalu kožu. Naravno, hidrira kožu i sprečava pucanje iste.\nMožete ga staviti i na kosu a o tome nekom drugom prilikom, samo i ja to da isprobam 😉\nCare after workout, care, face, fit, honez, organic, vegan\nPrevious Article← Proteinske pločice od čokolade i badema\nNext ArticleHoney face mask →\nMoja preporuka bi bila uljani serumi umesto kreme ako želiš prirodniju kozmetiku. Uljani serumi su osnovna ulja sa dodatim esencijalnim uljima. I tu nema konzervansa 😉 Imaš domaće proizvođače kao Alchemy Naturals ili All Nut. Oba koristim i odlični su. Takođe obe firme prave kreme za lice na prirodnoj bazi koliko je god moguće. Po teksturi meni se sviđaju više ove od All Nuta 🙂 Alchemy kreme su malo jače, meni odgovaraju samo zimi(doduše ja imam normalnu/mešovitu kožu). Obe firme su bolji izbor nego napr. Yves Rocher ili L’Occitane i po kvalitetu i po ceni.\nSjajno, hvala za preporuku Milice, bacam se na pretragu odmah 🙂


Stručna ekskurzija: Studenti Fakulteta tehničkih nauka obišli branu na Tisi\nNajveći i najvažniji objekat na Hidrosistemu DTD, branu na Tisi kod Novog Bečeja, u okviru stručne ekskurzije obišli su studenti završnih godina građevinarstva, smer hidrotehnika, Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu.\nPROČITAJTE JOŠ: Biće izrađen Prostorni plan područja posebne namene SRP „Carska bara“\n„Za pedesetak studenata, budućih inženjera, koji će se profesionalno baviti vodoprivredom, bilo je ovo izuzetno korisno iskustvo. Na ovom važnom hidrotehničkom objektu mogli su videti kako se teoretska znanja mogu primeniti u praksi“, saopštilo je JVP „Vode Vojvodine“.\nPredstavnici JVP „Vode Vojvodine“ upoznali su studente sa istorijatom brane, prevođenjem brodova i uopšte sa funkcionisanjem ovog važnog objekta izgrađenog 1977. godine.\nStudenti hidrotehnike godinama unazad obilaze vodne objekte na Hidrosistemu DTD. Krajem aprila potpisan je i sporazum o poslovno – tehničkoj saradnji između „Voda Vojvodine“ i FTN. To je odnose ove dve institucije podiglo na viši nivo.\nTagovibrana na Tisi Fakultet tehničkih nauka JVP "Vode Vojvodine" stručna ekskurzija studenti\nMlekoprodukt i linija sireva Ile de France pokrovitelji Festivala francuskog filma\nGrupa mladih organizuje u Melencima turnir u malom fudbalu


Demokratizacija bregzita Od 70-ih godina prošlog vijeka, kada je neoliberalizam suzio domen demokratskog odlučivanja i prenio ga na finansijske institucije i neizabrane „nezavisne“ autoritete (na primjer centralne banke), građani su s dobrim razlogom ocijenili da je glasanje puko ritualno ovjeravanje odluka koje vlast donosi van njihove kontrole\nŠto je bliži trenutak bregzita, to je važnije da britanski građani zadrže demokratsku kontrolu nad njim. Pitanje je kako. Demokratija je proces neprekidnog preispitivanja zajednički donijetih odluka, ali u ovom slučaju preispitivanje bregzita u obliku drugog referenduma ne bi bilo dobro rješenje.\nI pristalice bregzita i njegovi protivnici osjećaju se prevareno. Ideja je bila da se njime ojača suverenitet Britanije, ali njen parlament je bez uticaja na proces koji će obilježiti razvoj zemlje u narednim decenijama. Škotski i građani Sjeverne Irske osjećaju se taocima opasnog engleskog spora. Mladi ljudi misle da im stari otimaju budućnost, a oni da vlast ne sluša njihove savjete i sklapa loše dogovore iza zatvorenih vrata. Ukratko, britanska demokratija nikako da položi teški ispit bregzita.\nČim je odluka donijeta i čim je počeo proces po članu 50 Lisabonskog sporazuma, ukinuta je mogućnost binarnog izbora tipa „da ili ne“ koji bi Britaniju izvukao iz haosa u kojem se našla. Trenutno britanska javnost ima pet opcija pred sobom.\nBoris Džonson i njegovi veseli bregzitovci, pristalice bezuslovnog izlaska, sada se zalažu za to da Britanija isplovi iz Evropske unije i da onda s njom uspostavi odnos sličan onom koji je nedavno uspostavila Kanada. Premijerka Teresa Mej drži se svoje Čekers strategije mekog bregzita, to jest nagovaranja EU da prihvati odnos koji simulira članstvo, ali ostavlja Britaniji visoki stepen slobode, što evropski zvaničnici izvjesno neće prihvatiti. Laburistička partija predlaže da Britanija ostane u carinskoj uniji sa EU, ali ne i unutar jedinstvenog tržišta. Prema drugom predlogu, koji podržavamo DiEM25 i ja, Britanija treba da napusti EU, ali da ostane i u carinskoj uniji i unutar jedinstvenog tržišta tokom petogodišnjeg perioda koji se može obnavljati ako za to postoji obostrana saglasnost. Na kraju, tu je i predlog da se nastavi puno članstvo u EU.\nSvaka ocjena odluke da se napusti EU treba da ima u vidu te opcije – a možda i neke druge. Ona takođe treba da se suoči sa svim mogućim protivrječnostima bregzita. Na primjer, glasačko tijelo treba da bude obaviješteno o mogućim posledicama rješenja za Irsku o kojem se Mej već dogovorila sa EU (garantujući da neće biti granice između Sjeverne Irske i Republike Irske). Posebno treba istaći da su „kanadska“ rješenja nespojiva i sa uspješnim sporazumom o razlazu i sa zadržavanjem Sjeverne Irske u carinskoj uniji sa ostatkom Britanije.\nReferendum ne može da razmatra pet različitih alternativa i da logične reperkusije svake od njih razdvoji od pustih želja. Čak i ako treba da se upotrijebi glasački mehanizam koji vodi računa o preferencijama, gdje glasači na listiću ocjenjuju svoje preferencije brojevima od jedan do pet, na dan referenduma proces sukcesivne eliminacije nepoželjnijih opcija ipak bi bio mehanički i isključio bi mogućnost debate između krugova eliminacije.\nOd 70-ih godina prošlog vijeka, kada je neoliberalizam suzio domen demokratskog odlučivanja i prenio ga na finansijske institucije i neizabrane „nezavisne“ autoritete (na primjer centralne banke), građani su s dobrim razlogom ocijenili da je glasanje puko ritualno ovjeravanje odluka koje vlast donosi van njihove kontrole. Referendum o bregzitu je bio jedan od malobrojnih izuzetaka. To je pokazala i velika izlaznost: više od 17 miliona građana glasalo je – mnogi od njih prvi put u životu – protiv želje glavnih državnih institucija.\nNaravno, šteta je što su građani odlučili da svoju novootkrivenu moć upotrijebe za glasanje za bregzit. Ali protivnici bregzita svojom podrškom drugom referendumu zapravo kažu tim građanima: „Donijeli ste pogrešnu odluku. Sada se lijepo vratite i to ispravite“. To bi samo potvrdilo sumnje mnogih građana da se demokratija poštuje samo onda kada se gazi njihova volja. Od toga bi imali koristi samo Boris Džonson i njemu slični, koji žele da tiha većina ostane tiha, reakcionarna i sluđena dok oni vladaju.\nDakle, ako drugi referendum nije pravi način da britanski građani ponovo uspostave kontrolu nad procesom bregzita, šta preostaje?\nKao što kaže vođa laburista Džeremi Korbin, potrebno je odmah raspisati opšte izbore na kojima će se sve partije izjasniti o svim relevantnim pitanjima. Sledeće glasanje građana o bregzitu ne smije se ticati samo njihovog omiljenog načina izlaska iz EU, već i svih pratećih ekonomskih, društvenih i institucionalnih strategija.\nSvi smo dužni da jasno izložimo svoje predloge. U interesu oživljavanja demokratije i eliminisanja toksičnosti tekućeg procesa bregzita, DiEM25 i ja ćemo podržati uključivanje Britanije u jedinstveno tržište i carinsku uniju sa EU tokom obnovljivog petogodišnjeg perioda. U toku tog perioda, sprovođenje razumnog manifesta Laburističke partije ublažilo bi štetu koju je građanima Engleske, Škotske, Velsa i Sjeverne Irske nanio finansijalizovani kazino kapitalizam sukcesivnih vladavina torijevaca i Novih laburista.Peščanik.net


Univerzitet Privredna akademija u Novom Sadu Pravni fakultet\nAdresa: Geri Karolja 1, Novi Sad\nUniverzitet Privredna akademija u Novom Sadu Pravni fakultet predstavlja visokoškolsku ustanovu čiji je osnovni cilj da radi na razvoju ličnosti studenata i da stvori intelektualce, koji neće biti samo stručnjaci, već kompletne i jake ličnosti, osposobljene da samostalno rešavaju složene probleme iz oblasti privrede, pravosuđa i pravne struke uopšte, što potvrđuju i studijski programi sačinjeni na temelju vizije boljeg, bržeg i efikasnijeg visokoškolskog obrazovanja.\nOsnovni zadaci Pravnog fakulteta usklađeni su sa Zakonom o visokom obrazovanju („Službeni glasnik RS“, br. 76/05) i utvrđenom misijom i vizijom Fakulteta. Osnovni zadaci pokazuju društvenu opravdanost Pravnog fakulteta u Novom Sadu i jedinica van sedišta ustanove u Šapcu i Subotici, i utvrđuju svrhu njihovog postojanja, određuju opšti pravac delatnosti i osnov su za prepoznavanje prioriteta visokoškolske ustanove i visokoškolskih jedinica u Šapcu i Subotici u njihovom budućem radu:


U Srbiji stariji zaposleni češće rade od kuće nego mladi - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » U Srbiji stariji zaposleni češće rade od kuće nego mladi\nU Srbiji stariji zaposleni češće rade od kuće nego mladi\nMere socijalnog distanciranja su mnoge radnike primorale da svoje radne obaveze izvršavaju od kuće. U Evropskoj uniji 2019. godine 5.4 odsto zaposlenih je radilo od kuće, pokazuju podaci Evropskog zavoda za statistiku (EUROSTAT). Srbija je malo ispod evropskog proseka.\n1Piše: Miloš Đošić 24. aprila 2020. 15.00 Izmenjeno: 15.01\nPodaci za Srbiju u bazi podataka EUROSTAT-a kada je reč o radu od kuće postoje od 2012. godine kada se beleži učestalost od 6.8 odsto. Ova stopa, međutim, konstantno opada sve do 2017. kada je iznosila 3.1, a zatim ponovo počinje da raste.\nProšle godine je 4.9 odsto zaposlenih radilo od kuće, što je za o.5 ispod evropskog proseka.\nOd kuće su češće radili stariji 50-64 sa 6.4 odsto, nego mladi 15-24 sa 2.6 odsto.\nKada je reč o zastupljenosti prema polovima, slično kao u EU, u Srbiji žene češće rade od kuće (5.7 odsto) od muškaraca (4.3 odsto).\nProsek za EU 5.4 odsto (2019.)\nPoslednjih deset godina ovaj indikator je bio konstantan i kretao se oko 5 odsto.\nKada je reč o onima koji delimično rade od kuće beleži se rast sa 6 odsto 2009. na 9 odsto 2019. godine.\nPoredeći podatke za proteklu deceniju, udeo samozaposlenih u posmatranoj populaciji koji radi od kuće je veći od radnika koji obično rade na daljinu, i uz to beleži rast od 16.2 odsto 2009. do 19.4 odsto 2019.\nŽene su 2019. nešto češće od muškaraca prijavljivale da rade od kuće, 5.7 odsto u poređenju sa 5.2 odsto.\nStarije osobe češće rade od kuće pokazuju podaci EUROSTATA. Tako je u starosnoj grupi 50-64 godina sa 6.6 odsto ovaj trend zastupljeniji nego kod mlađih osoba starosti 15-24 sa samo 2.1 odsto.\nPokazalo se da zaposleni u Holandiji i Finskoj najčešće dele radni i stambeni prostor sa oko 14 odsto. Slede ih Luksemburg (oko 11 odsto) i Austrija (oko 10 odsto).\nSuprotno, najmanji broj zaposlenih koji radi od kuće zabeležen je u Bugarskoj (0.5 odsto), oko jedan odsto u Rumuniji, Mađarskoj i na Kipru, i blizu dva odsto u Hrvatskoj i Grčkoj.\nEU, eurostat, rad od kuće, statistikaBeograd\n24. aprila 2020. u 16.04\npredlog da stariji od 60 godina sede kuci do ostvarivanja jednog od uslova za penziju sa 80% plate ufffff Srbija


SECOMEA daljinski pristup - jednostavan, brz i pouzdan\nHome/Industrijski računari & mrežna oprema, Secomea/SECOMEA daljinski pristup – jednostavan, brz i pouzdan\nSECOMEA daljinski pristup\nSecomea je specijalizovana u segmentu daljinskih industrijskih komunikacija, koje Vam pomažu da nadgledate, upravljate i servisirate svoju opremu bez obzira gdje se nalazite. Njihova misija je da učine vezu bezbjednom i jednostavnom.\nAutomatski pronađite svoje uređaje\nUz nadogradnju softvera SiteManager, SECOMEA je dodala naprednu funkciju za otkrivanje Vaših uređaja, koja automatski pronalazi sve mrežne uređaje, prikazuje ih na ekranu i istovremeno preporučuje najprikladniji protokol za daljinski pristup ovim uređajima. Sada možete kreirati agente pristupa u jednom koraku, što je do sada zahtjevalo ručni unos IP adrese i ručni izbor odgovarajućeg protokola.\nIsto važi i za povezane USB uređaje, koji se također automatski otkrivaju i prikazuju, tako da je potreban samo jedan korak da bi Vaš USB uređaj bio dostupan. Da bi olakšao korake, SECOMEA je napravila video tutorijal koji pokazuje lakoću daljinskog pristupa.\nPovežite mnoge uređaje\nSiteManager Vam također omogućava da povežete više USB uređaja. Koristeći USB čvorište, sada možete da povežete onoliko USB uređaja koliko imate besplatnih agenata za pristup u SiteManager-u.\nČak je i podešavanje i pristup SiteManager-u i udaljenim uređajima jednostavan i brz – podešavanje se obavlja za 5 minuta.\nKliknite ovdje i naučite još više\nSprovedite visok nivo bezbjednosti\nBezbjednost će uvijek biti ključni temelj rješenja Secomea. Kontinuirano ga revidira spoljna bezbjednosna kompanija ProtectEM GmbH, sa izvornim kodom Secomea koji je pod strogom kontrolom verzija. Otkrijte proces poboljšanja, ispravke grešaka i bezbjednosnih ranjivosti.\nDirektor SECOMEA-e Peter Hansen je rekao: „Uvijek težimo da SECOMEA rješenja učinimo lakim za instalaciju, podešavanje i korištenje, posebno za korisnike koji nisu informatički pismeni. Nova funkcija napredne pretrage za Vaše uređaje ubrzava proces podešavanja, kao i eliminiše mogućnost grešaka pri podešavanju. Sa novom verzijom softvera, korisnici koji nisu informatički pismeni mogu brzo i ispravno da podese pristup željenim uređajima.”


Ko su bili Seljuksi? - Zanimljivo - 2021\nSeljuk (izgovara se "sahl-JOOK", a različito transliterirano kao Seldjuq, Seldjuk ili al-Salajiqa) odnosi se na dvije grane dinastičke sunitske (možda, učenjaci su rastrgane) muslimanske turske konfederacije koja je vladala većim dijelom središnjoj Aziji i Anatoliji u 11. do 14. veka pne. Veliki Seljuk Sultanat je bio smješten u Iranu, Iraku i središnjoj Aziji, od približno 1040-1157. Seljuk Sultanata Ruma, što su muslimani zvali Anatolija, bio je smješten u Maloj Aziji između 1081.-1308. Dvije skupine su bile izrazito različite u složenosti i kontroli, a nisu se slagale zbog sporova među njima oko toga ko je legitimno vodstvo.\nSeljuksi su sebe nazivali dinastijom (dawla), sultanatom (saltana) ili kraljevstvom (mulk); jedino je centralna azijska grana rasla za status carstva.\nPorodica Seljuk potječe s Oghuzom (turski Ghuzz) koji je živio u Mongoliji iz 8. stoljeća u vrijeme Gok Turskog carstva (522-774. Pne). Ime Seljuk (na arapskom "al-Saljuqiyya") dolazi od osnivača dugovječne porodice Seljuk (oko 902-1009.). Seljuk i njegov otac Duqaq bili su vojni zapovjednici hazarske države i možda su bili židovi - većina hazarske elite. Seljuk i Duqaq pobunili su se protiv Khazara, očito u kombinaciji s uspješnim napadom Rusa 965. godine kojim je okončana hazarska država.\nSeljuk i njegov otac (i oko 300 konjanika, 1.500 deva i 50.000 ovaca) uputili su se u Samarkand, a 986. stigli su u Jand u blizini moderne Kyzylorde na sjeverozapadu modernog Kazahstana, kada je regija bila u znatnom nemiru. Tamo je Seljuk prešao na islam, a umro je u dobi od 107. Njegov stariji sin Arslan Isra'il (umro 1032.) preuzeo je vodstvo; ulazeći u lokalnu politiku uhapšen je. Hapšenje je pogoršalo već postojeću podjelu između pristalica Seljuka: nekoliko hiljada sebe je nazivalo "Iračanijom" i prešlo je na zapad u Azerbejdžan i istočnu Anatoliju, na kraju formirajući Seljukov sultanat; mnogi su ostali ostali u Khurasanu i nakon mnogih bitaka krenuli su u osnivanje Velikog Seljuk Carstva.\nCarstvo Velikog Seljuka\nVeliko Seljukovo carstvo bilo je centralno azijsko carstvo koje je u određenoj mjeri kontroliralo područje od Palestine na istočnoj obali Sredozemlja do Kašgara u zapadnoj Kini, daleko veće od konkurentskih muslimanskih carstava poput Fatimida u Egiptu i Almoravida u Maroku i Španiji .\nCarstvo je osnovano u Nishapuru, Iran, oko 1038. godine pne, kada je stigla grana potomaka Seljuka; do 1040. godine zauzeli su Nishapur i savremeni istočni Iran, Turkmenistan i sjeverni Afganistan. Na kraju bi došlo do istočne i zapadne polovine, sa istočnim sjedištem na Mervu, u modernom Turkmenistanu, a zapadnim u Rayyu (blizu modernog Teherana), Isfahanu, Bagdadu i Hamadhanu.\nObvezano islamskom religijom i tradicijama, a barem nominalno podložno abasidskom kalifatu (750-1258) Islamskog carstva, Veliko seldjuško carstvo bilo je sastavljeno od zapanjujuće raznolikog spektra religijskih, jezičnih i etničkih grupa, uključujući Muslimani, ali i hrišćani, Jevreji i Zoroastrijci. Učenjaci, hodočasnici i trgovci koristili su drevni Put svile i druge transportne mreže za održavanje kontakta.\nSeljuksi su se vjenčali sa Perzijancima i usvojili mnoge aspekte perzijskog jezika i kulture. Do 1055. godine kontrolirali su cijelu Perziju i Irak sve do Bagdada. Abasidski halif, al-Qa'im, dodijelio je seludskom vođi Toghrilu begu titulu sultan za njegovu pomoć protiv šiitskog protivnika.\nDaleko od monolitne, ujedinjene države, Seljukov sultanat ostao je labava konfederacija u onome što se danas Turska zvala "Rum" (što znači "Rim"). Anatolijski vladar bio je poznat kao Rulta sultana. Teritorij, koji su Seljuksi kontrolirali između 1081. i 1308. godine, nikada nije bio tačno definiran, i nikad nije obuhvaćao sve ono što je danas moderna Turska. Veliki dijelovi obalne Anatolije ostali su u rukama raznih kršćanskih vladara (Trebizond na sjevernoj obali, Cilicija na južnoj obali i Nikaja na zapadnoj obali), a komad koji su Seljuksi kontrolirali bio je veći dio središnjeg i jugoistočnog dijela, uključujući dijelove sadašnjih država Sirije i Iraka.\nGlavni grad Seljuka nalazio se u Konyi, Kayseriju i Alaniji, a svaki od tih gradova uključivao je barem jedan kompleks palata, gdje su sultan i njegovo domaćinstvo živjeli i održavali sud.\nCarstvo Seljuka moglo je početi slabiti već 1080. godine prije Krista, kada su izbili unutrašnje tenzije između sultana Malikshaha i njegovog vezira Nizam al Mulka. Smrt ili atentat na obojicu u oktobru 1092. godine doveli su do fragmentacije carstva dok su se suparnički sultani borili jedni protiv drugih još 1000 godina.\nDo 12. veka, preostali Seljuci bili su meta križara iz zapadne Evrope. Izgubili su veći dio istočnog dijela svog carstva do Khwarezma 1194. godine, a Mongoli su 1260-ih dovršili kraljevstvo Seljuka u Anadoliji.\nBasan, Osman Aziz. "Veliki Seljuksi u turskoj historiografiji." Univerzitet u Edinburghu, 2002.\nPaun, A. C. S. „Veliko Seljukovo carstvo“. Edinburgh: Edinburgh University Press, 2015.\nPaun, A. C. S., i Sara Nur Yildiz, izd. "Seljuksi iz Anatolije: Sud i društvo na srednjovjekovnom Bliskom Istoku." London: I.B. Tauris, 2013.\nPolczynski, Michael. "Seljuksi na Baltiku: poljsko-litvanski muslimanski hodočasnici na dvoru otomanskog sultana Süleymana I." Časopis za ranu modernu istoriju 19.5 (2015): 409-37.\nŠukarov, Rustam. "Trebizond i Seljuksi (1204-1299)." Mésogeios 25-26 (2005): 71-136.\nCopyright 2021 \_ Ko su bili Seljuksi?...


Nataša Bekvalac: Potpisala bih se da budem bez muškaraca do kraja života - 24sata.ba\nNataša Bekvalac: Potpisala bih se da budem bez muškaraca do kraja života\nViše od godinu u životu Nataše Bekvalac nije se pojavio muškarac koji će osvojiti njeno srce, a ona priznaje da uživa u statusu slobodne žene i da joj prija da je okružena samo kćerkama Hanom i Katjom.\nNakon niza neuspješnih ljubavnih veza, ali i brakova, novosadska ljepotica odlučila je da uživa u samoći, barem kada je riječ o životu sa partnerom. I dok bi zli jezici rekli da je prošlo dosta vremena otkako Nataša nema partnera kraj sebe, pjevačica otkriva da li je lepše ili lakše bez muškarca.\n– Meni je mnogo lakše. I neki dan sam rekla da hoću da potpišem da do kraja života bude ovako, da mi se, ne daj bože, ne desi neko u koga ću se zaljubiti. Onda sve kreće naopačke u mom životu – kaže Nataša a prenose mediji u Srbiji.\nI dok se ovih dana povećava broj zaraženihkorona virusom, Natašu smo upitali da li sada više pazi s kim se ljubi.\n– Uvijek sam pazila sa kim se ljubim. Ovih dana to su moja djeca i od toga ne može da bude šteta nikako – naglasila je pjevačica.\nNataša Bekvalac: Briga me što me pljuju\nNataši Bekvalac pozlilo ispred Arene: Nije mogla stajati na nogama\nSvi detalji vjeridbe Nataše Bekvalac za koju se do sada nije znalo


HaÅ¡im TaÄi (Foto arhiva Kim)\n"Kako bih zaštitio integritet Kosova, poštujući partnerstvo s međunarodnom zajednicom, danas podnosim ostavku na mesto predsednika. U novim okolnostima pozivam političke snage na jedinstvo, kako se ne bi stvorila institucionalna kriza. Zemlja nema vremena za gubljenje", rekao je Tači.\nOn je istakao da će dobrovoljno otići u Hag.\nTači je naveo da je ovo vrlo težak trenutak za njega i njegovu porodicu, ali da će usko sarađivati sa pravdom.\n"Danas vas molim više nego ikad da ne gubite nadu. Stekli smo slobodu i nezavisnost i sada razvijamo državu", rekao je Tači.\nPrethodno je Tužilaštvo Specijalnog suda u Hagu potvrdilo optužnicu protiv predsednika Demokratske partije Kosova Kadrija Veseljija, saopštila je ta stranka.\n29.06.2022 Napadnuta ekipa Hitne pomoći u Lapljem Selu. U društvu napadača bio i komandir policije u Gračanici (2248)\n29.06.2022 Filipović: Nikoli se stavljaju na teret reči za koje tvrdi da nije izgovorio (1277)\n29.06.2022 Kosovska vlada uspostavlja reciprocitet sa Srbijom za lične karte i registarske tablice (704)


"Seksualno iskorišćavanje maloljetnika nije samo zločin u kanonskom nego i zločin koji je predmet progona u građanskom pravu", rekao je kardinal Levada.\n16.05.2011. 14:10h Ažurirano: 16.05.2011. 14:10h\nVatikan je u poručio biskupima širom svijeta da je važno da pripadnike klera osumnjičene za pedofiliju prijave pravosudnim vlastima i da do maja 2012. godine odrede "jasne i usklađene" smjernice za sprječavanje seksualnog zlostavljanja maloljetnika, prenosi AP.\nNajnoviji dokument Vatikana pokazuje da je Katolička crkva ozbiljna u pogledu iskorjenjivanja sveštenika pedofila i borbe protiv daljnjeg seksualnog zlostavljanja djece nakon prošlogodišnjeg skandala kada se širom svijeta javilo nekoliko hiljada žrtava.\nDanašnja poruka, kako podsjeća AP, je važna jer biskupi su do sada premještali sveštenike pedofile u druge biskupije, a da ih nisu prijavljivali policiji.\n"Obaveza koja se odnosi na primjereno reagovanje u slučaju seksualnog iskorišćavanja maloljetnika od klera dio je važnog područja odgovornosti sveštenika u njihovim biskupijama", navodi se u pismu kardinala Vilijama Levade,\nOn je podsjetio da je papa Benedikt XVI u maju 2010. dao uputstva u vezi sa pedofilijom unutar Crkve.\nU pismu biskupima navodi se i da se sa optuženicima za seksualne prestupe mora pravedno postupati, ali da oni koji su poznati kao zlostavljači moraju biti isključeni iz svešteničke službe.\nTakođe se napominje da biskupi moraju da budu spremni da slušaju žrtve i njihove porodice i da im moraju pružiti duhovnu i psihološku pomoć.\nAgencija Rojters je navela da se Vatikan godinama suočava sa seksualnim skandalima u SAD i nekim evropskim zemljama, uključujući i Njemačku, domovinu pape Benedikta XVI.\nU pismu se kaže da su optuženi sveštenici nevini sve dok se ne dokaže suprotno i pozivaju se biskupi da naprave nacrt smjernica borbe protiv zlostavljanja do maja 2012. godine.\nKatolička crkvazlostavgljanje maloljetnikapedofilija\n29.07. 13:22 h\t210\t39131\n29.07. 17:25 h\t185\t25153\n29.07. 06:30 h\t391\t19636\n29.07. 07:21 h\t646\t10599\n29.07. 15:55 h\t9015\n29.07. 07:21 h\t4\t646


Biciklistička staza od Zrenjanina do Rumunije | Vesti | Kurir\n(VIDEO) AU MOMAK, ALAL TI VERA! Pogledajte kako ovaj ulični 16\t946\n(FOTO, VIDEO) DRAMA U NOVOM SADU, ISELJENI JAKŠIĆI: Izvršitelji 43\t338\nBiciklistička staza od Zrenjanina do Rumunije\nSrbija 30.07.2012. 18:49h 05.12.2016. 01:04h\nPredstavnici kancelarije za prekograničnu saradnju iz Vršca i Zrenjanina razgovarali su u Skupštini grada Zrenjanina sa zamenikom gradonačelnika Čedomirom Janjićem o izradi stategije izvodljivosti izgradnje biciklističke staze od Zrenjanina do Rumunije\nZRENJANIN - Predstavnici kancelarije za prekograničnu saradnju iz Vršca i Zrenjanina razgovarali su danas u Skupštini grada Zrenjanina sa zamenikom gradonačelnika Čedomirom Janjićem o izradi stategije izvodljivosti izgradnje biciklističke staze od Zrenjanina do Rumunije.\nVrednost tog projekta, finasiranog iz IPA programa, je 2,35 milona evra.\nDrugim projektom prekogranične saradne, u vrednosti od 345.000 evra, predviđeno je otvaranje Gradske televizije u Zrenjaninu.


“Kapija uspeha" dodeljena fruškogorskoj vinariji Deurić\nPredsednik Privredne komore Vojvodine Boško Vučurević naglasio je da su Kapije uspeha vid podrške i podstreka svima koji svojim predanim radom iznova pospešuju kvalitet usluga čime postaju najbolji među najboljima\nZavršen BeoWine Fair, Italijani odneli dva priznanja\nNajsnažniji utisak ovog sajma vina svakako je agresivan nastup italijanskih vinara, koji su osvojili i dve od tri glavne nagrade u okviru takmičarskog dela sajma po imenu Challenge Cup\nTo su disciplinovani ljudi. Sreo sam neke od njih i znam šta je potrebno da se postane pripadnik jedinica SAS i SEAL. Njihova obuka je neverovatno teška, svi oni su vrhunski sportisti i divim se njihovoj disciplini\nBeowine Fair 2017 počinje u znaku invazije iz Italije\nOd gostiju iz drugih zemalja, Hrvatska će se predstaviti učešćem desetak vinarija, a i ostale zemlje regiona - pre svega Slovenija i Makedonija - poslaće svoje izaslanike\nVina sa juga Italije oduševila goste Metro HoReCa centra\nPrisutnima se obratio i Đovani Mafoda, direktor kancelarije Agencije ICE u Srbiji i zahvalio trgovinskom lancu Metro na spremnosti da u svom HoReCa Centru u Beogradu predstavi bogatu tradiciju vina sa Juga Italije\nNa dodeli Oskara će se služiti samo Kopolina vina!\nDogovor između vinarije Kopola i Akademije za film potpisan je na period od tri godine tokom koje će Kopola snabdevati vinom samu ceremoniju, kao i Governors Ball, zvanični afterparti Oskara, i sve ostale prateće događaje\nRedžepijeva Noma je mrtva, živela nova Noma!\nDegustacioni meni u meksičkoj Nomi košta 750 dolara, pri čemu je novac u ovom trenutku još i ponajmanji problem pri ulasku u neobičan ambijent na otvorenom u kome će se ložiti velike vatre a konobari će biti obuveni u sandale\nVršački vinogradi imaju novog vlasnika!\nPlan da je, kažu kupci, da se u Vršačke vinograde investira i da “vrate Vršačke vinograde Vrščanima”. On je naveo i da novca za to ima dovoljno i da je prioritet priprema za novu sezonu\nFEBRUAR U ZNAKU JUGA ITALIJE!\nGosti iz celog regiona, kao i šira vinska publika koja će prisustvovati degustacijama i promocijama upoznavaće se sa autentičnim vinima regija Kalabrija, Kampanija, Pulja i Sicilija\nVina i delikatesi od Dunava do Jadrana\nPrvu degustaciju vodio je hrvatski enolog Miodrag Hruškar, predstavljajući široku paletu uglavnom belih vina, od kutjevačke i iločke graševine, preko zelenog silvanca, danas u Srbiji izuzetno retke sorte, do šardonea iz Belja i vrhunskog traminca iz Iločkih podruma\nTrener svetskih šampiona drži masterklas u Beogradu\nPolonijusov masterklas uključiće teme kao što su dekantiranje sa svim njegovim mogućnostima, služenje šampanjca, koreografiju pokreta somelijera - uz moto Muhameda Alija "lebdi poput leptira i bodi poput pčele", kritičko razmišljanje o vinskim kartama...\nMonte iz Rovinja okićen Mišelinovom zvezdicom!\n- Kul, savremeni stil ovog meko osvetljenog romantičnog restorana kontrast je očaravajućim uličicama starog grada u kojima se skriva. Kreativno i povremeno teatralno kuvanje takođe je svojevrsno iznenađenje. Modernim tehnikama stvaraju divno prezentirana jela puna ukusa - naveli su Mišelinovi inspektori.\nAnino pravilo je da koristi sastojke koji su nastali u krugu od jednog kilometra od restorana, što je ovaj mali restoran, koji su osnovali njeni svekrva i svekar, pretvorilo u agrarno i prehrambeno čvorište od koga živi 60 porodica u Kobariu.\nBISTRONOMIJA: KULINARSKA REVOLUCIJA NA KOPAONIKU!\nSastojci su jednostavni ali vrhunskog kvaliteta, nabavljeni u najbližem okruženju, ambijent je manje formalan a način pripreme doveden do savršenstva.\nNajbolja hrvatska vina gostuju u Novom Sadu\nNakon što je u novembru 2016. sličan događaj organizovan u beogradskom hotelu Crowne Plaza, ovoga puta će i Novosađani uživati u vođenim degustacijama podeljenim na dva masterklasa


Poziv školama za učešće na projektu iz robotike i programiranja | Edukacija\nOtvoren konkurs za objavljivanje naučnih radova 28/11\nRadna verzija velike mature do maja 2017. godine 13/10\nPrvi takav seminar se održava u Istraživačkoj stanici Petnica od 13. do 17. januara 2018. godine. Nakon toga slede aktivnosti unutar samih škola sa robotskim paketom koji dobija svaka škola, kao i online faza učenja i realizacije malih naučnih projekata. Završni seminar se odigrava u Biznis inkubatoru Sveučilišta u Osijeku od 25. do 30. juna 2018. godine.\nSvi troškovi učešća na ovim aktivnostima su besplatni. Škole koje prođu sve aktivnosti planirane projektom će moći da zadrže dobijeni paket opreme u trajnom vlasništvu.\nKonkurs za zainteresovane srednje škole traje do 10. decembra 2017. godine. Nastavnici koji u ime svojih škola predvode timove treba da popune prijavni formular na ovom linku, kao i da dostave odluku škole da prihvata učešće u ovom obrazovnom programu (u okviru sve tri navedene aktivnosti). Sastavni deo prijave jeste i kratak opis na koji način bi učešće na ovom Projektu, njegove obrazovne aktivnosti i oprema koja se kroz projekat može dobiti, unapredilo rad nastavnika, aktivnosti u školi i interesovanje učenika za STEM.\nProjekat „STEM obrazovanje i nove tehnologije u cilju regionalnog razvoja“ podržala je ambasada Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji i Hrvatskoj.\nPokrenute peticije za produženje raspusta!\nOtvoren 48. Sajam obrazovanja i nastavnih sredstava


Kozarac - povratnici | Politika | DW | 21.08.2006\nKozarac - povratnici\nU mjesto Kozarac mjesto nadomak Prijedora, koje je prije rata bili jedno on najvećih mjesnih seoskih zajednica u BiH, vratilo se gotovo 80% prijeratnog stanovništva, uglanvom Bošnjaka koji su bili protjerani a selo gotovo sravnjeno sa zemljom. Otvoreno je i nekoliko preduzeća te se život normalizirao, no Kozarčani nisu zadovoljni svojim statusom u prijedorskoj opštini te su pokrenuli inicijativu da se formira zasebna opština.\nPovratnik u Kozarac, Esad Bešić ima građevinsku firmu koja zapošljava oko tridesetak radnika. Njegov bazen, atrakcija je ovoga ljeta kako za kozarčane tako i obližnje prijedorčane, kaže da ima još dva takva bilo bi sve puno. problema ima ali kako kaže koliko svi ostalo.\nU Kozarac se od okončanja rata vratilo više Bošnjaka nego u cijeli entitet RS, U Osnovnoj školi u Kozarcu koju je nekada pohađalo oko dvije i po hiljade djece, danas ih ide svega 350, među kojima i dvadesetak djece srpske nacionalnosti. Nastava se odvija prema programu iz Federacije, direktor škole Melhudin Šarić\nMelhudin Šarić: „Kao većinsko bošnjačko stanovništvo, odnosno djeca koja pohađaju školu, imali smo pravo da uzmemo nacionalnu grupu predmeta u koji spada bosanski jezik, istorija, geografija i poznavanje prirode i društva.“\nJedan od problema sa kojima se suočavaju kozarčani je da još uvijek nije obnovljen Dom zdravlja, a radi i samo jedan ljekar opšte prakse. Iz opštine Prijerod obećavaju da će već početkom jeseni početi raditi tri ljekara porodične medicine, a dom će obnavljati opština i donatori potvrđuje Azra Pašalić predsjednik skupštine opštine Prijedor.\nAzra Pašalić: „Pojavio se švicarski Katiras, prošle hodine i oni su rekli da će oni taj Dom zdravlja, odnosno, zdravstvenu stanicu dovesti u funkciju, da će je obnoviti od temelja do krova što nas jako raduje i sada očekujemo početak toga projekta.“\nU Kozarcu djeluje i nekoliko nevladinih organizacija te tri politčke partije. Mnogi smatraju da bi se stvari kao što su neriješeno pitanje vodovoda, komunalna infrastuktura, regaulacioni plan, zdravstvo, ove najveće mjesne zajednice u Sjeverozapadnoj BiH, lakše riješavali kada bi Kozarac bio izdvojen iz Prijedora. Tako smatra i predsjednik MZ Adnan Ključanin.\nAdnan Ključanin: „Zbog toga smo mi i pokrenuli inicijativu o malo razmišljanja o stvaranju samostalne opštine.“\nKljučanin smatra da bi se Kozarac bolje i brže razvijao kada bi bio samostalna opština iako ou tom mjestu ima nekoliko desetaka privrednih, trgovačkih i ugostiteljskih radnji. Načelnik opštine Prijedor Marko Pavić tvrdi da ni po čemi Kozarac nije zapušteniji od samog Prijedora:\nMarko Pavić:“Opština je uradila čak i više u tome. Stvorila je sigurnost povratka, omogućila je svakom da dobije nazad svu svoju imovinu i mi sada imamo situaciju da je i kapital siguran i ljudi sigurni.“\nU Kozarcu je ostalo za obonvu svega desetak objekata, dok su ostali obnovljeni ili dograđeni novi. Prema riječima mještana čak 15 hiljada kozarčana ove godine je došlo da obiđe i popravi svoja imanja a koji žive uglavnom u zemljama zapadne Evrope.


Utorak 19.4.2016. (Live) - Live klađenje - Svijet Kladjenja Forum\nUtorak 19.4.2016. (Live)\nBy crnamamba, April 19, 2016 in Live klađenje\nCachin - Dodig\n7:5 prvi set ako Je netko ispratio\nCedevita šibenik -38.5 1 sbk došao sa 9 juniora očekujem 50 razlike\nMario6868 reacted to this\nU nekoj gužvi u poslednje vreme, zato nisam baš aktivan u poslednje vreme... još ne mogu prežaliti što sinoć nisam mogao uzeti Cork live (bez golova na poluvremenu, 7:0 na kraju)... očekujem sličan scenario od večerašnje prve kup utakmice izmedju Limerika i Veksforda... Lims su drugoligaši, ali to je sasvim solidan tim koji ima roster za prvu diviziju i već imaju 10 bodova viška posle 7 rundi... Veksford je novopečeni prvoligaš kome je glavna preokupacija opstanak u ligi, tako da će večeras igrati sa šest U21 igrača kojima će to biti prvi nastup ove sezone... Domaćin u najjačem sastavu, u sastav su se vratili kapiten Duggan i najbolji igrač O'Connor posle odmaranja u poslednjoj tekmi....\nKvota sa 1,65 pala na 1,25 i nema value, ali live bi mogao da bude dobra opcija ako bude npr nerešeno na poluvremenu...\nŠemrok Rovers igra sa 8 debitanata a kvota na njih 1,05 Mora da su gosti prilično loši, ali ja nemam neki poseban info za njih...\nDeri i Slajgo su susedi i čine jedini prvoligaški susret večeras...\nBrej je u prilično jakom sastavu, ali gosti su nepredvidljivi amaterski klub koji je već izbacio dva drugoligaša u kupu ove sezone...\nAngelo ostao u svlacionici na poluvremenu ovakvo nesto sam i naslucivao\nPerperoglu uzasan.... 0 poena zasada\nOd Master of disaster · Objavljeno prije 18 minuta\nOd Master of disaster · Objavljeno prije 31 minuta


NSinfo: Voša u nedelju protiv Rada - Posle dva remija, vreme je za 3 boda\nVoša u nedelju protiv Rada - Posle dva remija, vreme je za 3 boda\nU trećem kolu Super lige Srbije, fudbaleri Vojvodine u nedelju\ndočekuju ekipu Rada na “Karađorđu”. Posle dva remija u prva dva kola, crveno-beli silno žele da pobedom krenu ka gornjem delu tabele i ujedno svojim navijačima prirede prvu radost u ovoj sezoni.\nU Voši spremni za obnovu: Idejni projekat za stadion odavno postoji\n3 Radnik 3 2 0 1 3 - 2 6\n4 Mladost 2 1 1 0 2 - 1 4\n5 OFK Bačka 3 1 1 1 3 - 3 4\n6 Napredak 3 1 1 1 2 - 2 4\n7 Radnički N. 2 1 0 1 3 - 3 3\n8 Spartak Žk 2 1 0 1 2 - 2 3\n9 Partizan 2 1 0 1 1 - 1 3\n13 Vojvodina 2 0 2 0 2 - 2 2\n14 Zemun 3 0 2 1 3 - 4 2\n15 Dinamo 2 0 0 2 0 - 4 0\n16 Rad 2 0 0 2 0 - 4 0


Lapis lazuli srce (60425309) - Limundo.com\nLapis lazuli srce\nBroj aukcije: 60425309\n(23. okt 2017, 21:08h)\nAmetist je ekstremno mocan kamen zastitnik, visokih duhovnih vibracija.Stiti od psihickih napada, preobrazavajuci energiju u ljubav.Prirodni sedativ, ametist blokira geopatogena zracenja i negativne energije okruzenja.Njegov razvija visa stanja svesti i meditaciju.Ametist ima snazne isceliteljske i prociscavajuce moci, motivise duhovnu svesnost.Tradicionalno se nosio da bi sprecio pijanstvo i moze da otrezni od preterane neumerenosti i fizickih strasti, podrzavajuci trezvenost.Ametist je izuzetno koristan za um, smirujuci ga ili motivisuci, sta god da je potrebno.Kada meditirate, preusmerava misli od svakodnevnice prema smirenosti i dubljem razumevanju,Mentalno pomaze vam da se osecate manje rasejano, vise fokusirano i da imate kontrolu nad svojim obavezama.Poboljsava prihvatanje novih ideja i povezuje uzrok sa posledicom.\nAmetist je jedno od najduhovnijeg kamenja, istice ljubav bozanskog, dajuci uvid u njegovu pravu prirodu, podrzavajuci nesebicnost i duhovnu mudrost.Ovo je odlican kamen za meditaciju i otkrivanj, a moze se poloziti i na trece okoda ga stimulise.Spavanje sa ametistom olaksava vantelesna iskustva i donosi intuitivne snove.Transformise "nize" u vise frekvencije duhovnog i etericnog domena.Ametist poboljsava proizvodnju hormona i uskladjuje endokrini sistem i metabolizam.Jaca organe za ciscenje i probavne organe i imuni sistem.Odlicno cisti krv .Ametist oslobadja fizickog, emotivnog i psihickog bola ili stresa, i blokira geopatogene zone.Smanjuje glavobolju i opusta napetost.Kamen smanjuje modrice, povrede i otoke.Leci poremecaje sluhaLeci bolesti pluca i respirativnog trakta, bolesti koze, celiske poremecaje i bolesti digestivnog trakta.Koristan je za creva, regenerise floru, otklanja parazite i potmpomaz reapsorciju vode.Ametist leci nesanicu i donosi dobar san.\nNa suptilnom nivou, ametist dovodi u ravnotezu i povezuje fizicko, mentalno i emotivno telo, povezujuci ih sa duhovnim.Cisti auru i transformise negativnu energiju, stimulise krunsku i grlenu cakru.


PETRUĆI TVRDI: SEKSA NIJE BILO! Marko objasnio koji problem ima Rebeka! Zadrugari u neverici! (VIDEO) | Stars | Kurir\n20.12.2018. 13:37h 20.12.2018. 14:06h\nVrelu akciju pod jorganom videla je cela Srbija, ali Marko Petrušević tvrdi da seksa sa Rebekom Popović nije bilo, jer se ona, kako kaže, plaši kamera. On je to obrazložio zadrugarima, a oni su mu, čini se, poverovali.\n"Videćeš da ništa nije bilo, pa rekao bih ja, bli me ku.ac", pričao je Petrući vidno raspoložen, a njegov drug Aleksa Savić je ovo potvrdio.\nMeđutim, Jovana Tomić Matora ga je podsetila da su kamere sve snimile, ali ni ovo njega nije uplašilo, pa je izneo Rebekin najveći strah.\n"Neka puste snimak. Videćeš, nije bilo ništa, rekao bih da je bilo nešto. U njoj je problem, malo se plaši kamera, j.biga", priznao je Marko.\nMarko Petrušević PetrućiRebeka PopovićJovana Tomić MatoraRijalitiZadrugaZadruga 2


O Vuku kao znamenitosti srpskoj u Zemunu govoriti izgleda malo cudnovato. Vuk se rodio 26. oktobra 1787. godine u Trsicu u Radjevini ne daleko od varosi Loznice u Srbiji, a umro 1864. Osim toga niti je u Zemunu postalo kakovo njegovo vazno delo, niti tu zaceta kakva odlucna misao njegova.\nAli je Vuk u Zemun dolazio u svome zivotu vrlo cesto, tu se rado bavio i po kad sto je izgledalo to bavljenje tako, kao da je Vuk stanovnik zemunski. S njime je bivala i njegova porodica koja je po kad sto Vuka mesecima cekala u Zemunu, dok se on u Beogradu bavio ili po Srbiji putovao. Po pripovedanju pok. Ignjata Vasiljevica, sina Vukova prijatelja zemunskog Vase Vasiljevica, stanovao je Vuk sa porodicom u Zemunu dugo vremena u staroj lutrijskoj ulici br. 151. sadasnjoj rimskoj ulici kod jedne nemacke udovice. Te kuce, porusene su 1856. godine i na mesto njih je podignuta sadasnja na sprat br. 7. Da su pak stare dve kuce identicne sa sadasnjom u rimskoj ulici br. 7 ustanovio je stari Toma Turinac.\nCele godine 1831. zivela je Vukova porodica u Zemunu, dok se Vuk u Beogradu nalazio. Ali je zivot ovde bio nesnozan i zagusan. Milos je po Vlaskoj kupovao spahiluke, dok je narod bio raja kao i pod Turcima. I Vuk i svi bolji ljudi u Srbiji gledali su ono sto se zbiva sa strahom i negodovanjem. I Vuk se odluci prvi da u Beograd ode. U polovici oktobra 1831. godine predje on u Zemun sa namerom da se u Beograd vise ne vraca. I tu u istinu ostade, ziveci vrlo cemerno i oskudno. Siljao je pisma i molbe Milosu da mu dade penziju, da moze bezbrizno na knjizi raditi, ali od Milosa nikacan iber ne dodje. Tadi ta Vuk resi da Milosu dobru lekciju ocita i da mu sve kaze sto mu u Srbiji niko nije smeo reci.Milos je stojao pod uplivom Vukovih neprijatelja a od ovih nikad nije moga pravu istinu, sta se u zemlji misli, cuti.\nPosle dugog oklevanja i razmisljanja poslje najpsle Vuk svoje dana 18. aprila 1832. datirano pismo u avgustu Milosu. U njemu je sve bilo kazano bilo sto se moze reci i Milos je najneugodnije bio dirnut.\nDa je Vuk bio u to doba u Beogradu mesto u Zemunu, zivot bi mu bio u opasnosti.Tako je Milos iz usta svog prijatelja prvi put cuo sto sto dotle nije znao ili drzao da drugi ne vide. Sistem njegove uprave bio je zigosan.\nNo Milos ovu uvredu ne htede da podnese. Odmah posla sutra dan 16. avgusta u Zemun svoje poverenike da se s Vukom objasne. Poverenici ili politicni sekundanti Milosevi bili su Aleksa Simic, Panta Hadzi-Stoilu i Cvetko Rajovic. Sva trojica dodjose u zemunsku parlatoriju (u danasnjem parku zemunskom gde se izlazi iz parka prema jugu) i tu se s Vukom medjusobno nagrdise i ispljuvase. No s tim se stvar jos ne svrsi. Milos se obrati general komandi u Varadin i zahte da se Vuk iz Zemuna udalji. Obedio ga je da je "opasan za mir ui red u zemlji". I general komanda naredi Vuku da se iz Zemuna seli. Vuk morade s porodicom Zemun napustiti i odseliti se u Budim. To je bilo 18. septembra 1832. Razume se da je otisao tuzan i neveseo, jer je u Zemunu imao mnogo prijatelja koji su svaki cas sirotom Vuku novcano i inace u pomoc priticali, docem toga u Budimu nije bilo. U osveti isao je Milos tako daleko da je poceo na tome raditi da Vuk izgubi i rusku penziju, ali do toga nije doslo (Letopis M.S. br. 252. str. 55-108).\nNo ovo neprijateljstvo nije dugo trajalo. Vuk i Milos se izmirise, i Vuk dobi od Milosa malu penziju. Ali kad Milos iz Srbije morade otici (12. aprila 1839.) ostade Vuk opet bez srpske penzije. Ali kada i u Avgustu 1842 i knez Mihajlo morade Srbiju napustiti i nova Karadjordjeva dinastija u zemlju dodje, otpade penzija ponovo.Novo praviteljstvo pak o penziji ne htede nista znati, jer je Vuk bio pristasa Obrenovicu.\nUsljed toga se i Vuk jace priljubi Milosu Obrenovicu, sta pise godine 1843. doje u aprili po novo u Zemun, tu se nastani i stade za Milosa agitovati. Ta agitacija nije uspela. Kad su Karadjordjevici 1859. Srbiju napustili, bio je i Vuk star i nije vise bilo potrebe da iz Zemuna nove akcije pocinje.\nAli je jedan deo zivota proveo u Zemunu, i time i Zemun upleo u istoriju srpske knjizevnosti i dogadjaje koji su na to uticali.


U Zakonu o stečaju ("Službeni glasnik RS", br. 104/2009, 99/2011 - dr. zakon, 71/2012 - odluka US, 83/2014, 113/2017, 44/2018 i 95/2018), u članu 8. posle stava 2. dodaje se stav 3. koji glasi:\n"Po hitnom postupku vode-se i svi drugi postupci pred sudovima i drugim državnim organima u kojima je stečajni dužnik stranka u postupku."\nU članu 10. posle stava 4. dodaje se novi stav 5, koji glasi:\n"Oglasi, rešenja i drugi akti suda, kada je to propisano ovim zakonom, dostavljaju se i ovlašćenoj organizaciji radi javnog objavljivanja na internet strani ovlašćene organizacije, kao i radi prikupljanja, obrade, analize i objavljivanja statističkih podataka u vezi sa stečajnim postupcima."\nU članu 20. stav 2. posle reči: "odabira sa" dodaju se reči: "opšte ili posebne".\nU stavu 3. posle reči: "u skladu sa članom 56. stav 3. ovog zakona" tačka na kraju zamenjuje se zapetom i dodaju reči: "koji ispunjava uslove za imenovanje u konkretnom stečajnom postupku u skladu sa kriterijumima za razvrstavanje pravnih lica i upis na opštu i posebnu listu stečajnih upravnika."\nU stavu 5. posle reči: "metodom slučajnog odabira" tačka na kraju zamenjuje se zapetom i aktivnih stečajnih upravnika."\nU članu 24. stav 1. reči: "najranije tri meseca pre isteka roka važnosti licence" zamenjuju se rečima: "najranije 60 dana, a najkasnije 10 dana pre isteka roka važenja licence".\nU stavu 2. tačka 1) reči: "propisane ovim zakonom" zamenjuju se rečima: "iz člana 23. ovog zakona".\nU tački 2) reči: "priloži dokaz da" brišu se.\nU tački 4) reči: "priloži dokaz o uplati" zamenjuju se rečima: "je izvršio uplatu".\n"da) je izmirio sve obaveze prema ovlašćenoj organizaciji u skladu sa tarifom o određivanju cena usluga ovlašćene organizacije;"\nU tački 5) reči: "priloži dokaz da" brišu se, a posle reči: "stručnog nadzora" tačka na kraju zamenjuje se zapetom i dodaju reči: "ukoliko mu je takva mera izrečena".\nU stavu 3. reči: "za potrebe obnavljanja licence prilaže dokaz da je bilo" menjaju se i glase: "može obnoviti licencu ako je u poslednje dve godine bilo učesnik, odnosno".\n"Licu koje ne ispunjava uslove iz st. 2. i 3. ovog člana ne može biti obnovljena licenca."\n"Licenca se može oduzeti i pre isteka roka važenja licence u slučaj da:\n1) je stečajnom upravniku prestalo državljanstvo Republike Srbije;\n2) je stečajni upravnik pravnosnažno lišen poslovne sposobnosti;\n3) je stečajni upravnik pravnosnažnom presudom osuđen za krivično delo protiv privrede, protiv pravnog saobraćaja, protiv službene dužnosti, kao i za krivično delo za koje je zaprećena kazna preko pet godina zatvora ili koje ga čini nedostojnim za obavljanje poslova stečajnog upravnika;\n4) se u posebnom postupku utvrdi da stečajni upravnik nije savesno obavljao poslove stečajnog upravnika u skladu sa ovim zakonom, nacionalnim standardima za upravljanje stečajnom masom, kodeksom etike, kao i drugim propisima."\nU stavu 9. reči: "ili kome je zahtev za obnavljanje licence odbijen" brišu se, reči: "u stavu 4." zamenjuje se rečima: "u stavu 5. tačka 4)", a zapeta ispred reči i reči:\n"odnosno rešenja o odbijanju zahteva za obnavljanje licence" brišu se.\nU članu 25. stav 5. menja se i glasi;\n"Na osnovu imenika stečajnih upravnika ovlašćena organizacija sačinjava listu aktivnih stečajnih upravnika, koju je dužna da objavi na svojoj internet strani,"\n"Lista aktivnih stečajnih upravnika sastoji se od opšte liste na koju se upisuju svi aktivni stečajni upravnici i posebne liste na koju se upisuju aktivni stečajni upravnici koji ispunjavaju propisane uslove,"\nDosadašnji st. 6. i 7. postaje postaju st. 7. i 8.\nPosle dosadašnjeg stava 7, koji postaje stav 8, dodaje se stav 9. koji glasi:\n"Ministar propisuje bliže uslove i način upisa u imenik stečajnih upravnika."\nU članu 26. u stavu 9. posle reči: "stečajnog upravnika" dodaju se reči: "u svim predmetima u kojima je imenovan".\n"Po prijemu rešenja kojim se izriče mera javna opomena i novčana kazna u iznosu od 1.000.000,00 dinara ili mera novčana kazna u iznosu od 1.000.000,00 dinara, stečajni sudija razrešava stečajnog upravnika u predmetu u kome je izrečena takva disciplinska mera."\nU članu 35. stav 5. menja se i glasi: "Na prvoj sednici skupštine poverilaca stečajni poverioci, za čija potraživanja se učini verovatnim da iznose više od 50% ukupnih potraživanja stečajnih poverilaca, daju saglasnost na izbor imenovanog stečajnog upravnika, a ukoliko saglasnost izostane, predlažu razrešenje imenovanog i istovremeno imenovanje novog stečajnog upravnika koji ispunjava uslove za imenovanje u konkretnom stečajnom postupku u skladu sa kriterijumima za razvrstavanje pravnih lica i upis na opštu i posebnu listu stečajnih upravnika. Stečajni sudija razrešava imenovanog stečajnog upravnika i istim rešenjem imenuje predloženog stečajnog upravnika ukoliko ispunjava uslove za imenovanje u konkretnom stečajnom postupku u skladu sa kriterijumima za razvrstavanje pravnih lica i upis na opštu i posebnu listu stečajnih upravnika za područje nadležnog suda, osim u slučaju kada je za stečajnog upravnika imenovana organizacija koja je posebnim zakonom određena da obavlja poslove stečajnog upravnika".\nStav 8. reči: "objavljivanjem oglasa u dva visokotiražna dnevna lista koji se distribuiraju na celoj teritoriji Republike Srbije" zamenjuju se rečima: "na internet strani ovlašćene organizacije".\nU članu 59. stav 2. tač. 3) i 4) menjaju se i glase:\n3) 600.000 dinara za srednja pravna lica, od čega:\n(1) 200.000,00 dinara - za stečajne dužnike čiji iznos blokade nije veći od 100.000,00 dinara,\n(2) 400.000,00 dinara - za stečajne dužnike čiji iznos blokade nije veći od 500.000,00 dinara ili imaju ranije ugovorene poslove koji nisu okončani ili imovinu na više lokacija ili obavljaju specifičnu delatnost koja je u vezi sa proizvodima koji iziskuju poseban tretman,\n(3) 600.000,00 dinara - za stečajne dužnike čiji iznos blokade je veći od 500.000,00 dinara ili imaju ranije ugovorene poslove koji nisu okončani ili imovinu na više lokacija ili obavljaju specifičnu delatnost koja je u vezi sa proizvodima koji iziskuju poseban tretman ili imaju više od 50 poverilaca ili se radi o postupku koji ima elemente inostranosti;\n4) 1.000.000 dinara za velika pravna lica, od čega:\n(1) 600.000,00 dinara - za stečajne dužnike čiji iznos blokade nije veći od 100.000,00 dinara,\n(2) 800.000,00 dinara - za stečajne dužnike čiji iznos blokade nije veći od 500.000,00 dinara ili imaju ranije ugovorene poslove koji nisu okončani ili imovinu na više lokacija ili obavljaju specifičnu delatnost koja je u vezi sa proizvodima koji iziskuju poseban tretman,\n(3) 1.000.000,00 dinara - za stečajne dužnike čiji iznos blokade je veći od 500.000,00 dinara ili imaju ranije ugovorene poslove koji nisu okončani ili imovinu na više lokacija ili obavljaju specifičnu delatnost koja je u vezi sa proizvodima koji iziskuju poseban tretman ili imaju više od 50 poverilaca ili se radi o postupku koji ima elemente inostranosti."\nU članu 61. stav 8. menja se i glasi:\n"Javni registri, državni organi i organizacije, jedinice lokalne samouprave, kao i imaoci javnih ovlašćenja, odnosno službe od javnog poverenja, javna i komunalna preduzeća imaju obavezu da, na zahtev stečajnog upravnika, bez naknade, dostave podatke u vezi sa imovinom, pravima i interesima stečajnog dužnika."\nU članu 70. stav 1. tačka 5) broj: "30" zamenjuju se brojem: "15", a broj: "120" zamenjuju se brojem: "60".\nU članu 71. stav 3. reči: "u jednom visokotiražnom dnevnom listu koji se distribuira na celoj teritoriji Republike Srbije" zamenjuju se rečima: "na internet strani ovlašćene organizacije".\nU članu 93a dodaje se stav 4. koji glasi:\n"U slučaju da stečajni sudija donese odluku o ukidanju mera obezbeđenja ili zabrane izvršenja i namirenja iz stava 2. ovog člana, rizik slučajne propasti ili oštećenja stvari, kao i troškovi koji nastanu povodom imovine koja je predmet obezbeđenja padaju na teret razlučnog, odnosno založnog poverioca."\nU članu 936 stav 1. tačka na kraju briše se i dodaju reči: "i ako predmetna imovina nije od ključnog značaja za reorganizaciju."\n"Prilikom donošenja odluke o ukidanju mera obezbeđenja, odnosno zabrane izvršenja ili namirenja iz stava 1. ovog člana, stečajni sudija može zatražiti mišljenje stečajnog upravnika ili druga stručna lica da li je ta imovina od ključnog značaja za reorganizaciju."\nU dosadašnjem stavu 2, koji postaje stav 3, reči: "reorganizaciju, odnosno za" brišu se.\nPosle dosadašnjeg stava 2, koji postaje stav 3, dodaje se stav 4. koji glasi:\n"U slučaju da stečajni sudija donese odluku o ukidanju mera obezbeđenja ili zabrane izvršenja i namirenja iz stava 1. ovog člana, rizik slučajne propasti ili oštećenja stvari, kao i troškovi koji nastanu povodom imovine koja je predmet obezbeđenja padaju na teret razlučnog, odnosno založnog poverioca".\nU članu 111. stav 5. broj: "120" zamenjuje se brojem: "60".\nU članu 132. posle stava 4. dodaje se novi stav 5. koji glasi:\n"Prodaja imovine, odnosno pravnog lica može se sprovoditi elektronski, putem posebnog internet portala ovlašćene organizacije za prodaju imovine stečajnog dužnika."\nDosadašnji st. 5, 6. i 7. postaju st. 6,7. i 8.\nU dosadašnjem stavu 7, koji postaje stav 8, reči: "u najmanje dva visokotiražna dnevna lista koji se distribuiraju na celoj teritoriji Republike Srbije i" brišu se.\nU stavu 9. tačka na kraju zamenjuje se zapetom i dodaju reči: "i da li se prodaja sprovodi elektronski, putem posebnog internet portala ovlašćene organizacije za prodaju imovine stečajnog dužnika."\nU članu 133. stav 1. tačka na kraju zamenjuje se zapetom i dodaju reči: "kao i da li se prodaja sprovodi elektronski".\nU stavu 12. posle reči u zagradi: "zakonske obaveze" dodaje se zapeta i reči:\n"obaveze po osnovu tarife ovlašćene organizacije".\nU članu 145. stav 2. menja se i glasi:\n"Rešenje o završnom ročištu objavljuje se na oglasnoj tabli suda, elektronskoj oglasnoj strani suda, internet strani ovlašćene organizacije, kao i u "Službenom glasniku Republike Srbije"."\nU članu 148. stav 7. menja se i glasi:\n"Rešenje iz stava 1. ovog člana objavljuje se na oglasnoj tabli suda, elektronskoj oglasnoj tabli suda, na internet strani ovlašćene organizacije i u "Službenom glasniku Republike Srbije", a po pravnosnažnosti se dostavlja registru privrednih subjekata ili drugom odgovarajućem registru radi brisanja stečajnog dužnika iz tog registra, kao i ovlašćenoj organizaciji radi vođenja statistike."\nU članu 156. stav 1. tačka 10) nakon reči: "u interesu svih poverilaca obuhvaćenih planom" dodaju se reči: "i obaveštavati ovlašćenu organizaciju i poverioce o sprovođenju plana reorganizacije, kao".\nU tački 16) tačka i zapeta na kraju zamenjuje se zapetom i dodaju reči: "koji će pratiti sprovođenje plana u interesu svih poverilaca obuhvaćenih planom i nadzirati rad i postupanje nezavisnog stručnog lica:"\nU članu 159. stav 2. broj: "90" zamenjuju se brojem: "60".\nU stavu 5. posle reči: "elektronskoj oglasnoj tabli suda" dodaju se zapeta i reči:\n"na internet strani ovlašćene organizacije".\nU stavu 9. broj: "60" zamenjuje se brojem: "45".\nU članu 159b posle stava 9. dodaju se novi st. 10. i 11, koji glase:\n"Stečajni sudija, na predlog razlučnog poverioca ili založnog poverioca KOJI dokaže da je njegovo potraživanje obezbeđeno založnim pravom dospelo delom ili u celosti, koji sadrži procenu vrednosti imovine koja je predmet razlučnog, odnosno založnog prava, sačinjenu od strane ovlašćenog stručnog lica (procenitelja), koja nije starija od 12 meseci, donosi odluku o ukidanju mere obezbeđenja iz stava 3. tačka 4) ovog člana u odnosu na tu imovinu na period do pravnosnažnog okončanja prethodnog postupka iz člana 159. stav 1. ovog zakona.\nPrilikom donošenja odluke o ukidanju mere obezbeđenja iz stava 3. tačka 4) ovog člana, stečajni sudija može zatražiti mišljenje privremenog stečajnog upravnika, ukoliko je imenovan, ili druga stručna lica da li je ta imovina od ključnog značaja za reorganizaciju."\nU članu 164. u stavu 1. broj: "90" zamenjuju se brojem: "60".\n"Oglas o ročištu za razmatranje plana reorganizacije i glasanju od strane poverilaca objavljuje se na oglasnoj i elektronskoj oglasnoj tabli suda, na internet strani ovlašćene organizacije i u "Službenom glasniku Republike Srbije".\nU članu 166. posle stava 5. dodaje se stav 6. koji glasi:\n"Pravnosnažno rešenje sa usvojenim planom reorganizacije iz stava 1. ovog člana stečajni sudija dostavlja ovlašćenoj organizaciji, radi vođenja statistike i objavljivanja na internet strani ovlašćene organizacije,"\nPodzakonski akti doneti na osnovu ovlašćenja iz ovog zakona doneće se u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije", osim odredbi člana 3. koje se primenjuju od 1. januara 2022. godine.


Kisić-Tepavčević: Nemoćni smo pred virusom kada vakcine nema - Sputnjik Srbija\nKisić-Tepavčević: Nemoćni smo pred virusom kada vakcine nema\n08:13 16.11.2020 Preuzmite kraći link\nPokazalo se da smo nemoćni pred virusom kada vakcine nema, rekla je epidemiolog Darija Kisić-Tepavčević, članica Kriznog štaba i ministarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja\nOna je ukazala na značaj kolektivne imunizacije i vakcinacije protiv Kovida-19, kada vakcina bude stigla u Srbiju, a upitana za stav „antivakserskog“ pokreta prema tome, navela da su posredi „besmislice“.\n„Želim da naznačim da je vakcinacija bitna, jer ako je značajan procenat nas imun i ako to postignemo vakcinom, činimo barijeru za dalje širenje infekcije. Onda virusu postepeno slabi virulencija“, istakla je Kisić Tepavčević za televiziju Pink i dodala da ne bi ulazila u polemike sa protivnicima vakcinacije, prenosi Tanjug.\n„Pričati o tome koji procenat ne bi prihvatio vakcinaciju je nešto besmisleno. Pored pandemije vidimo da se susrećemo i sa „infodemijom“, koja ugrožava živote. One su ipak u manjini i vreme ih je demantovalo“, poručila je ona.\nSuština je, kaže, podići kolektivni imunitet iznad nivoa koji će da dozvoli epidemijsko širenje bolesti.\n„Stepen patogenosti virusa nije njegova nepromenljiva osobina. Ona se menja. Upravo je organizam koji je na njega otporan najnepovoljnija sredina“, kategorična je Kisić Tepavčević.\n„I to zato što je obuhvat vakcinisanja bio ispod zahtevanog“, zaključila je Kisić Tepavčević.\nvakcinacija, Darija Kisić Tepavčević


May 28, 2020, 08:28:10 am\nAuthor Topic: Bazeni za eksploziv (Read 18289 times)\n« Reply #45 on: January 05, 2015, 06:45:07 pm »\nQuote from: KUZMA® on January 04, 2015, 09:24:33 pm\nSamo teraj Vojo. Mislim da bi moglo biti zanimljivo da se malo ova tema ozivi.\nKao prvo da se izvinim na čekanju sa daljim pisanijem ali ja sam i dalje u radnom odnosu a moj poslodavac radi sve dane u godini pa sam i ja tako vezan za planove daljeg vođenja izgradnje kompanije u kojoj vodim sektor izgradnje.\nPošto je u nazivu teme Bazeni za eksploziv da prvo tu umetnem jednu opasku i to pre svega se na nekim mestima rušenja postavljaju eksplozivna punjenja i u daljem tekstu ću ih samo skraćenicom EP označavati.\nPa sad EP mogu biti po obliku svrstana u nekoliko grupa i po obliku se dele na Koncentrična EP-gde je odnos strana najkraća prema najdužoj u rasponu do 1:3,\nPružna EP gde je odnos strana između najkraće i naj duže veći od 1:3\nKombinovana EP su ona koja se satoje iz nekoliko različitih koncentričnih ili pružnih punjenja u svom dimenzionisanju.\nI četvrta grupa su Kumulativna EP.Ova su punjenja svojstvena kako po obliku(a on je tako koncipiran da se dejstvo -žiža kumulativnog mlaza ima najveći efekat na rastojanju od dva prečnika kumulativnog udubljenja)tako i po načinu dejstva.\nOvo sam napisao kao uvod u dalju razradu tematike i odgovoru na vaša pitanja.\nPa da krenemo redom od mesta za postavljanje EP.\nOna se pre svega određuju u zavisnosti od efekta koji se želi postići-\nTako se rušenja većine objekata infrastrukture mogu izvoditi potpuno ili delimično.\nOva dva principa uglavnom određuju dosta daljih radnji i postupaka.Tako se kod samog procesa projektovanja i statičkih proračuna znaju mesta ukrštanja sila unutrašnjeg napona konstrukcije i na njima se vrše mesta presecanja-rušenja sa EP.\nKod delimičnog se rušenja uglavnom uzima u vidu potencijalni agresor sa kojim sredstvima raspolaže pa se prema tome i vrše delimična urušavanja do onog raspona koi je za njega teško savladiv.\nZa ovo ima mnogo primera iz teta NATINE agresije na SRJ a i sam sam imao ČAST ili jad da saniram postavljanjem Bejli konstrukcija na nekoliko tako delimično oštećenih konstrukcija a svakako najpoznatiji je slučaj višestrukog oštećivanja Žeželjevog mosta u N.Sadu.\nSad ono glavno U SFRJ za rušenje mostova koi su od vitalnog značaja pravo na izdavanje naredbe je imao samo Vrhovni komandant a kasnije Predsednik predsedništva ili lice koje on ovlasti....\nOvo je svima verujem itekako razumljivo da se kapitalni mostovi ne ruše tek tako i da su osim ogromnog materijalnog i od odbrambenog značaja..\nManji mostovi na rekama do dubina koje se mogu savlađivati iz pokreta gde je brzina vodenog toka ispod 3M/S i plići od gaza ili dubine do 5mm su u svojim zonama odgovornosti imali komandanti armija ili nižih jedinica.\nNa većini tih kapitalnih mostova na kojima sam ja bio su pri izgradnji ostavljena udubljenja u koja se smeša EP a njihove su dimenzije usklađene sa dimenzijama EP.\nNa nekim se mostovima koji su od AB i izgrađeni su sistemom proste grede ostavljena mesta za EP na potporama i na trećinama ili na polovini raspona ako su jedno rasponi.\nKod više rasponih mostova izgrađenih po sistemu proste grede se uglavnom ruše one strane obalnih potpora i potreban broj raspona sa očekujuće strane odakle nailazi neprijatelj.\nTako je bio i slučaj da se takav most u sistemu proste grede na Ostružnici pri pogotku u jedan od potpornih stubova uruši-povuče za sobom i deo kolovozne konstrukcije.\nDrugi sistem mostova kakvih ima poprilično su izgrađeni od AB(armiranog betona) sa takozvanim kutijastim profilom.\nKod njih se osim klasičnog rušenja obalnih potpora obavlja i rušenej konstrukcija mosta pružnim punjenjima po zadatoj šemi na mestima preseka.\nDa ne zaboravim kad već spominjem obalne potpore isto važi i za među potpore i na njima se takođe pri izgradnji ostavljaju mesta za EP ili kako ih vi ovde krstiste u bazene za eksploziv.\nZa rušenje potpora se ponekad ostavlja jedna komora ili više njih u zavisnosti od širine same kolovozne konstrukcije.Pa se tako kod lokalnih i regionalnih saobraćajnih kolovoza za širine do 5-6m uglavnom ostavlja samo jedna komora-bazen a kod širih kolovoznih konstrukcija i veći broj .\nŠto se tiče mostova izgrađenih od čelika tu je slična situacija što se tiče rušenaj potpora a na čeličnim konstrukcijama je uglavnom u miru(kako ovo zvuči ha)na mestima preseka privareno nešto od elemenata za pričvršćivanje EP poput ušica.\nRadeći više od deset godina na tim poslovima bio sam na većini čeličnih mostova od već prozvanog Ostružničkog pa preko starog Savskog mosta u Beogradu do Pančevačkog mosta i još nekih manje ili više poznatih i svugde je situacija manje ili više slična.\nSva pamet je da se EP unapred pripreme za potrebna mesta preseka pošto se sama rešetkasta čelična konstrukcija ne nalazi svugde sa idealnim površinama na kojima je potrebno da se izvede rušenje(presek).\nTako pripremljena punjenja se na zemlji uvežu-učvrste od rastipanja-rsturanja da zadrže potreban oblik i količinu eksploziva pa se potom najčešće kanapom podižu na mesto rušenja i pojedinačno povezuju za nosače a potom se vrši i povezivanje mreže za njihovo aktiviranje.\nZa sada toliko i nadam se da sam odgovorio i na većinu vaših pitanja.\nUjedno se izvinjavam na pravopisu jer paralelno dok ovo kucam radim i na dnevnom izveštaju današnjih radova a obrađujem i fotke za foto elaborat nadzornom organu kome polažem račun.\nZa malo prikazivanja ovoga o čemu sam pričao ima slike od mosta na meni najbližoj reci Begej preko kog stalno prelazim a profesionalna deformacija me je nagnala pa sam slikao baš ove detalje i sami zaključite kako bi se on rušio samo da iskopam fotke..Pozz.\nLov 20.10.2013.g. 003.jpg (618.2 KB. 1536x2048 - viewed 230 times.)\nMesto za postavljanje EP na obalnoj potpori..\n« Last Edit: January 05, 2015, 08:13:03 pm by KUZMA® » Logged\n« Reply #46 on: January 05, 2015, 08:37:54 pm »\nIzgled obalne potpore..\nLov 20.10.2013.g. 005.jpg (678.36 KB. 1536x2048 - viewed 237 times.)\nPogled na lučni AB most sa specifičnim T profilima...\nLov 20.10.2013.g. 004.jpg (486 KB. 1536x2048 - viewed 230 times.)\nIzgled početne konstrukcije kolovoza na kojoj se vidi i T oblik AB profila.\nLov 20.10.2013.g. 001.jpg (490.34 KB. 1536x2048 - viewed 229 times.)\nNadam se da je ovo dovoljno za pojašnjenje nekih od delova prethodnog teksta.\n« Reply #47 on: January 05, 2015, 10:42:24 pm »


source.ba | Mićo Mićić testiran na koronavirus: Nalazi se u izolaciji u bijeljinskoj bolnici\nGradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić javio se u infektološku ambulantu, jer je bio u kontaktu s osobama kojima je potvrđen koronavirus, rekla je danas direktorica bijeljinske bolnice Milica Lovrić.\nNovi korona-dernek: Nakon Sarajeva i Bosanskog Petrovca, dernečilo se i u Bijeljini\nUtrka za gradonačelnika Bijeljine: Iz Maksimovićevog tabora osporavaju pobjedu Mićića\nMićić: Potvrđujem pobjedu\n"Mićić se danas, zajedno sa suprugom, javio u epidemiološku ambulantu, s namjerom da provjeri da li je pozitivan na koronavirus, jer je bio u kontaktu sa osobama koje su inficirane koronavirusom. Danas je, sa suprugom, testiran i nalazi se u bolničkoj izolaciji do dobijanja nalaza", rekla je Lovrić na konferenciji za novinare.\nNa području Bijeljine pet osoba je sa potvrđenim koronavirusom, a sve su iz prvog klastera.\nOd tih pet, tri osobe se nalaze u Domu učenika, jedna u kućnom karantinu sa maloljetnom djecom, a jedna osoba sa koornavirusom je u bolničkom karantinu i njihovo zdravstveno stanje je dobro.\nLovrić je dodala da se očekuje 13 rezultata nakon analize na koronavirus u Institutu za javno zdravstvo RS.\nNa bijeljinskom području je pod higijensko-epidemiološkim nadzorom u kućnom karantinu ukupno 75 osoba, dok je pod nadzorom higijensko-epidemiloške službe 1.041 osoba.\nTagovi: BijeljinaMico Micic


Rasistički ispad Milice Dabović: Crnkinja igra za Srbiju!? - Jutarnje.rs\nBivša kapitenka ženske košarkaške reprezentacije Srbije, Milica Dabović, imala je sramotan ispad na društvenim mrežama zbog nove igračice u nacionalnom timu – Amerikanke Ivon Anderson.\nPrethodni tekstVučić: Znamo ko je ubio čoveka na Novom Beogradu, počela borba protiv kriminala\nSledeći tekstJeremić: Vučić je kukavica koja ne sme da se suoči sa mnom, nego šalje Simu Spasića\nJOKIĆ JE NAJUSPEŠNIJI U ISTORIJI NBA: Ovo nisu uspeli Džordan, Medžik,...


OPP: "Banicivan" Runner-up na Sunday Grand-u za $32,550 | PokerNews\nOPP: "Banicivan" Runner-up na Sunday Grand-u za $32,550\nU nastavku sledi kratka analiza i tabelarni prikaz postignutih rezultata regionalnih igrača na poker turnirima u različitim online poker sobama za period između 04. i 10. Jula 2016.\nI pored aktuelnog perioda letnjeg zatišja u online turnirskoj igri, ovonedeljni Online Poker Pregled donosi pregled uspešnih završnica u kojima su se posebno istakli igrači iz Hrvatske.\nRunner up plasman na turniru $1,050 Sunday Grand NLHE u sobi PokerStars obezbedio je Ivanu "Banicivan\t" Baniću top plasman na našoj ovonedeljnoj listi. U konkurenciji od 217 učesnika, jedan od najuspešnijih hrvatskih online grindera, zaustavljen je na samo jedan korak do pobede, a za ovaj uspešan rezultat Banić je nagrađen sa lepih $32,550.\nNa drugoj poziciji ove nedelje se našao njegov sunarodnik "kurcuga666" koji je u konkurenciji od 2419 ulaza na turniru Big $55 (PokerStars) takođe završio kao runner-up za nagradu od $12,676.92. Pored toga, "kurcuga666" je isti plasman zabeležio i na turniru Big $11 čime je svoj bankroll uvećao za nešto više od $8k.\nNa trećoj poziciji svoje ime je upisao "markan991" iz Hrvatske koji je u konkurenciji od 730 učesnika zabeležio trijumf na turniru €50 Sunday Special Edition [Turbo, Re-Entry] za nagradu od $10,157.57.\nTop 10 Najuspešnijih Turnirskih Rezultata Igrača Balkana (04 - 10 Jul 2016.) (prema P5s):\n1 Banicivan CRO $32,550.00 2 PokerStars $1,050 Sunday Grand NLHE, $200K Gtd\n2 kurcuga666 CRO $12,676.92 2 PokerStars Big $55, $100K Gtd\n3 markan991 CRO $10,157.57 1 PokerStars.FR MS-05: €50 Sunday Special Edition [Turbo, Re-Entry], €50 000 Gtd\n4 kurcuga666 CRO $8,030.91 2 PokerStars Big $11, $75K Gtd\n5 misterxxx404 BiH $4,388.37 1 PokerStars Bounty Builder $162, $25K Gtd\n6 misterxxx404 BiH $4,180.02 3 PokerStars Bounty Builder $109, $65K Gtd\n7 matori0406 SRB $2,857.93 1 PokerStars Big $33, $12K Gtd\n8 hrvoje1712 CRO $2,708.70 9 Winamax SUMMER SHOTS Event 11\n9 dzontra17 SRB $2,652.78 3 PokerStars Hot $22, $20K Gtd\n10 100eur SRB $2,481.38 2 Winamax COCKTAIL\nmatori0406 $2,857.93 1 PokerStars Big $33, $12K Gtd\ndzontra17 $2,652.78 3 PokerStars Hot $22, $20K Gtd\n100eur $2,481.38 2 Winamax COCKTAIL\nburaz $1,497.08 1 PokerStars Big $33, $6K Gtd\nxel_magic0x $1,458.04 3 Winamax AFETER WORK\nmatori0406 $1,156.86 1 Willam Hill €4,000 Gtd - Echo\nmatori0406 $1,066.61 3 Willam Hill €8,000 Gtd Phoenix\nBanicivan $32,550.00 2 PokerStars $1,050 Sunday Grand NLHE, $200K Gtd\nkurcuga666 $12,676.92 2 PokerStars Big $55, $100K Gtd\nmarkan991 $10,157.57 1 PokerStars.FR MS-05: €50 Sunday Special Edition [Turbo, Re-Entry], €50 000 Gtd\nkurcuga666 $8,030.91 2 PokerStars Big $11, $75K Gtd\nhrvoje1712 $2,708.70 9 Winamax SUMMER SHOTS Event 11\nZerocool9889 $1,801.34 3 PokerStars Big $27, $15K Gtd\nmarkan991 $1,694.29 3 PokerStars Hot $109, $10K Gtd\nMatass $1,673.09 1 PokerStars $22 NLHE [Knockout], $12K Gtd\nmarko2701 $1,035.44 2 Winamax PRIME TIME\nmisterxxx404 $4,388.37 1 PokerStars Bounty Builder $162, $25K Gtd\nmisterxxx404 $4,180.02 3 PokerStars Bounty Builder $109, $65K Gtd\njnedo9 $1,545.47 1 Winamax MAD MAX\nAlish_mighty $1,275.53 2 Winamax DERNIER ROUND\nvidak $1,704.83 1 888 Poker $8,000 Guaranteed Turbo R&A\nTatko3 $1,139.41 1 PokerStars $11 NLHE, $3.5K Gtd


Nemci opet pokoravaju Evropu, fantastičan gol Aleksića u Istanbulu - Sportska centrala\n27 feb 2020. 21:17\nPosle Rendžersa, dobili smo još sedam učesnika osmine finala Lige Evrope.\nNajviše su prikazali nemački klubovi Bajer i Volfsburg, koji su bili ubedljivi na gostovanjima u Portugaliji odnosno Švedskoj. Ako se setimo da su Lajpcig, Bajern i Dortmund bili uspešni u Ligi šampiona, možemo reći da evropsko proleće, za sada, pripada Nemcima.\nLeverkuzen je u Porto odneo prednost od jednog gola, ali je Lukas Alario već u 10. minutu postigao zlata vredan gol. Portugalci su dotučeni u prvih 15 minuta nastavka, prvo je pogodio Demirbaj, a onda i Kai Haverc. Gol Marege nije ništa promenio u konačnom zbiru i „farmaceuti“ idu dalje. Još ubedljiviji bio je Volfsburg u Malmeu. Ni „vukovi“ nisu ostvarili veliku prednost u prvom meču, bilo je samo 2:1, ali su u Švedskoj pokazali da su kvalitetniji tim. Malme je imao ozbiljan hendikep, pošto prvenstvo u Švedskoj još nije ni počelo. U finišu prvog poluvremena Josip Brekalo je dao prvi gol za Nemce, a posao su završili Gerhart i Žoao Viktor.\nBazel je pitanje prolaza rešio na gostovanju na Kipru, gde je slavio sa 3:0. Večeras su Švajcarci igrali u kombinovanom sastavu i slavili minimalnim rezultatom. Jedini gol postigao je iskusni Fraj sa bele tačke u 38. minutu. Mogao je APOEL do izjednačenja, ali je De Vinćenti promašio ceo gol iz jedanaesterca u drugom poluvremenu. Na golu Bazela bio je mladi srpski goman Đorđe Nikolić, dok su za goste igrali Savić, Matić i Pavlović, koji je u igru ušao u 70. minutu. Partizanov dželat, ekipa AZ-a, nije se dugo zadržala u Evropi. Od holandskog tima, u dva meča, uspešniji je bio lider austrijskog prvenstva LASK iz Linca. Posle 1:1 u Alkmaru, LASK je pobedio sa 2:0, a oba puta strelac je bio Marko Raguž.\nU Belgiji je Gent dočekao Romu sa nadom da može nadoknaditi gol minusa sa „Olimpika“. Kada je Dejvid u 25. minutu doveo domaćina u vođstvo, taj plan izgledao je sasvim realno. Međutim, samo pet minuta docnije Džastin Klajvert je izjednačio i u tom trenutku je sve bilo jasno. Golova u nastavku nije bilo, pa će Roma među 16 najboljih u ovom takmičenju. Utešnu pobedu ostvario je Espanjol protiv Vulverhemptona, a het trik za domaćina postigao je Argentinac Džonatan Kaljeri. Mogli su Englezi da daju još neki gol, ali su imali veliku prednost iz prvog meča.\nNajuzbudljivije bilo je u Istanbulu gde su Bašakšehir i Sporting iz Lisabona morali da igraju još 30 minuta. Turski tim je stekao dva gola prednosti u prvih 45 minuta, prvo je pogodio Škrtel, a onda je sjajna gol postigao Danijel Aleksić, koji je iz prekida prevario golmana gostiju. Vijeto je smanjio u nastavku i činilo se da će Portugalci dalje. Gol za produžetke postigao je Višća u 92. minutu, a upravo je Višća bio čovek odluke u produžecima pošto je realizovao penal za prolaz dalje u 119. minutu.\nMalme – Volfsburg 0:3(0:1) prvi meč 1:2\nBrekalo 42′, Gerhart 65′, Žoao Viktor 69′\nPorto – Leverkuzen 1:3(0:1) prvi meč 1:2\nMarega 65′ – Alario 10′, Demirbaj 50′, Haverc 58′\nBazel – APOEL 1:0(1:0) prvi meč 3:0\nBašakšehir – Sporting 4:1(2:0) prvi meč 1:3\nŠkrtel 31′, Aleksić 45′, Višća 90+2′, 119’pen – Vijeto 68′\nEspanjol – Vulverhempton 3:2(1:1) prvi meč 0:4\nKaljeri 16′,57′(p), 91′ – Traore 22′, Doerti 79′\nGent – Roma 1:1(1:1) prvi meč 0:1\nDejvid 25′ – Klajvert 29′\nLASK – AZ Alkmar 2:0(1:0) prvi meč 1:1


POČETNA LOKALNE VESTI // POŽAREVAC U Požarevcu potpisani ugovori o pokretanju sopstvenog biznisa i zapošljavanja\nZaključeni su ugovori za dodelu subvencija kroz kupovinu opreme za pokretanje sopstvenog biznisa. Ugovore zaključujemo sa 10 osoba koje će pokrenuti svoje poslovanje. Vrednost opreme koju nabavljamo je ukupno 30.000,00 evra, zapošljavanje 15 osoba u već postojećim preduzećima na teritoriji Grada, kroz subvencije za kupovinu opreme u ukupnoj vrednosti od 37.500,00 evra\nPRETHODNI ČLANAKRadovi na izgradnji TE Kostolac B3 se privode kraju\nSLEDEĆI ČLANAKDobra vest za vozače: Od danas potpuno otvorena požarevačka naplatna rampa


Internacionalni Miting u hodanju Ivano Frankivsk - Ukrajina 2012 | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Sport | Internacionalni Miting u hodanju Ivano Frankivsk - Ukrajina 2012\nopština izbori intervju pozorište DS Žitkovac festival NATO Dveri Napredak KK Niš SNS Crveni krst Nenad Stanković Miodrag Tasić košarka Komunalne usluge JP Ivan Dimić Aleksinački Rudnik saobraćaj Centar za kulturu i umetnost predsednik opštine Radio Aleksinac Dušan Ostojić Aleksinac.Net Aleksandar Vučić Beograd fudbal škole budžet\n22.10.2012. Peđa Kostić, AK Napredak\nPo pozivu iz ovog grada naš atletičar je predstavljao Srbiju na ovom hodačkom mitingu koji je održan u sklopu nacionalnog šampionata Ukrajine u hodanju na putu.\nNa put smo krenuli u četvrtak i putovali smo više od 20 sati, stigli smo u ovaj Ukrajinski grad u petak. Domaćini su nas ljubazno primili i smestili u hotel. Milan je imao oko 12 sati odmora do početka trke na 10km. Vremenski uslovi nisu bili idealni na dan takmičenja, niska temperatura (6 stepeni) i jači vetar koji je duvao pre starta trke koja je bila zakazana za 10.50 po njihovom vremenu nisu odgovarali našem takmičaru. Naš takmičar je došao u dobroj formi na ovo takmičenje sa popravljenim ličnim rekordom i velikom željom za još boljim rezultatom.\nPre starta trke usledila je najava svih takmičara. Milan je odlično krenuo trku, nosila ga je velika želja za rezultatom ispod 50 minuta, niska temperatura i vetar su mu smetali da ispoštuje plan koji smo dogovorili pre trke. Posle prvih 5km Milan je bio u grupi takmičara iz Ukrajine, ali prolaz je bio sporiji od onog željenog. Milan je pokusaovao na sve načine da se izbori za što bolji rezultat, krenuo je u dugi finiš poslednji 2.5 km i izgledao je dosta sveže, ali sporiji prolaz u prvih 5 km nije mogao da se nadoknadi. On je deonicu od 8 do 9 km presao za 4 min. i 50 sek. a od 9 do 10 km za 4min i 33 sekunde. Krajnji rezultat je bio 51 minut i zauzeo odlično 9. mesto u konkurenciji domaćih takmicara i takmičara iz Poljske, Belorusije, Slovačke, Litvanije, Moldavije, Kazakstana.\nIako je učesvovao na Balkanskim igrama, Milanu nedostaje iskustvo na velikim takmičenjima. Kvalitetni treninzi koji su iza njega garantuju velike rezultate na takmičenjima koja su pred njim. Trener je zadovoljan ovom trkom koja je veliko iskustvo i za takmičara i za trenera. Upoznavanje poznatih hodača i trenera i razmena nekih informacija koje će se koristiti u sledećoj sezoni kako bi napredovali u svakom pogledu.\n# atletika izbori takmičenje\nAleksinački trkači na krosu RTS-a u Požarevcu


Zvezda kriketa Stiven Dejvis otkrio da je homoseksualac\nReprezentativac Engleske Stiven Dejvis (24) postao je prvi igrač kriketa koji je obelodanio da je homoseksualac.\nOn kaže da posle svega oseća veliko olakšanje.\n"Nadam se da je moj istup u javnosti pomogao barem jednoj osobi da se suoči sa svojom seksualnošću. Ako je tako, ja sam zadovoljan", dodao je Dejvis.\nDejvis kaže da je dobio podršku saigrača, kao i prijatelja i porodice.\n"Nadam se da neću imati probleme sa navijačima. U suprotnom, ne očekujem od ostalih igrača da otkrivaju svoju seksualnost u javnosti", istakao je Dejvis.\nBivši igrač kriketa Alan Hansford, koji je profesionalno igrao od 1989. do 1992. godine, takođe je priznao da je homoseksualac, ali je on za razliku od Stivena Dejvisa to učinio po okončanju karijere.