Trgovina divljim životinjama u Aziji cveta uprkos pandemiji | Nova Ekonomija\nU delovima Kine i jugoistočne Azije, trgovina živim i divljim životinjama se nastavlja uprkos sve glasnijim međunarodnim pozivima na stroža ograničenja rada pijaca sa svežim mesom, ribom i drugim proizvodima, piše britanski Independent.\nVeruje se da je pandemija koronavirusa počela na pijaci u kineskoj provinciji Vuhan na kojoj su prodavane divlje životinje, usled bliskog kontakta ljudi i životinja.\nPijace u Pekingu i Šangaju su čiste i uređene, ali na pijacama u mnogim gradovima na jugu i zapadu Kine se upozorenja epidemiologa o opasnostima prenosa bolesti sa životinja na ljude slabo poštuju.\nFrank Delano Manus iz indonežanske organizacije za zaštitu životinja Prijatelji životinja Manado (AFMI) kaže da je učestvovao na dva sastanka sa zvaničnicima regionalnih vlasti i da je još 2018. uočena opasnost od prelaska patogena sa slepih miševa na pijaci u Tomohonu, na severu Indonezije.\n"Ministarstvo za poljoprivredu je 2018. testiralo uzorke sa šišmiša na pijaci u Tomohonu. Testirali su 13 šišmiša i ispostavilo se da su četiri bila pozitivna na jedan koronavirus, koji je drugačiji od novog. Bio sam iznenađen i šokiran kada sam to saznao", rekao je Manus za Independent.\nŠišmiši su popularna prehrambena namirnica u indonežanskoj provinciji Severni Sulavesi, gde se koriste za pripremu karija sa kokosovim mlekom.\n"Ako pitate mesare ili mušterije da li ih brine koronavirus, oni samo kažu ’koronavirus je došao iz Kine, ne iz Tomohona’. Uopšte nisu zabrinuti", kaže Manus.\nRičard Ostfeld, stručnjak za ekologiju bolesti na Institutu za proučavanje ekosistema Keri rekao je za Independent da postoji rizik od prelaska životinjskog virusa na čoveka putem izlučevina, uključujući pljuvačku, urin i fekalije.\n"Zdravstveni rizik nastaje pri čuvanju raznih vrsta divljih životinja, koje se u prirodi ne susreću, u vrlo bliskom kontaktu i u nehigijenskim uslovima. Životinje su pod stresom i šire patogene, koje se lako mogu preneti na druge životinje i ljude", rekao je Ostfeld.\nKina je zbog pandemije koronavirusa krajem februara zabranila uzgoj i prehranu divljim životinjama.\nFilozofija u doba straha: Ubijanje informacijama


HOROSKOP ZA VEĆU PLATU I VELIKI USPEH: evo kakvu nam sreću donosi Venera u znaku Device | Astrologija | Astro\nHOROSKOP ZA VEĆU PLATU I VELIKI USPEH: evo kakvu nam sreću donosi Venera u znaku Device 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nHOROSKOP ZA VEĆU PLATU I VELIKI USPEH: evo kakvu nam sreću donosi Venera u znaku Device\nAutor Teodora Andric 21.09.2017 08:41 13:57\nVenera ulazi u vedru i mudru Devicu, a evo kako ovaj aspekt utiče na karijeru i ljubav!\nVenera će do kraja meseca obrazovati i trigon sa tranzitnim Plutonom, simbolom moći i bogatstva, koji posle višemesečnog retrogradnoghoda, 28. septembra, kreće direktnim hodom preko znaka Jarca. Ovaj aspekt, takođe, povoljno utiče na finansije, naročito ako planirate kupoprodaju zemlje, nekretnina, stambenog ili poslovnog prostora. Budući da je uticaj Venere najjači u Biku, Vagi i Ribama, predstavnici ovih znakova najviše će i biti pod uticajem ovih aspekata, kao i Device, Blizanci i Škorpije.\nHot Horoskop Ljubavni horoskop Venera Devica Uspeh


IUS-INFO - Novosti - EU utvrdio 17 suradničkih projekata u području obrane, Hrvatska sudjeluje u pet\nBRUXELLES, 6. ožujka 2018. (Hina), Ministri obrane zemalja članica EU-a potvrdili su u utorak na sastanku u Bruxellesu prvi popis od 17 suradničkih projekata u okviru Stalne strukturirane suradnje (PESCO) u području obrane, a Hrvatska sudjeluje u pet takvih projekata.\n"Danas smo donijeli odluku o pokretanju 17 projekata, a mi smo prepoznali pet za nas bitnih projekata", rekao je potpredsjednik Vlade i ministar obrane Damir Krstičević po završetku sastanka. Vijeće EU-a u prosincu prošle godine donijelo je odluku o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO), u kojoj sudjeluje 25 država članica EU-a, sve osim Malte, Danske i Velike Britanije.\nStalna strukturirana suradnja u području sigurnosne i obrambene politike predviđena je Ugovorom iz Lisabona i ona omogućuje državama članicama koje to žele tješnju suradnju u području sigurnosti i obrane.\nDržave članice koje sudjeluju u PESCO-u sada su potvrdile popis od 17 projekata, koji obuhvaćaju područja kao što su osposobljavanje, razvoj sposobnosti i operativna spremnost u području obrane.\n"Mi smo iskazali veliku ambiciju sudjelovanjem u tim projektima. Svaki od njih razvija sposobnosti pobjedničke Hrvaske vojske i predstavlja veliki potencijal za hrvatsku obrambenu industriju", rekao je Krstičević.


Kakva kazna čeka Partizan? Ostoja ima šta da poruči navijačima... - Sportske.net\nKakva kazna čeka Partizan? Ostoja ima šta da poruči navijačima...\nU Partizanu strepe od odluke ''disciplinaca'' posle svega što se dešavalo protiv Cedevite.\nTrinkijeri upozoravao, Partizan u ozbiljnom problemu posle poraza od Cedevite!Murića pogodilo vređanje na kraju meča: "Ali, je*i ga, takav je posao"''Grobari'' kritikuju redom, ni kapiten nije pošteđen! Ali, ima i onih koji već najavljuju pobedu nad Zvezdom (TVITOVI)Trinkijeri ljut i besan, spreman da seče glave: "Mi mentalno nismo bili spremni da igramo ovu utakmicu"Pljuvanje i upaljači u glavu - šta kaže Slaven Rimac na to\nUbacivanje predmeta u teren, gađanje sudija, pojedinih igrača Cedevite, čak je i jedan navijač utrčao na parket, petnaestominutni prekid meča, a sve uz podatak da su crno-beli već kažnjavani ove sezone...\nTo su sve otežavajuće okolnosti za Partizan, u iščekivanju odluke disciplinskih organa ABA lige povodom dešavanja u finišu meča protiv Cedevite (71-76) u subotu.\nMnogo je razloga da se crno-beli pribojavaju drastične kazne, a na tu temu je u izjavi za ''Informer'' govorio prvi čovek kluba Ostoja Mijailović.\n''Jasno nam je da će nas ovo debelo koštati'', jasna je poruka Partizanovog predsednika.\nNavijači su tokom meča pružali veliku podršku svom timu, ali su na kraju bacili veliku senku na sve to izazivanjem pomenutih incidenata. Zanimljivo je sada čuti kako sve to komentariše prvi čovek Partizana, koji je iskoristio priliku da pristalicama crno-belih uputi jasnu poruku.\n''Jasno je meni da su navijači nezadovoljni pojedinim sudijskim odlukama. Nije prvi put, revoltirani su. Ali ne mogu da opravdavam njihovo ponašanje. Ne može njima biti teže nego nama kada sudije počine nepravdu. Moramo da imamo strpljenja, ne smemo da izazivamo nerede'', izjavio je Mijailović.\nS tim u vezi, Mijailović je objasnio i šta je, zapravo, potrebno Partizanu kada su navijači u pitanju.\n''Ne osuđujem ih, sa jedne strane ih razumem, ali sa druge ne. Razumem da nemaju strpljenje, ali nezadovoljstvo se ne iskazuje na taj način, ne smemo ubacivati predmete na teren.\nPre svega, jer neko može da bude povređen i izvuče deblji kraj. Nama treba mir i da radimo u miru, jer smo jedan dostojanstven klub'', zaključio je Mijailović.


Leto u Srbiji - Globus Travel\nETNO HOTEL "BALAŠEVIĆ" - RTANJ\nU okviru svog kompleksa, Etno Hotel "Balašević", Rtanj sa tri zvezdice nudi udoban smeštaj u 10 novosagrađenih bungalova u glavnom objektu "Hajdučka kuća", kao i 2 nova depadansa sa 20 apartmana. Smeštaj je okružen prirodom i poseduje izuzetnan pogled na istoimenu planinu. Sobe su dvokrevetne ili sa francuskim ležajem, dobro opremljene, sa kupatilom, TV i telefonom.


Vaš uspeh je naš posao - Marketing Mreža\nKao partner profesionalaca, kompanija METRO pokrenula je globalnu kampanju „Mi ne radimo za METRO, mi radimo za milione samostalnih preduzetnika širom sveta“, koja podržava male i srednje preduzetnike u ostvarivanju njihovih poslovnih ciljeva. Pod sloganom „Vaš uspeh je naš posao“ u središtu ove kampanje nalaze se upravo oni – kupci i njihove priče.\nIdeja da se u periodu od godinu dana prati ostvarenje individualnih poslovnih ciljeva odabranih kupaca iz 20 METRO zemalja, naišla je na odličnu reakciju srpskih privrednika, pa se tako među licima globalne kampanje nalazi i Dario, iskusni trgovac iz Srbije i dugogodišnji kupac METRO Srbija. Dario kroz porodični biznis vodi četiri radnje pod imenom Vrba str, a uz njega se nalaze i brojni drugi preduzetnici, koji nose snažnu poruku iz Srbije i skreću pažnju na napore i energiju koju svakodnevno ulažu u posao.\nNišta nije prepušteno slučaju, kompanija je čak i kroz sopstvene marketinške aktivnosti i specijalno kreiranu platformu omogućila svojim kupcima da iskoriste alate, savete, edukacije, sve potpuno besplatno. Kako bi preduzetnici unapredili i modernizovali svoje usluge, da se za njih još dodatno čuje i zadovoljni korisnici iznova vraćaju, nastao je „Dan sopstvenog poslovanja“, koji se obeležava širom sveta, svake godine drugog utorka u oktobru.\nOstvarivanje bliske saradnje sa preduzetnicima, koji su Metro prepoznali kao pouzdanog partnera, 24/7 na raspolaganju, stvorilo je veliko interesovanje i kod onih koji nisu u ovom biznisu. Otuda i ne čudi podatak da je za samo nepune tri godine na ovoj platformi kreirano preko pola miliona specijalnih ponuda i taj broj i dalje raste.


Niko ne povećava plate radnicima u Republici Srpskoj | Radio Televizija BN\nNiko ne povećava plate radnicima u Republici Srpskoj\nRepublika Srpska 23.11.2019 | 11:27\nRijetko ko od poslodavaca je podigao plate, a oni koji i jesu ne traže povrat poreza na koji imaju pravo.\nI predsjednik Privredne komore RS Borko Đurić, tvrdi da gotovo nijedan poslodavac neće tražiti povrat poreza po osnovu Zakona o podsticajima u privredi Republike Srpske a kao obrazloženje navodi dva razloga nije bilo realnog povećanja plata, što je uslov za povrat, a drugo – komplikovane su procedure za povrat poreza.\n“Kada su najavili ovaj zakon, svi koji su upućeni u realno stanje stvari su znali da to neće dati nikakve efekte. To se vidi na platama koje gotovo i da nisu povećane od donošenja ovog zakona. Vidjeće se za još koji mjesec, kada dođe vrijeme po zakonu za povrat, da gotovo niko neće tražiti povrat”, izjavio je za portal Srpskainfo.\nNi ekonomski nisu iznenađeni efektima zakona u praksi.\nOpterećenja na platu trebaju biti tolika da ih svako može plati, a kazne drakonske za sve one koji to izbjegavaju.\nAko zelite nekom da pmognete, nemojte mu davat ribu (novac). Nego ga naucite kako se lovi riba.\nSlušao sam laži godinama i skontao da nebi bio normalan više da vjerujem u priču ili maglu. Zato sam ja otišao u FBiH i ulovio ribicu.\nPozdrav iz EU, od nas 4-oro.\nZakon o podsticajima je sarena laza. Napre treba poslodavce osloboditi nameta pa se onda stvara potencijalni kapital za povecanje plata. Na ovaj nacin, prvo daj pa da ti vratimo (ako ti vratim), ne pije vodu sto bi rekao nas narod.\nNije samo bitna plata, vec i uslovi za rad! Sta vrijedi da privatnik da platu 1000 maraka, a ovamo ti nametne i veću normu i više sati sedmicno... Sve dok uslovi za rad ne budu skoro isti ko ovima po drzavnim firmama i institucijama, smijesno je i pričati o radu kod privatnika!\nUpravo je plata bitna,a poso si imali i robovi.\nne povecavaj pa kad dobiju pivo i sendvic pred izbore jos bolje ce glasati za vlast!\nKako povećati plate, pohlepne gazde u privatnom sektoru, a za ove vlasti nema riječi kojima se mogu opisati, šljam neviđen.\nA kada, po vasem, bude vrijeme da se prica, ne vjerujem da cete imati kome...\nDodjite u Njemacku


Poredjenje kvota kladionica | Scoop.it\nPoredjenje kvota kladionica\nCurated by Stefan Nevenić\nScooped by Stefan Nevenić\nData Odds Vodič za uspešno klađenje\nFrom uspesnokladjenje.blogspot.com -\tApril 17, 2014 2:43 PM\nOddsPower.com : Your Betting Odds Calculator Partner » Soccer ...\nFrom www.soccerfanbase.com -\tOctober 23, 2013 9:53 PM\nOddspower is a free betting odds calculator tool where you can follow 24/7 the best betting odds provided for football, tennis and basketball. Apart from comparing the odds oddspower includes lots of free betting services so ...\nFrom oddsshop.weebly.com -\tOctober 23, 2013 9:51 PM\npoređenje kvota u realnom vremenu\nStefan Nevenić's insight:\nPoredjenje kvota kladionica, statistika fudbalskih liga, kladionicarski blog- sve na jednom mestu!\nporedjenje kvota kladionica\nFrom dataodds.weebly.com -\tApril 17, 2014 2:42 PM\nPomocu Data Odds sistema za poredjenje kvota kladionica uporedite kvote preko 50 online kladionica\nFrom kvoter.blogspot.com -\tOctober 23, 2013 9:52 PM\nJedinstveni kladionicarski blog!


SPORT REALITY RASPRODAJA U BUGOJNU | Sport Reality\nSport Reality sprema najveću odličnu rasprodaju za jesen! U periodu od 12. do 15. novembra, očekujte do 70% popusta na sav asortiman, osim na mali broj posebno izdvojenih artikala.\nDočekajte zimu u omiljenoj sportskoj odjeći i obući uz kupovinu po ultra sniženim cijenama koje će vam sigurno izmamiti osmjeh na lice.


AIK Banka najbolja digitalna banka za potrošače u Srbiji za 2021. godinu – Bankar.rs\nHome/BANKE/AIK Banka najbolja digitalna banka za potrošače u Srbiji za 2021. godinu\nRenomirani finansijski časopis„Global Finance“ proglasio je AIK Banku najboljom digitalnom bankom zapotrošače za 2021. godinu.\nPrestižna nagrada je još jedan u nizu pokazateljauspešnog poslovanja i potvrda liderske pozicije u pružanju inovativnih i savremenih bankarskih usluga na tržištu Srbije.\nPrateći potrebe klijenata, uz uvažavanje najviših profesionalnih standarda, AIK Banka konstantno radi na unapređenju svojih usluga i realizaciji projekata uokviru usvojene strategije digitalne transformacije, sa jasnim ciljem da klijentima pruži najkvalitetnije korisničko iskustvo i maksimalan komfor u upravljanju svojim finansijama.\n„Izuzetno smo ponosni na sve što smo, kao tim, uradili prethodnih godina kako bismo klijentima omogućili dostupnost velikog broja bankarskih usluga putem najsavremenijih digitalnih kanala 24/7. Priznanje časopisa „Global Finance“ daje nam podsticaj za dalji razvoj i pozicioniranje AIK Banke kao vodeće bankarskegrupacije u regionu”, istakla je Jelena Galić, Predsednik Izvršnog odbora AIK Banke.


Podno grejanje – sve što treba da znate - Sigma Nekretnine\nObjavljeno 23 септембра, 2019 by Aleksandra Idvorjan in Komfor\nPodno grejanje poslednjih nekoliko godina sve je interesantnija tema za razmatranje. Sve se više pokreću pitanja o isplativosti ugrađivanja sistema podnog grejanja umesto standardnih radijatora.\nRadijatori su i dalje najčešći izbor većine domaćinstava, kada se govori o sistemu centralnog grejanja, međutim, ljudi se sve češće raspituju o prednostima i manama podnog grejanja.\nNeophodno je znati koje su njegove dobre a koje loše strane.\nPodno grejanje – grejna tela u domu nisu vidljiva.\nDakle, ne zauzima prostor, pa daje slobodu da se nameštaj u prostoru rasporedi kako nam se dopada. Veoma često zamislimo kako bi ispod prozora dobro došla neka komoda, ali zamisao ostane neizvodljiva jer se na tom mestu nalazi radijator. To što podno grejanje ne zauzima prostor uz činjenicu da toplota dolazi iz poda, ovaj sistem grejanja zaista čini primamljivim za razmatranje.\nOdlično je rešenje za osobe koje muku muče sa alergijama.\nDruga grejna tela, zbog svoje visoke temperature, izazivaju intenzivno kretanje i strujanje vazduha, što ujedno intenzivira i podizanje prašine u prostoriji. Kod podnog grejanja je ovaj problem neuporedivo umanjen. Ovaj sistem grejanja se svrstava u grupu niskotemperaturnih grejanja i to znači da se temperatura poda kreće između 21 i 28 stepeni na Celzijusovoj skali. Podno grejanje celom površinom podova jednako isijava toplotu i ne isušuje vazduh u prostorijama. Samim tim, nema potrebe za isparivačima ni ovlaživačima vazduha.\nPodno grejanje – nema hladnih nogu\nKod drugih sistema grejanja topao vazduh se kreće nagore, pa je u predelu nogu najčešće veoma hladno. Podno grejanje kreće sa emitovanjem toplote baš od nogu, a temperatura se prostire po zapremini sobe.\nOvakvo grejanje ima i mana, naravno\nKako je kod podnog grejanja termostat uglavnom podešen na niže temperature (do 40 stepeni, za razliku od radijatora koji može da radi i na 70 stepeni), shvatamo da je reč o inertnijem tipu grejanja. Razumljivo, cevi se nalaze ispod poda, pa se čeka duže da se soba zagreje. Ujutro to može biti najveći problem, pa se savetuje da se noću grejanje ne isključuje – najbolje je sniziti temperaturu.\nOtuda, podno grejanje i nije najbolja opcija za objekte koji se povremeno zagrevaju. Pri tom, nije ga moguće uvesti u stan koji je već na mreži centralnog grejanja. To često i nije dozvoljeno.\nUgradnja podnog grejanja podrazumeva podizanje poda za oko 10 cm, to treba imati u vidu. Pri izgradnji objekta treba voditi računa o toj informaciji, a u slučaju naknadnog uvođenja, potrebno je prilagoditi objekat podizanjem svih vrata. To su pojedinosti koje itekako mogu odgovoriti od ideje podnog grejanja. Među odlučujućim stavkama nalazi se i cena – podno grejanje nešto je skuplje od ugrađivanja klasičnih radijatora.\nDve kategorije podnog grejanja – električno i vodeno.\nElektrično podno grejanje jednostavnije je i jeftinije. Tu nema cevi kroz koje ide topla voda, već se postavi tanak električni panel, poput električnog pokrivača i ceo grejni sistem se kontroliše putem tajmera i termostata. Troškovi ulaganja jesu manji, ali je ova kategorija dobro rešenje za manje stanove ili prostorije kojima je povremeno potrebno zagrevanje. Veliki stan bi, uprkos manjem početnom ulaganju, značio znatno veće račune. Podno grejanje mora da radi preko dana, kada je struja skuplja, jer u vreme kada je jeftinija struja, ono radi manjim kapacitetom.\nSa vodenim podnim grejanjem je stvar drugačija. Ono se povezuje na sistem centralnog grejanja, koji može da radi i na neki drugi energent – gas, pelet ili drvo. Često bude nejasno kako sistem podnog grejanja povezati na postojeći sistem. To JESTE izvodljiva stvar, ali je potrebno ugrađivanje tzv. mešnog ventila sa termo glavom koji će potpomoći regulisanje temperature u sistemu.\nPodno grejanje i ugradnja\nOd koristi je imati u vidu da se kao podloga za podno grejanje najviše preporučuju keramičke pločice, granit ili mermer. Razlog se nalazi u činjenici da su upravo oni odlični provodnici toplote. Nije pametno postavljanje parketa od punog drveta – može da se rasuši, što dovodi do njegovog isklimavanja i razilaženja.\nCena uvođenja može da bude između 15 i 40 evra po metru kvadratom. Formiranje cene zavisi od odabira cevi i podloge, ali i od toga da li se regulacija temperature i protoka vrši pojedinačno za svaku sobu ili je potrebna samo jedna za ceo objekat.\nPodno grejanje je dobar izbor, ali ne po svaku cenu.\nprostor radijator sistem soba vazduh


Telefoni koji uvek drže cenu i lako se prodaju | MONDOBA\nTelefoni koji uvek drze cenu i lako se prodaju\nTelefoni koji uvek drže cenu i lako se prodaju 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nVijesti 24.07.2018. / 22:14\nAutor mondo.rs 24.07.2018. / 22:14\nIzvor: P Photo/Marcio Jose Sanchez 3\nIzvor: P Photo/Richard Drew 4\nIzvor: Promo / Caviar 5\nIzvor: P Photo/Richard Drew 6\nIzvor: jacksfilms. 9\nIzvor: Livestream 10\nIzvor: MONDO portal / Live stream 21\nIzvor: MONDO portal / Live stream 22\nIzvor: MobIT 23


Portal za škole - Vijesti iz školstva - Samovrednovanje ustanova ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja\n| 20. 4. 2018. u 10:11 sati | RSS | print | pošalji link\nDana 16. travnja 2018. godine na Učiteljskom fakultetu Sveučilišta u Rijeci, a u organizaciji Centra za istraživanje djetinjstva, održana je promocija publikacije Prvi koraci na putu prema kvaliteti: Samovrednovanje ustanova ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja, autorica dr. sc. Sandre Antulić Majcen i Sonje Pribela-Hodap, univ. spec. psych., u izdanju Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja.\nPublikacija predstavlja značajan doprinos u unaprjeđivanju i istraživanju odgojno-obrazovne prakse u institucijskom kontekstu ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja. Sadrži rezultate petogodišnje implementacije procesa samovrednovanja s naglaskom na iskustvima ustanova i primjerima dobre prakse prikupljenih od ustanova ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja uključenih u projekt Samovrednovanje ustanova ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja (2011. – 2015.) Nacionalnoga centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja.\nPublikacija sadrži ključna teorijska i metodološka polazišta, okvir samovrednovanja ustanova ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja te ključne nalaze implementacije procesa samovrednovanja u petogodišnjemu razdoblju. Uz rezultate, vrlo važno mjesto zauzimaju konkretni primjeri, iskustva ustanova u procesu samovrednovanja te smjernice za daljnji razvoj okvira samovrednovanja. Publikacija sadrži upitnike, obrasce i popratne materijale koji prate ključne faze procesa samovrednovanja, a namijenjeni su ustanovama ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja kao podrška u implementaciji procesa samovrednovanja.\nPublikacija je namijenjena svim ustanovama ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja, timovima za kvalitetu, stručnim djelatnicima, ali i ostalim djelatnicima ustanova ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja, roditeljima, studentima i stručnjacima iz područja ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja koji promišljaju i djeluju u smjeru unapređenja kvalitete ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja.\nUz autorice publikacije dr. sc. Sandru Antulić i Sonju Pribela-Hodap, univ. spec. psych. publikaciju je predstavila recenzentica izv. prof. dr. sc. Lidija Vujičić, dekanica Učiteljskoga fakulteta Sveučilišta u Rijeci. Svoja iskustva implementacije procesa samovrednovanja iznijeli su i predstavnici dječjih vrtića koji su u njemu sudjelovali (ravnatelji, odgajatelji, stručni suradnici). Promociji publikacije prisustvovali su i nastavnici Učiteljskog fakulteta u Rijeci, studenti preddiplomskog studija Rani i predškolski odgoj i obrazovanje, te brojni praktičari: ravnatelji, odgajatelji, stručni suradnici iz vrtića Primorsko-goranske i Istarske županije te drugi kolege i suradnici.\n| 20. 4. 2018. u 10:11 sati | RSS | print | pošalji link |


Ruska rampa za 1,5 miliona stranaca, za 500 zauvek | Mondo Portal\nRusija zabranila ulazak u zemlju za 1 5 miliona stranaca\n25. septembar, 10:25\nRuska rampa za 1,5 miliona stranaca, za 500 zauvek 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n25.09.2015. / 11:06 11:10\nRuska rampa za 1,5 miliona stranaca, za 500 zauvek\nIzvor MONDO/Tanjug 25.09.2015. / 11:06 11:10\nFederalna migraciona služba (FMS) Rusije je zbog kršenja ruskog zakonodavstva izrekla privremenu zabranu ulaska u tu zemlju za 1,5 milion stranih državljana. Većinom se radi o radnicima na crno, kojima je istekla viza.\nOd te ogromne grupe 500 stranaca više nikada neće moći da uđu na rusku teritoriju, javila je agencija Tass.\nKo pobegne iz kampa...\nPostoje slučajevi i bekstva iz tih ustanova za privremeni smeštaj, navodi agencija. "Svim strancima koji samovoljno napuste posebne ustanove FMS, ulazak u Rusiju se doživotno zabranjuje. Na današnji dan za približno 500 emigranata prestupnika ulazak u Rusiju zabranjen je zauvek", navela je ta služba.\nU toj službi ruskoj agenciji je rečeno da se emigrantima koji su prekršili zakon, zabrana ulaska u zemlju izriče na tri, pet ili deset godina.\nTass je nedavno prenela izjavu načelnika FMS Konstantina Romodanovskog da je oko 1,5 milion stranaca prekršilo migraciono zakonodavstvo i da je na deset godina zabranjen ulazak u Rusiju za 15.000 stranaca, a na pet za više od 90.000 njih.\nPrema podacima FMS na teritoriji Rusije nalazi se 2,7 miliona stranaca koji su u "rizičnoj grupi" onih koji su premašili tromesečni boravak a bez radne dozvole.\nPrema proceduri, u nekim slučajevima sud donosi odluku o smeštanju stranaca koji podležu deportaciji u posebne ustanove.\nProšle godine u njima je bilo smešteno približno 38.000 ljudi, od kojih je većina vraćena u zemlje porekla.\nRusija Stranci proteran zabrana rad na crno\nUpravo gledate SRBIJA JE DANAS DOBILA NOVE ČUVARE REDA: Pogledajte kako je izgledala svečana promocija policajaca i policajki! 0 Info video Pre 21 h U Beogradu je danas održana svečana promocija 23. i 24. klase polaznika Centra za osnovnu policijsku obuku, koji su...\nUpravo gledate POGLEDAJTE SRPSKE VAZDUŠNE MAŠINERIJE: Ovako su danas gađali na Pasuljanskim livadama! 0 Info video Pre 21 h Ministar odbrane Aleksandar Vulin je zajedno sa načelnikom Generalštaba Vojske Srbije Milanom Mojsilovićem...\nUpravo gledate STRAVIČNO NEVREME POGODILO FINSKU: Bez struje 80.000 domova 0 Info video Pre 25 min Žestoka oluja koja je pogodila Finsku ostavila je više od 80.000 domova bez struje!


Ekonomija nege i brige je izgradila zemlju - Mašina\nIva Marčetić\t· 05.03.2015.\nEkonomija nege i brige je izgradila zemlju\nMensura Šaćiri za vreme govora na mitingu Antifašističkog fronta žena povodom 8. marta 1945. Izvor: znaci.net\nU kapitalizmu koji uvek iznova proizvodi nejednakosti, sistemski se radi na urušavanju ustavom zagarantovanih prava žena koja su uz velike žrtve izborena tokom i nakon Drugog svetskog rata na jugoslovenskom prostoru. Upravo su politički, socijalni i ekonomski učinci Antifašističkog fronta žena u značajnoj meri doprineli poboljšanju položaja žena u društvu, uspostavljanju boljeg i pravednijeg društva u kojem je bila zagarantovana ravnopravnost žena i muškaraca, jednaka plata za isti rad, te obaveza države da sistemski brine o zaštiti majki i dece.\nO istoriji i uticaju AFŽ-a, njegovom nestanku te položaju žena danas Iva Marčetić je razgovarala sa Gordanom Stojaković, osnivačicom brojnih ženskih organizacija i inicijativa u Vojvodini.\nVi se već niz godina bavite istraživanjem AFŽ-a, zašto je ta tema danas toliko zapostavljena?\nRadi se temi koja je potpuno izbačena iz zvanične istorije što je posledica savremenog istorijskog revizionizma. Moje uverenje je da je u sistemu koji teži da okleveta socijalizam naročito nepodesan onaj deo koji najviše govori o svakodnevnom životu. Kako se mi sećamo socijalizma? Uglavnom kroz predstave svakodnevnog života a tu odjednom izniču sećanja na sigurnost (ličnu i u odnosu na radnu sferu), besplatno obrazovanje, kvalitetno i zagarantovano zdravstvo, pravo na porođajno odsustvo i dostupne vrtiće, jednake šanse za svu decu koja žele da se obrazuju….\nŠta je Antifašistički front žena (AFŽ), koja je uloga ove fronte nakon i za vrijeme Narodno-oslobodilačke borbe?\nGig ekonomija glorifikuje satiranje od posla\nAFŽ je stvoren još tokom Drugog svetskog rata kada se veliki broj žena koje su aktivno učestvovale u Narodno-oslobodilačkoj borbi, u kojoj je jedan veliki deo njih dao svoj život za stvaranje boljeg sveta i jednog boljeg, pravednijeg društva, organizovalo i tokom i nakon rata praktično osvojilo jedan prostor delovanja u javnoj sferi. To nije bio samo politički, nego prostor delovanja uopšte, one su se, u nekim delovima socijalističke Jugoslavije, a ja sam se bavila situacijom uVojvodini, izborile da izađu iz onog skučenog prostora koji je njima do tada bio dodeljen. Za razliku od drugih organizacija (napr. SKOJ), AFŽ (po statutu AFŽ je bio sastavni deo Narodnog fronta) nikada nije bila samostalna organizacija, međutim odmah posle oslobođenja, u onoj situaciji kada se Jugoslavija našla u teškom i političkom i ekonomskom trenutku i kad je trebalo preživeti i obnoviti zemlju, upravo su žene bile ta snaga obnove i u tih nekoliko ključnih posleratnih godina, kada politička oligarhija još nije bila utvrđena, AFŽ je zaista predstavljao organizaciju koja je vodila računa o uspostavi novog života za žene u socijalističkom društvu koje se gradilo.\nRevolucija i promjena proizvodnih odnosa zahtijeva i promjenu odnosa prema reproduktivnom radu. Tu AFŽ igra ključnu ulogu kao spona između države, ideologije i terena?\nNaravno, AFŽ je, po definiciji, bio partijska forma rada među ženama čije su liderke sve bile članice KPJ, ali gro članica na nižim nivoima, od kojih je praktično zavisila aktivnost u selima i gradovima, nisu bile članice Partije. U prvim posleratnim godinama težište rada je bilo na obnovi i izgradnji za koju je bilo potrebno jako puno ruku, a ženske ruke su bile nezamenjive. Radi se o jednoj ogromnoj količini (milonima) radnih sati koje su one ugradile u temelje nove države, a AFŽ je imao zadatak da obiđe svaku kuću i da ubedi sve drugarice da su njihove ruke potrebne u novim fabrikama koje su se tada gradile, kao i na poljima i u seljačkim zadrugama; kao i da organizuje kurseve da bi se žene osposobile za nova zanimanja i tako bio jedna nezaobilazna stepenica na putu ka ulasku žena u privredu. AFŽ je na nižim nivoima često organizovao svoje delovanje u skladu sa stvarnim svakodnevnim potrebama reprodukcije života na lokalu i na tom nivou je njihovo rad bio naročito vidljiv jer su konkretne prilike zahtevale od ženskog fronta da rešava sitacije koje Partija nije mogla da predvidi, situacije koje je sam život pred njih postavljao. To se dešavalo u NOB-u i prvim posleratnim godinama. Ipak, još od NOB-a se mogu naći činjenice o sumnji partijskih čelnika u to da li treba da postoji posebna organizacija žena.\nKakve su te nove uloge i novi odnosi u koje žene ulaze?\nKad čitate kritičare socijalizma, najveće kritike ćete naći u onom delu koji se odnosi na agrarnu reformu i na formiranje zemljoradničkih zadruga. Međutim, ako razmotrimo agrarnu reformu kroz položaj žena možemo utvrditi i drugačije parametre. Prve zemljoradničke zadruge su formirale žene jer je kolektivizacija rada i zemlje bio jedini način da prežive u trenutku kada izlaze iz jednog užasnog rata gde su ostale bez muških ruku, sa puno dece, pa tako je prva zemljoradnička zadruga u Vojvodini, istina vrlo kratko vreme, i nazvana AFŽ. Upravo se kroz ovo udruživanje menjao položaj žena koji je bio mnogo bolji od položaja žena na privatnim gazdinstvima gde su one bile samo reproduktivna i radna snaga. Žene u seljačkim radnim zadrugama birane su u tela odlučivanja, imale su sopstvene prihode, mogle su da odlučuju o obdaništima, išle su da se obrazuju što im je omogućilo da uvode nove načine proizvodnje pa su tako postale jako dobre radnice i vrlo bitne u svojim seljačkim zadrugama. AFŽ štampa donosi reportaže (sa fotografijama) o velikom broju žena, čije životne i radne priče počinju za vreme Kraljevine Jugoslavije gde su one neko ko je na dnu društvene lestvice, neko ko nema nikakve budućnosti, čija je egzistencija vrlo neizvesna i zatim u jednom novom sistemu one dobijaju šansu.\nSa promjenom društvenih odnosa moralo je doći i do promjene unutar odnosa u obitelji?\nBilo je sasvim jasno da se mora naći načina da se premosti promena u porodičnom životu i odnosima jednom kada žene izađu iz kuće. Država je morala da reaguje i da isprati izlazak žena u javnu sferu pre svega donošenjem političke odluke da žene ulaze u privredu, a potom i donošenjem uredbi da će svako preduzeće, svaka fabrika ili zemljoradnička zadruga koja ima određeni broj dece morati u svom sastavu imati jaslice ili obdanište. Tako da država praktično preuzima brigu, ali najveći deo sprovedbe i organizacije tih zahteva i poslova izvršavao je AFŽ.\nAFŽ u biti uspostavlja te nove odnose na lokalu?\nJeste, članice AFŽ-a uložile su mnogo neplaćenog rada na podučavanje žena kako da organizuju svoje lokalne organizacije AFŽ-a, od gradskih, reonskih, mesnih koje su na svojem teritoriju imali određeni broj institucija za koje su bile zadužene. Tu se ne radi samo o obdaništima, već i o organizovanoj brizi o deci bez roditelja, pa i o starima, ranjenicima, ljudima koji su bili bez porodice, uopšte jedan veliki broj onih ranjivih kategorija društva za koje država nije mogla u tom trenutku da nađe odgovor, za njih je bio zadužen AFŽ kojem je dodeljen veliki broj objekata kao i zemlja po selima i gradovima na kojem su organizovale baštu i tu uzgajale sve ono što je potrebno za ishranu tih institucija o kojima su brinule. Dakle, jedan broj žena radio je u fabrikama, a drugi deo žena je bio u nečemu što sam u svom radu nazvala ekonomijom nege i brige jer su to besplatni radni sati koje su žene utrošile kako bi podigle zemlju na noge i uspostavile novi život.\nVaše bi se istraživanje štampe AFŽ-a moglo razumjeti i kao analiza metode razmjene informacija odozgo prema dole i obratno.\nAFŽ štampa je bila najvažniji kanal prenošenja političkih, ideoloških poruka i kreiranja i reprezentovanja stvarnosti, ali nadasve kreiranja novih ženskih uloga. Imate prvi nivo političkih tekstova u užem smislu, tekstova koje su pisale liderke AFŽ-a u kojima one govore o tome šta su politički prioriteti i obrazlažu te prioritete, međutim, pokrajinske liderke AFŽ-a Vojvodine, nemaju potrebu da ponavljaju politički govor liderki, nego sagledavajući situaciju na terenu prerađuju i prilagođavaju te poruke.\nNa neki način one su prevodile idejnu na operativnu razinu.\nTačno, dakle, kako informacija putuje sa saveznog na pokrajinski nivo, tako se polako spušta politički govor koji je prilično uopšten i može da se primeni na sve delove Jugoslavije, i prilagođava konkretnoj situaciji npr. u Vojvodini. Potom, AFŽ štampa ima zadatak da prezentuje šta se na osnovu onoga što su proklamovani zadaci zaista u stvarnom životu radilo, pa tako organizuju mrežu dopisnica koje će iz raznih delova zemlje pisati šta se u svakodnevnom životu dešava. Te žene su svakako trebale da reprezentuju situaciju koja mora da prati glavne tokove političkih akcija, ali kada one pišu o tome šta se zaista dešava, onda se iz tih priča mnogo bolje može iščitati stvarni život i napredak nego što je to moguće na nivou ideje i politike, pa su tako lična svedočanstva koja možemo naći u toj štampi ustvari najbolji dokument vremena. Ajde sve, kuvanje i odgoj dece i zemljoradnja, rad u fabrici, ali politički kurs – kuku lele. Štampa tako donosi priču o članici AFŽ-a iz jednog sremskog sela, Anici Bešević koja je iz kujine izabrana da ide na politički kurs da joj se objasni zašto je za nju (i sve druge žene) i što je jako važno – za njihovu decu (naj)bolji socijalizam. Intervju sa Anicom je toliko dobar tekst u kojem se ona žali da nikada nije iz kujine izašla, niko je nikad ništa nije pitao, kako će ona sad na politički kurs?! Šta će ona da radi tamo? Kad je otišla na kurs shvatila je da tamo sede iste žene kao što je i ona i da su predavačice žene koje je ona smela da pita sve što joj nije jasno, a toga je baš bilo.\nKroz istraživanje AFŽ štampe zaista sam mogla da zaključim da je projekat emancipacije bio veoma značajan i sveobuhvatan i u nekom obimu stigao, makar u Vojvodini, u svaku kuću i da se zaista radi o koraku od sedam milja koje su žene napravile u tim prvim godinama socijalističke Jugoslavije.\nKažete da je djelovanjem AFŽ-a emancipacija ušla u svaku kuću, ali u kojoj mjeri se radilo o nečemu što možemo nazvati moranjem emancipacije, prisilom?\nKomunstkinje (i komunisti) su zapravo morali da rade na menjanju svesti, menjanju pogleda na položaj žena, bilo je potrebno da se potpuno promeni svest i muškaraca i žena, jer jedno bez drugog ne ide. Neda Božinović (Stojaković Gordana (2002), Neda jedna biografija; Novi Sad: Futura publikacije) je govorila da su sastanci AFŽ-a bili prostor u kome su žene po prvi put mogle otvoreno da govore o tome da ih muževi biju i jako je zanimljivo kako su neke organizacije to tada rešavale. Prvo se ženama objasni da je to nedopustiva situacija, da je novi socijalistički čovek jedna sasvim nova moralna struktura koja ne dozvoljava takve stvari i da su žene i muškarci ravnopravni i nedopustivo je da neko bude jači. Potom bi drugarice iz AFŽ-a odredile tri žustrije drugarice da odu da razgovaraju sa tim drugom koji je, eto, još uvek koristio te nazadne metode. Ukoliko drug ne bi ozbiljno shvatao to upozorenje, onda bi one otišle u njegov radni kolektiv, a najgora situacija bi bila ukoliko bi taj drug bio član KPJ, onda bi posledice bile vrlo ozbiljne po tog druga. Razumljivo je da je “žigosanje” ovih pojava popustilo sa slabljenjem AFŽ-a.\nTaj ogromni rad koji su žene tih prvih godina socijalističke Jugoslavije uložile u obnovu života bio je na neki način valoriziran. Da li je bio plaćen, da li je AFŽ imao profesionalnu službu?\nAFŽ rad nije bio plaćen kao nadnica, ali žene su dobijale na upravljanje i brigu mnoge rekvirirane objekte i zemlju. Međutim, taj sav rad je trebalo i sistematizovati, tako da se od 1947. godine uvodi profesionalizam u AFŽ, dakle upošljavaju se profesionalne članice jer je trebalo imati pregled svih aktivnosti kako bi se savladali svi zadaci, a to nije moglo da se radi na dobrovoljnoj bazi. Organizacija uspostavlja jedan sistem statistike koji je bio vrlo komplikovan i koji je trebao poslužiti za koordinaciju delovanja u jednom striktno organizovanom sistemu horizontalnog i vertikalnog povezivanja same fronte, a ta statistika je bila takva da se praktično popisivao čitav život koji se dešavao u svakom selu, mestu, reonu grada. Te statistike su se sabirale i na taj način organizacije koje su bile na pokrajinskom, republičkom ili saveznom nivou imaju jedan jako dobar pregled šta se dešavalo na terenu i za svaku životnu situaciju. AFŽ je mogao da uspostavi određeni aktiv jer su putem ove temeljite statistike sa terena bile upućene u stvarne probleme.\nDa li možemo AFŽ zbog njegove brojnosti i načina konstituiranja kroz zajedničku borbu, u neku ruku razumjeti kao eksperiment unutar kojeg žene konačno odlučuju kako će odgajati djecu i kako će se brinuti o starijima? Dakle uređenje reproduktivnog rada rukovodile su one koje taj rad i obavljaju.\nU nekoj meri i u određenom periodu. Sistem kolektivizacije imao je svoju svrhu da stvori novog socijalističkog čoveka koji se stvarao na svakom mestu, od malena, kao i od ljudi koji su već bili formirani. Novi proizvodni odnosi sa sobom su doneli i opšti projekt ravnopravnosti, a u posleratnom periodu ogroman broj žena su bile i majke, što svojoj, što deci koja su izgubila roditelje i ti novi odnosi su se uspostavljali od obdaništa gde je tačno propisano kako se deca hrane, ali i politički obrazuju, tj. stvarao se novi način života unutar kolektivnog projekta koji nije bio samo ženski, ali su žene organizirale veliku većinu tog stvaranja u svakodnevnom životu. Od 1950. AFŽ, političkom odlukom, počinje da se gasi, a država je i dalje finansirala jedan deo društvenog standarda, ali je veliki deo troškova pao na porodice. Između ostalog to je zbog toga što nakon pedesete i uspostave samoupravnog sistema, gde su proizvodni pogoni i preduzeća morali da pokažu pozitivan ekonomski rezultat, projekat do tada ustanovljenog društvenog standarda postao skup. U tom periodu nije više bilo potrebe za tolikim brojem radne snage, naročito one manje kvalifikovane koju su većinom činile žene. Uredba o visokim dečjim dodacima i ukidanje jednog broja obdaništa i jaslica proizvelo je situaciju da se jedan broj žena vrati u kuće. U isto vreme bilo je za očekivati da će se iz tih dečijih dodataka finansirati i deo troškova koje su se pre centralno finansirale a ticale su se društvenog standarda (obdaništa, domovi za učenike…).\nŽene su jednim dijelom izgubile ravnopravno mjesto u proizvodnji, a dobile nadnice za kućanski rad.\nZahtev za nadnicama za kućanski rad je tema dvadesetih godina u Kraljevini SHS (Jugoslaviji) kada je Ženska stranka (Ženska stranka je u Beogradu formirana dvadesetisedme, u Novom Sadu sledeće godine a sve stranke pa i ta ukinute su dvadesetidevete – Šestojanuarskom diktaturom), otvoreno tražila da se kućni rad plati kao svaki drugi proizvodni rad. Međutim, u socijalizmu je kućni rad žena ocenjen kao „največa prepreka njenom oslobađanju“ (tekst Lenjin povodom međunarodnog dana radnica koji govori o oslobađanju žena “od domaćeg ropstva” u socijalizmu dva puta je objavljen u AFŽ štampi (1946. i 1949) a prvobitno je objavljen u Pravi, glasilu Komunističke partije bošljevika 1921), ali i kao rad koji troši mentalnu i fizičku snagu žena, pa se tako, nakon pedesete, AFŽ, zajedno sa sindikatima, bavila istraživanjima o dvostrukoj opterećenosti žena. Ta istraživanja tačno obračunavaju koliko žena mora da radi kod kuće u slučaju da nema decu, ako ima jedno, dvoje ili više dece i na osnovu njih je zaključeno da je to razlog koji iscrpljuje njene snage i da zbog toga ona ne može da učestvuje punim kapacitetom u političkom životu zemlje, i stoga one su zahtevale da porodica mora da se okruži svim tehničkim sredstvima koja će pomoći ženi za rad u kući, međutim žene radnice su zahtevale i da se oforme uslužne radnje u koje će se ove delatnosti prebaciti kao što su radnički restorani iz kojih bi one mogle da nose jeftinu i kvalitetnu hranu kući. I jedno vreme je to tako i bilo, ja se sećam da smo se i mi tako hranili. Tu je postojala opasnost da se u takvim uslužnim radnjama onda javlja problem koncentracije slabo plaćene ženske radne snage, međutim, radničke menze i restorani su zaista funkcionisali jedno vreme. Potom, traženo je da se prehrambena industrija prilagodi tako da je moguće kupiti polugotove proizvode. Kada se gradio Novi Beograd, npr, (opet svedoči Neda Božinović) industrija nameštaja nije išla u korak sa novim tipom stana, pa su žene zahtevale da se industrija prilagodi novom načinu gradnje i života. Koliki je domet ovih ženskih zahteva na nivou Centralnog komiteta u to vreme, to je drugo pitanje, ali moj zaključak je bio da su one na nivou na kojem su mogle da odlučuju razgovarale o svim onim stvarima koje su se ticale svakodnevnog života najvećeg broja žena.\nŠta smo izgubili 1953. godine i ukidanjem AFŽ-a?\nKad je počelo demontiranje AFŽ-a, prvo što se uradilo bilo je ukidanje profesionalnih funkcija, tada više nije bilo statistike, tada liderke AFŽ-a nisu imale pregled šta se dešava u svakodnevnom životu, a organizacija koja se zasnivala na prepoznavanju i rešavanju problema koji se ticao svakodnevnog života velikog broja žena, bez informacije sa terena, polako puca. A bilo je i drugih opstrukcija npr. uvođenje novih ženskih organizacija tipa “majka i dete”. Neda Božinović koje je bila funkcionerka u KPJ i borkinja, a kasnije sudija Ustavnog suda RS, uvek se kretala u narodu i kada je otišla u neko selo u Bosni nakon ukidanja AFŽ-a, kaže da je to bio haos, da su žene bile toliko besne i žalosne kada je AFŽ ukinut, i rekle joj, ukinuli ste nam afižu, naši muškarci svugde mogu da idu, i u lov i u kafanu, a to je bilo jedino mesto na koje smo mi mogle da idemo i gde oni nisu smeli da nam zabrane. I to ste nam ukinuli! Kada sam pitala Nedu zašto je, po njoj, došlo do ukidanja AFŽ-a, ona mi je odgovorilia da je posle dugog razmišljanja zaključila da je opet na kraju prevagnuo patrijarhat u kojem je bilo jako teško prihvatiti ženu kao ravnopravnog čoveka.\nBorba za ženska prava započela je puno prije rata, no kako je učešće u ratu izmijenilo tu borbu i na koji način su ženska prava evoluirala u revoluciji i nakon nje?\nU AFŽ štampi čitamo mnoge situacije žena koje govore o svom ličnom životu, da su bile partizanke i da su se u ratu opismenile i stekle osnovna politička znanja i da su kasnije u AFŽ-u i radnim kolektivima sticale neka nova znanja i postale osobe koje su bile sasvim drukčije od onoga što bi verovatno bile u Kraljevini Jugoslaviji.\nŽene su u Narodno-oslobodilačkoj borbi položile velike žrtve kako bi stvorile svet koji bi bio bolji za njih i njihovu decu, u borbi su tako konstituirale odrebe koje su kasnije upisane u Ustav FNRJ i zakone koji su garantovali ravnopravnost. U Ustavu FNRJ iz 1946, član 24, izričito stoji da su žene ravnopravne sa muškarcima i da za isti rad žene imaju iste plate, odnosno nadnice i da država brine o zaštiti majke i dece. To nije bio slučaj u drugim zemljama zapada gde su žene takođe za vreme Drugog svetskog rata bile radna snaga. Nakon donošenja člana 24. Ustava FNRJ, usledio je sistem zakona koji je zaista utemeljio sva ta prava na ličnom, porodičnom i političkom planu. To je bio važan argument kojim se agitovalo za veće ućešće žena u političkom i privrednom životu zemlje. Žene su u prvim godinama stvaranja socijalističke Jugoslavije krenule ka poziciji interesne grupe gde su se sa jedne strane suočile sa situacijom gde treba da formulišu svoje interese i da se za njih bore, a sa druge strane su postale interesna sfera jer je bilo jasno da se obnova i izgradnja zemlje, a i stvaranje jednog novog socijalističkog društva ne može desiti bez ozbiljnog aktivnog učešća žena i tu je AFŽ odrigrao jednu nesporno važnu ulogu. Žene su se u socijalizmu izborile i dobile prostor da unutar nove ideologije aktivno učestvuju u stvaranju novog odnosa među polovima, da uspostavljaju ravnopravnost.\nAFŽ je imao za cilj da premosti razliku između zakona i primjene prava?\nOdmah posle oslobođenja je bilo jasno, i sve liderke AFŽa su o tome govorile, da treba imati mehanizme da bi se prevazišlo ono što je Vida Tomšić nazvala uronjenost u ropsko, jer je veliki broj žena upravo bio uronjen u ovakav odnos i bilo je potrebno strašno puno napora da se izdignu iz toga. One su te zaključke izvodile zato što su bile kroz organizaciju jako dobro obaveštene o stanju na terenu, i shvatile su da mora da se formira jedna sekcija koja će edukovati žene šta su njihova prava i da imamo drugačiju situaciju od one u buržoaskom, kapitalističkom društvu, one su radile na prenošenju tih prava na lokal. Svaka organizacija AFŽ-a na gradskom nivou imala je sekciju koja će se samo time baviti, jer žene koje ne znaju svoja prava ne mogu ni da ih koriste. To su bila i bračna prava, prava pri razvodu, prava svojine udovica i prava zajedničke stečene svojine i mnoga druga prava o kojima žena pre revolucije nije mogla ni da sanja.\nKada se danas tematiziraju ženska prava, često se ne prepoznaje razlika između izborenih prava i dodjeljenih, od neke treće strane implementiranih “rodnih sljepila” ili političke korektnosti.\nZakonom zagarantovana prava su sve prava koja su naše prethodnice izborile, a mi danas gubimo i nemamo svest kako je to teška borba bila. Ta je borba započela još sredinom devetnaestog veka i generacije žena su se zaista očajnički borile, a najveća borba odigrala se tokom Drugog svetskog rata u borbi koja je odnela hiljade života i donela na kraju Ustav iz 1946. za koji su pale ogromne žrtve. Sa takvim zaboravom mlađe generacije misle da će sada nama EU da pokloni neka prava i da nam uvede, prelije iz “razvijenih demokratija” ne znajući da mi imamo jedno jako važno nasleđe.\nDanas je često prisutna i priča o feminizmu koji se ne referira na društvene i proizvodne odnose, već promovira žensko oslobođenje kao rad na našim osobnim ljudskim kapitalima koji ovise o tome koliko mi individualno ulažemo u sebe. Kakve su posljedice ovako smjernog pothvata sužavanja feminizma na individualni projekt “uspješnih” žena i pojedinačne ravnopravnosti?\nKada razgovaram sa svojim mlađim kolegicama čujem uvek iste priče kako su one ravnopravne i ravnopravnije. Kada ih pitam da mi objasne šta podrazumevaju pod ravnopravnošću, a pogotovo o statusu ravnopravnijeg, ispostavi se da ne znaju šta bi to značilo, a na kraju kada stvari dovedemo do nekih egzaktnih podataka onda se tek českaju po glavi. Iako su neke žene danas vlasnice firmi i direktorke istih, žene su ipak većina nezaposlenih na birou, potom u većini struka gde čine većinu radne snage, one nisu na mestima odlučivanja. A tek kada se složimo koliko često se ženama postavljaju zakonom zabranjena pitanja o tome da li će zasnovati porodicu i o otpuštanju trudnica i porodilja! Zašto je to moguće ako su ravnopravne i neke tvrde čak i ravnopravnije? Kada o tome razgovaram sa ženama koje imaju svoje privatne firme i koje se hvale kako one u radnom odnosu imaju nekoliko porodilja o kojima brinu jer po zakonu plaćaju na vreme porodiljsko i sl, one previđaju da u stvarnosti kako bi opstale u kapitalističkom sistemu, moraju da koriste patrijarhalne modele ponašanja – izrabljuju i često maltretiraju i muškarce i žene. Na kraju, proizvodni odnosi su takvi da se to neminovno dešava bez obzira da li su žena ili muškarac u poziciji moći, jer kada ne osporite odnose u kapitalizmu ništa se ne menja. Kapitalizam uvek iznova proizvodi nejednakost, možemo ga zvati koruptivni, neoliberalni, finansijski, no odnosi dominacije i eksploatacije ostaju isti.\nU izdanju koje je izdala organizacija S.T.R.I.K.E, koje ste i vi članica, svjedočimo slučajevima u kojima je vidljivo da tek danas ženama nije jasno koja su im prava zakonom zagarantirana, a onda i kada znaju ne postoje efektivni institucionalni mehanizmi kako bi se za njih i izborile.\nAFŽ i učinci AFŽ-a pokazuju koliko su važne političke i ideološke odluke za primenu tih prava, ali, ono što možemo čitati na primeru prvog perioda (do 1950) stvaranja socijalističke Jugoslavije je potreba za autentično ženskom organizacijom u kojoj se raspravlja o stvarnim problemima velike većine žena. Ženske mreže političkih partija nisu ta mesta, a ni NVO jer su prve najčešće lojalne svojim liderima a druge svojim finansijerima. Kako je moguće da u poplavi zakona o rodnoj ravnopravnosti, protiv nasilja nad ženama… imamo tako porazne rezultate u praksi?\nFeminizam i ljevica u nas?\nOno što je poražavajuće je činjenica da feminizmi koji su nastali devedesetih, pre svega kao protest protiv rata i nasilja, nikada frontalno, nikada istrajno nisu napali kapitalizam. Dokaz toga je da je veliki broj onih koje su se bavile time, taj svoj feminizam kapitalizovao unutar delovanja mnogih političkih stranaka gde se lepo snašao. Van tog prostora ostao je jako mali broj žena koje su sada na margini. U političkom smislu sve snage koje osporavaju kapitalizam su isto marginalizovane, no na žalost, radi se o levici koja se javlja više kao neka vrsta rasparčane, polarizovane struje koja je u svađi oko obično teorijskih varijacija na istu temu, ali tom posvađanom članstvu to izgleda kao nepremostiv rov. Više je to neka vrsta debatnog kluba nego neka sila kao Syriza, koja nije čvrsto strukturirana politička struktura nego je koalicija koja je dobro formulisana na principima jedinstvenog fronta, dakle da se za pojedinačne ciljeve radničke klase vodi borba za radničku klasu kako se ciljevi te borbe ne bi zadržali u okviru kapitalizma, to je taj zajednički front, koji su definisali Trocki i Lenjin, a koji mi još uvek nemamo. Slutim da se taj neki zajednički front polako valja, ali jos uvek ne formira. Mi se prepoznajemo i susrećemo u Novom Sadu, Zrenjaninu, Zagrebu, Beogradu, Ljubljani, ali još uvek nema neke snage koja je čvršće strukturirana da bi mogla da napravi i da artikuliše osnovne zahteve. Ali, unutar te neke nove levice, mera agende ženskih prava mora da bude prihvaćena. Nije dovoljno samo reći da će oslobođenje žena da se desi samo kroz oslobođenje radničke klase (savremenu radničku klasu čini mnoštvo različitih identiteta uključujući i nezaposlene), nego da će se mera određenosti šta će ženska prava biti kreirati kroz položaj žena u svakodnevnom životu, jer svakodnevni život je onaj prostor koji može da objedini sve ženske identitete koji su joj u određenom trenutku bitni, a nekada će joj biti bitni da ona bude radnica, nekada da bude majka, nekad da se obrazuje, ali svi ti identiteti će biti skoncentrisani u svakodnevnom životu, a ne u nekom drugom prostoru i redosled tih ženskih identiteta i njihov intenzitet ne može da određuju patrijarhat i kapitalizam kao što se danas dešava. To je nešto što nova levica mora da ima u vidu ukoliko želi da žene pristupe u većem broju.\nSindikati u Srbiji i položaj žena u sindikatima?\nIstorijski gledano, žene nisu nikada bile u velikim brojevima u sindikatu. Pokret za slobodu je napravio knjigu u kojoj su opisani štrajkovi u nekoliko fabrika koji su bili članovi tog pokreta i samo u jednoj od njih je žena bila sindikalna liderka.\nSindikalci često ističu ratobornost žena.\nJa imam jedan štrajk u svojoj karijeri, čak sam bila na čelu tog štrajka koji smo vodili protiv administracije jednog grada u Srbiji, što nimalo nije bilo prijatno, ali iz toga sam u praksi naučila da se u borbi stvaraju veze koje onda postaju instrumentalne za dalje, i stvaraju se jedino ako smo ravnoprani, a žene su, na žalost, prisiljene da koriste modele autoritarnosti, drugosti, da bi opstale, muškarcima se ne zamera autoritarnost niti se posebno ističe njihova ratobornost za razliku od žena.\nKljučne reči: feminizamlevicaradnički pokret\nSjećanje na indonezijski masakr\nMašina\t· 25.12.2015.\nSaša Dragojlo\t· 11.09.2019.\nPoslednji voz sa Glavne železničke stanice u Beogradu ispraćen protestom\nMašina\t· 01.07.2018.\nKabinet čudesa Ane Brnabić: Savet za kreativne industrije i nacionalna platforma Srbija stvara\n5G, antivakseri i koronavirus – teorija o teorijama zavere\nKo kontroliše nazive ulica, kontroliše budućnost\nPoziv na zaustavljanje nasilja nad ženama u Hrvatskoj: #ženeujavnomprostoru\nKo vam šeta decu?


Velika Britanija - Blic Sport\nLusi Pauel, političarka iz "Vlade u senci" u velikoj Britaniji oglasila se nedugo nakon što je objavljena vest o problemu sa kojim se suočava Novak Đoković u Australiji.\nMeč četvrtfinala Lige Evrope između Arsenala i CSKA iz Moskve utakmica je visokog rizika. Uzimajući u obzir zategnute odnose između Velike Britanije i Rusije, istoriju huliganizma u ove dve države, a i poslednje prvenstvo Evrope u Francuskoj kada je došlo do velikih sukoba navijača iz pomenutih zemalja, jasno je zašto je ovo nije obična utakmica.\nDOBRODOŠLI U BUDUĆNOST Idete na finale Lige šampiona? Policija je spremila posebnu opremu za vas\nKo god bude išao na ovogodišnje finale Lige šampiona, koje će se 3. juna održati u Kardifu, doživeće po prvi put jednu nesvakidašnju bezbednosnu proveru pred fudbalski meč: hteo - ne hteo, lice će mu biti skenirano, kako bi policija na vreme mogla da uoči da li se radi o potencijalno opasnoj osobi.\nNIŠTA BEZ SELOTEJPA Marej se pravdao: Ljudi, nisam ja slomio pehar! /FOTO/\nOvo je bila njegova godina... Endi Marej je proglašen za najboljeg sportistu Velike Britanije 2016. godine, a svečanu ceremoniju obeležio je zanimljiv detalj.\nEPILOG MEČA VEST HEM - ČELSI Britanska vlada poručila huliganima: Nećete nas vratiti 30 godina unazad\nVlada Velike Britanije osudila je navijačko nasilje na utakmici Vest Hem - Čelsi i izrazila nadu da to neće biti varnica za novi talas huliganzima u engleskom fudbalu.


Pljevlja: Besparica gasi i „Bisere 2“\nNaslovnica NAJNOVIJE Sport Pljevlja: Besparica gasi i „Bisere 2“\nPljevlja – Roditelji rukometašica „Bisera 2″ protestom dali podršku opstanku kluba\n– Naše rukometašice ne treniraju već puna dva mjeseca, a liga nam počinje za nedelju dana, tvrde treneri\nRoditelji rukometašica, kao i same rukometašice, pljevaljskog kluba „Biseri 2“ juče su se u znak protesta zbog loše finasijske situacije okupili ispred sportske dvorane „Ada“, kako bi podržali opstanak kluba. Kako smo saznali od trenera u ovom klubu djevojčice ne treniraju već puna dva mjeseca, a naredne nedelje počinje liga. U sadašnjim okolnostima klub se neće moći takmičiti, tako da će se nakon muškog ugasiti i ženski rukometni klub.\n-Naše rukometašice ne treniraju već puna dva mjeseca, a liga nam počinje za nedelju dana, navodi se u saopštenju koje su potpisali treneri Danko Despotović, Almir Mlatišuma i Nedim i Selmanović.\nU zajedničkom saopštenju treneri navode da obećana sredstva pljevaljske lokalne uprave i Rudnika uglja nijesu dovoljna da se pomogne sportistima, jer se članarina u klubu ne naplaćuje, a potrebno je obezbjediti novac za treniranje u sportskoj dvorani „Ada“. Treneri apeluju na privredne subjekte i lokalnu upravu da pomognu rukometašice jer bi bila sramota da klub prestane sa takmičenjem.\n-Pitamo se ko će biti odgovoran ako samo jedno od ove djece pođe putem stranputice. Sigurni smo da treneri za to neće snositi odgovornost, navodi se u saopštenju.\nNa jučerašnji protesni skup,za koji su roditelji kazali su da nema nikakve politike, nije došla predsjednik kluba Joka Đačić, i sportski direktor Biljana Tomanović.\nNe treba zaboraviti da je prošle godine muški Rukometni klub „Rudar“ prestao sa takmičenjem, zbog loše finasijske situacije. Ženski klub „Biseri 2“ prije dvije godine došao je u žižu interesovanja, jer su roditelji rukometašica iz Pljevalja tvrdili da su njihovu djecu potisnule rukometašice iz Podgorice. Biseri 1 igraju kao klub iz Pljevlja regionalnu ligu u dvorani Reks u Kokotima, a kompletan igrački sastav je iz Podgorice. Klub je tri godine bio pod sponzorstvom Rudnika uglja na čijem je čelu bio predsjednik RSCG Predrag Bošković. Projekat Biseri bio je zamišljen kao prolazna stanica za igračice koje stasavaju za Budućnost, a članice su bile juniorske reprezentativke Crne Gore. Kao posledica tog projekta uslijedila je najava gašenja i ženskog rukometnog kluba u Pljevljima.\nBiće zanimljivo kako će na ovo reagovati RSCG i objasniti kako klub iz Pljevlja funkcioniše u Podgorici i a ne može u Pljevljima. Kako će se sporskoj javnosti objasniti da će se naredne godine da vicešampion zemlje evropskog prvaka jednostvano, kako sada stvari stoje, ugasiti.


Donacija Sparkasse Bank Školi za srednje stručno obrazovanje i radno osposobljavanje u Sarajevu – Haber.ba\n„Sparkasse Bank BiH je posvećena pomaganju zajednici u kojoj radi, naročito u segmentu obrazovanja.Donacija instituciji kao što je Škola za srednje stručno obrazovanje i radno osposobljavanje je u skladu sa našim društveno odgovornom strategijom koja ima fokus na mlade, te unapređenje njihovih znanja i vještina kako bi sutra na najbolji način mogli doprinjeti razvoju svojih lokalnih zajednica,” izjavio je Amir Softić, član Uprave Sparkasse Bank BiH\nU Sparkasse Bank BiH smatraju da postoji potreba jačanja obrazovnih kapaciteta stručnog obrazovanja. Direktorica Škole, Inga Biščević, smatra da je „način na koji škola pristupa obrazovanju, ali i brizi u nalaženju posla bivšim učenicima, ono sto izdvaja ovu školu od drugih, i primjer kako i druge škole, i to ne samo stručnog usmjerenja, mogu raditi.\nKao inkluzivna škola, koja radi sa djecom i mladima smanjenih mogućnosti, praktičan rad je ključan kako bi naši učenici stekli\ndiplomu o stručnoj osposobljenosti, sa kojom mogu ravnopravno sa drugim školama prijaviti se na tržište rada.“\nTeme:donacija, izdvojeno, promo, radno osposobljavanje, Sarajevo, Sparkasse Bank, Srednja stručna škola Sarajevo


Zijad Bećirović: Talas promena u Makedoniji zahvatiće i Srbiju | Autonomija\nZijad Bećirović: Talas promena u Makedoniji zahvatiće i Srbiju\n"Nakon što je režim Nikole Gruevskog i VMRO-DPMNE na nedavnim lokalnim izborima definitivno potučen do kraja, sledi demontaža režima, koja će razotkriti mnogobrojne povezanosti režima Gruevskog sa Vučićevim režimom"\nTalas promena započet u Makedoniji neizbežno će zahvatiti Srbiju i region i zbog toga su Zoran Zaev i nova Vlada Republike Makedonije “pretnja” nacionalnoj bezbednosti Srbije, jer je Vučićev režim najsličniji režimu Nikole Gruevskog i VMRO-DPMNE. Sve to režim u Beogradu ne radi bez podrške u koju je uključena najmanje jedna važna zemlja, kaže za Danas Zijad Bećirović, direktor Međunarodnog instituta za bliskoistočne i balkanske studije iz LJubljane, upitan da pojasni nedavnu izjavu o tome da je, osim BiH, i Makedonija ciljana meta od strane Aleksandra Vučića, koji, kako tvrdi, priprema veliki udar na Makedoniju i premijera Zorana Zaeva.\nTokom prošlonedeljne prve zvanične posete Zaeva Srbiji, javnost je ostala uskraćena za odgovore šta se tačno dogodilo i na koji način je rešen problem između vlasti u Srbiji i Makedoniji, nastao proletos, a tokom tranzicije vlasti u Makedoniji. Podsetimo, prilikom izbora predsednika makedonskog parlamenta Talata Džaferija, pristalice VMRO – DPMNE Nikole Gruevskog su upale u tu instituciju, izazvale nasilje, a epilog je bio više od stotinu povređenih, među kojima i sam Zoran Zaev. Te večeri u zgradi makedonskog Sobranja bio je i Goran Živaljević, oficir za vezu srpske Bezbednosno-informativne agencije, čija uloga nije u potpunosti rasvetljenja, što je iniciralo pogoršanje makedonsko-srpskih odnosa. Vučić je u kampanji za predsednika Srbije, a i posle toga, u izrazito negativnom kontekstu predstavljao političke promene u Makedoniji, nazivajući ih “makedonskim scenarijom”.\n– Nakon što je režim Nikole Gruevskog i VMRO-DPMNE na nedavnim lokalnim izborima definitivno potučen do kraja, sledi demontaža režima, koja će razotkriti mnogobrojne povezanosti režima Gruevskog sa Vučićevim režimom. Gde i preko koga je nestalo najmanje pet milijardi evra. Mnogo toga upućuje da je deo izvlačenja odnosno transfera novca išao i preko Beograda odnosno preko ljudi iz Vučićevog režima. Pobeda koalicije oko SDSM i izbor Zorana Zaeva za premijera Makedonije pomrsili su planove režima. Rasturanjem dve multietničke države, BiH i Makedonije, računaju da bi došlo do geopolitičkih promena u regionu i stvaranja novih granica i time priča o ulasku u NATO postala bi bespredmetna – ističe sagovornik našeg lista.\nDodik u Makedoniji\nČak je Vučićev režim poslednji dan kampanje za lokalne izbore u Makedoniji poslao i Milorada Dodika u opštinu Staro Nagoričane, gde živi srpska zajednica, da podrži Srbe i da ta opština postane mesto okupljanja Srba iz Republike Srpske i Srbije i da će Republika Srpska finansijski pomoći opštinu Staro Nagoričane. Sve se to dešavalo 13.oktobra 2017 i kandidatkinja Elena Jaćimović u toj opštini koju je Dodik podržavao je izgubila. Slično je rađeno u podršci Slobodarskoj partiji Austrije i manipulisanjem Srbima, koji su državljani Austrije. Tako rade u celom regionu – zaključuje Zijad Bećirović za Danas.


KO SE NAJMANJE PLAŠI KORONAVIRUSA? Stigao je odgovor koji vas verovatno NEĆE MNOGO IZNENADITI - Informer\nKO SE NAJMANJE PLAŠI KORONAVIRUSA? Stigao je odgovor koji vas verovatno NEĆE MNOGO IZNENADITI\nStručnjaci tvrde da je OVO NOVI SIMPTOM KORONE, a evo kod koga se UVEK JAVLJA\nKINESKI NAROD ZAUVEK UZ SRBE, ZAJEDNO ĆEMO POBEDITI SVE! Kinezi uče srpski da bi nam poslali snažne poruke, poslušajte ih! (VIDEO)\n"Virus je realan i normalno je da se ljudi plaše", rekao je Stojčev i dodao da virusi postoje oduvek, svi su ih nekad preležali, pa im reakcije nadležnih mogu delovati preterano.\n"Posebno poslednjih decenija zbog napretka i modernizacije imamo osećaj da život postaje izvesniji, da možemo da predvidimo i planiramo sve", rekao je Stojčev i dodao da se politika trenutno bori i sa emocijama ljudi koji se suočavaju sa neizvesnošću.\nMeđutim, procenat od 56 odsto ljudi koji misle da se preterano "drami" ne treba uzeti zdravo za gotovo, jer, kako objašnjava, vrednosti su veoma različite u različitim zemljama, pa je tako u zemljama poput Italije, gde već nedeljama umiru ljudi u velikom broju, strah od virusa veći.\n"Balkan je vekovima važno čvorište. Na takvim mestima je intenzitet istorije znatno viši, što znači da je ovde bilo više kriza koje je trebalo prevladati", primetio je Stojčev.\nStojčev ističe još jedno zapažanje - dve trećine ljudi ima poverenje u svoje vlade, što je značajan porast.\n"Ovakve situacije ujedinjuju ljude. Načelno u životu postoje dve strategije, kada imamo ozbiljan problem. Jedna je da se stvari probaju na svoju ruku, a druga da se ujedini sa drugim ljudima. Na posletku uvek je lakše u zajednici", zaključuje Stojčev.\nkoronavirus istraživanje Balkan BiH Severna Makedonija Bugarska ko se najmanje plaši koronavirusa\nNAPETO! Bosna se sprema za novi talas migranata na proleće!\nKAKVA ISPALA! Makedonci pustili tranzit, ali Grci JOŠ NISU OTVORILI PRELAZ EVZONI! U GRČKU I DALJE SAMO PREKO BUGARSKE!


Terzić: "Imam još mnogo toga da uradim u Crvenoj zvezdi!" | Meridian Sport\nNaslovna Fudbal Terzić: “Imam još mnogo toga da uradim u Crvenoj zvezdi!”\nSpekuliše se da bi Generalni direktor Crvene zvezde Zvezdan Terzić nakon neuspjeha našeg nacionalnog tima u borbi za plasman na Evropsko prvenstvo, mogao da zamjeni Slavišu Kokezu na čelu FSS.\nDanas je u razgovoru za “Telegraf” ukratko otkrio šta zaista planira u narednom periodu.\nJasno je da povratak u FSS nije u njegovim planovima.\n“Imam još mnogo toga da uradim u Crvenoj zvezdi. I fokusiran sam samo na Zvezdu. Najljubaznije bih zamolio sve medije da mene ne pominju kao kandidata za predsednika FSS, jer ja za tu poziciju nisam zainteresovan.\nRadim posao u klubu koji volim, fokusiran sam na osvajanje četvrte uzastopne šampionske titule i već pravimo tim za naredne kvalifikacije za Ligu šampiona”, poručio je Terzić.\nPrethodni tekstDžordan Tiodor pojačao Uniks\nSljedeći tekstIgor Kojić o Andriji Raduloviću!


Datum objave: 16.07.2014 13:39 | Autor: Ivona Mihajlović - administrator\nMoguće da ovaj diskurs prema stvarnosti, malo pomjeren u odnosu na dnevnu zaokupljenost pitanjima na koja nas upućuje economia practica, nije u skladu sa kolokvijalnim viđenjima ekonomskih prilika, ali se čini neizbježnim, na sredini godine u kojoj primjenjujemo ekonomsku politiku ozdravljenja javnih finansija, podsticanja privredne aktivnosti i jačanja konkurentnosti, u cilju postizanja još dinamičnijeg rasta ekonomije, konstatovati neumoljive brojke makroekonomskog statusa i kvalitet progresa u strateškim pravcima razvoja.\nPovod su materijali Proljećna analiza makroekonomskih kretanja i strukturnih reformi i Smjernice makro-ekonomske i fiskalne politike za period 2014-2016. godine, kroz koje Vlada Crne Gore dvaput godišnje izvještava o "zdravlju” ekonomije i utvrđuje smjer ekonomske politike za sljedeće tri godine.\nSvakako da objektivni posmatrač zapaža kompetitivnost u evropskom procesu koja se potvrđuje kroz dinamičnu međunarodnu saradnju i aktivnosti na usklađivanju standarda u okviru pojedinih poglavlja. Uz pozitivne ocjene i najavljene aktivnosti u vezi sa pozivom za članstvo u NATO, dakako sa našom fascinacijom datumom, sve upućuje na pomalo paradoksalan zaključak da je percepcija naše stvarnosti u međunarodnoj zajednici superiornija u odnosu na domicilna tumačenja. No, dublja analiza s tim u vezi sigurno seže u tajnovite sfere genetskog koda iz kojih potiču tako vidljive mentalitetske sklonosti.\nEkonomska politika i u ovoj godini dominantno je suočena sa izazovima stabilizacije i konsolidacije javnih finansija, te težnjom da se kroz rast ekonomije obezbijedi jačanje materijalne osnove sistema na svim njegovim nivoima. Pozitivan trend kretanja bužetskih prihoda ukazuje na uspješnost u borbi protiv sive ekonomije i finansijske nediscipline. Uz to, u prvom kvartalu je ostavren rast ekonomije od 2,3%, nakon prošlogodišnjih 3,5%. Svakako su na mjestu upozorenja da crnogorskoj ekonomiji trebaju dinamičnije stope rasta ostvarive u poslovnom ambijentu u većoj mjeri relaksiranim od barijera razvoju biznisa, uz nove strane direktne investicije i unaprijeđenu likvidnost realnog sektora kroz rješavanje problema dužničko-povjerilačke uslovljenosti.\nOčekivanja u tom pogledu od tzv. “Podgoričkog modela” usmjerena su na efekte restrukturiranja dugova preduzeća sa perspektivom čime se oslobađa prostor za privrednu aktivnost. Za očekivati je da i bankarski sistem, sa visokim nivoom likvidnosti, ali i opterećenjem nekvalitetnim kreditima od 393,9 miliona eura, postupno izlazi iz stava rezervisanosti u pogledu politike plasmana i održavanja visokih kamatnih stopa.\nMjere fiskalne konsolidacije su omogućile da se budžetski deficit krajem aprila svede na nivo od 59,1 miliona eura 1,7% BDP-a, što je pozitivno u odnosu na ne tako davno bilježene zabrinjavajuće relacije i perspektivu skorog dostizanja ravnotežnog nivoa budžetskih prihoda i rashoda. Uostalom, javne finansije, nakon dužeg perioda, krajem godine ulaze u zonu suficita, a javna potrošnja se svodi na nivo od 42,8 % BDP-a.\nJavni dug je, međutim, dostigao 1.990,3 miliona eura, odnosno 56,6% BDP-a što, sa projektovanim rastom do kraja godine do 58,1%, iako ispod mastriškog kriterija i numeričkih fiskalnih pravila u budžetu, svakako indukuje određene tenzije u makro ekonomskom okviru. Ohrabrujuće je, ipak, što će razvojne projekcije, uz dinamiziranje rasta i ovladavanje strategijom upravljanja dugom, doprinijeti postepenom smanjivanju udjela duga u BDP-u do oko 50% u 2017.\nOdržava se i neravnoteža u spoljno-trgovinskoj razmjeni sa zaostajanjem u dinamici izvoza i implementaciji trajne izvozne orjentacije. Strane direktne investicije, iako u 2013. godini superiorne u konkurenciji šest zemalja Jugoistočne Evrope, se dosta sporo efektuiraju (78 miliona eura neto priliva za prva tri mjeseca o.g.), što je svakako u vezi sa uticajem globalnih procesa sporog oporavka ekonomije na smanjenje agregatne tražnje i opasnostima od deflacionih procesa.\nNaravno, posebna senzitivnost postoji prema problemu visoke nezaposlenosti (19,6%), prije svega mladih i obrazovanih ljudi koji su, po prirodi stvari, temelj progresa, uz rizike da se problem transponuje kao nesposobnost društva da mladima pruži šansu, i pored činjenice da zaposlenost bilježi rast (0,9 % u aprilu o.g.).\nUkazujući na neke od tekućih problema, čini se da pažnji javnosti izmiču aktivnosti koje se odnose na Pravce razvoja Crne Gore 2013-2016, dokument koji ima vrlo važno mjesto u sistemu naših obaveza prema evropskoj agendi, a koji, opredjeljujući prioritete razvoja i smjer ulaganja po sektorima i politikama sa konkretnim projektima, ciljano treba da omogući povećanje kvaliteta života i dugoročni razvoj u skladu sa opredjeljenjima evropske Strategije razvoja do 2020. godine i autentičnim interesima. Upravo u skladu sa Pravcima razvoja, u 2013. godini ostvaren je obim ulaganja sredstava iz javnih fondova u iznosu od 86,36 miliona eura, čija je struktura: 9,32 miliona eura za politike u okviru “pametnog rasta”, 66,67 miliona eura u okviru “održivog rasta” i 24,01 miliona eura u okviru “inkluzivnog rasta”, koja je povoljnija od identifikovane polazne pozicije što ukazuje na djelotvornost težnji da se razvoj usklađuje sa standardima razvijenog svijeta.\nSvakako da se sve analize sublimiraju u uspješnosti ekonomske politike da omogući kvalitet života koji počiva na poštovanju univerzalnih ljudskih prava. Čineći prodore u tom pravcu, crnogorsko društvo pokazuje težnju da prihvati dostignuća globalnog civilizacijskog hoda kroz proces sazrijevanja u kojem ima prostora za kritiku nedosljednosti i nesavršenosti u sistemu. Dakako, neminovnost ograničenja naših očekivanja kapacitetom ekonomije, koja se još nije izborila za evropsku konkurentnost i potpuniju valorizaciju sopstvenih potencijala, opredjeljuje naše lične percepcije uspješnosti. Dozvoljavajući, pritom, da je tako prirodna i čovjeku imanentna frustracija uticajem tekućih ekonomskih kretanja na našu svakodnevicu i očekivanjima od strateških pravaca i ciljeva koji nam se čine tako dalekim.\nOvdje možete pogledati tekst u originalu Nekako s proljeca.pdf


FOTO Interetnički zimski kamp na Mrakovici - drugi dan | Hercegovina.Info\nFOTO Interetnički zimski kamp na Mrakovici - drugi dan\nNakon doručka smo se podijelili u dvije grupe.\nJedna grupa je sudjelovala na radionici „Upoznajte svoje tijelo" gdje su upoznati sa značajem određivanja parametara tijela: obim struka, indeks tjelesne mase, masne mase tijela,visina , težina,arterijski pritisak , koji su svim sudionicima radionice izmjereni i interpretirani su im izmjerene vrijednosti. Ukazano je takođe na značaj pravilne ishrane i redovne fizičke aktivnosti.\nDruga grupa je išla na kratak izlet do Jankovića kamena, koje je poznati vidikovac, osim uživanja u ljepotama Kozare, iskorišteno je i da se pokupi smeće koje su nesavjesni posjetitelji ostavili.\nOdržana je radionica „Drugačiji, pa šta" kojoj je cilj bio da upozna sudionike sa osobama sa smetnjama u razvoju. Razgovarano je o pogrdnim terminima koji se koriste za ovu populaciju i kako je neprilično da se isti koriste. Zatim o sportu osoba sa invaliditetom da bi se djeca upoznala sa osobama sa invaliditetom koje su postigle vrhunske rezultate koji su nepomojljiviji i za osobe tipične populacije. Drugi dio čine video prikazi o tehnologiji koja omogućava osobama sa ometenošću da budu ravnopravni članovi društva.\nDruga grupa je uzela sudjelovanje na radionici „Eko kreativko" koja je imala dva dijela edukativno predavanje o načinu prerade otpadnih materijala i mogućnostima reciklaže. Na kreativnom dijelu radionice su izrađivani predmeti za svakodnevnu upotrebu od starih kesa i pomoću pegle.\nSlobodno vrijeme između radionica iskorišteno je za druženje. Nakon večere organizirano je disko veče .\nZapočela sanacija travnjaka Bilinog polja\nALBA Zenica je, kako je bilo i najavljeno, danas započela trodnevni proces obnove travnjaka Bilinog polja. Projekt financira, u cjelosti,…


PRVA PRESUDA: Troškovi obrade kredita nezakoniti! :: Dešavanja u Bijeljini ::\n13. juli 2020. / 16:52\nTo je prva pozitivna presuda ovakve vrste i vrlo je značajna za sudsku praksu, navodi advokat Dalibor Mrša.\n"Ugovori o kreditu su tipski, unaprijed pripremljeni od strane jedne ugovorne strane - banke, što u pravilu implicira da se korisniku kredita ne daje mnogo prostora za bilo kakve izmjene istog. Sve se obavlja po principu 'uzmi, ili ostavi'. Upravo takva situacija daje za pravo banci da se postavlja nadređeno u ugovornom odnosu, između ostalog i po pitanju troškova obrade kredita", kaže Mrša.\n"U ugovornom odnosu mora da se poštuje ravnopravnost strana, ekvivalentnost uzajamnih davanja, svaka strana mora da postupa moralno i da se uzdrži postupaka kojima bi naštetila drugoj strani. S druge strane, sudovi su našli da pored postojeće neravnoteže u međusobnim pravima i obavezama, koji u ovom slučaju u potpunosti idu na ruku banci, nedopustivo je da se ugovorom definiše kako se korisniku kredita na raspolaganje stavlja jedan iznos, a da mu se isplaćuje drugi iznos, onaj koji je umanjen za troškove obrade kredita, a da je ovo i u suprotnosti sa osnovnim značenjem ugovora o kreditu kako ga definiše Zakon o obligacionim odnosima, koji banci pored glavnice i kamate, ne daje za pravo da na korisniku kredita zarađuje i dodatno", ističe Dalibor Mrša.\nFoto: Dalibor Mrša/MONDO Dalibor Mrša


godišnjica tag - Boom93\nGodišnjica rođenja Vlade Divljana\nNa današnji dan, 10. maja 1958. godine rođen je Vlada Divljan, kompozitor, izvođač i stvaralac koji je ostavio neizbrisiv trag na muzičkoj sceni bivše...\nObeležena godišnjica smrti novinarke Dade Vujasinović\nObeležava se godišnjica smrti novinarke Radislave Dade Vujasinović. Tim povodom, predstavnici Nezavisnog udruženja novinara Srbijes, bacili su cveće sa...\nPožarevac obeležio godišnjicu početka bombardovanja\nLokalna samouprava u Požarevcu je prijemom za porodice poginulih policajaca i vojnika tokom rata 1999. godine u svečanim salonima i polaganjem venaca na...\nMiladinović: Demokratska stranka i dalje ostaje verna idejama Zorana Đinđića\nGradski odbor Demokratske stranke u Požarevcu obeležio je 12. mart, godišnjicu atentata na Zorana Đinđića.\nPre 19 godina ubijen premijer Zoran Djindjić\nNa današnji dan pre 19 godina ubijen je premijer Srbije i lider Demokratske stranke (DS) Zoran Djindjić.\nObeleženo 16 godina od smrti Slobodana Miloševića, na grobu Šainović i omladina SPS-a\nPolaganjem venaca na grob u dvorištu porodične kuće obeleženo je 16 godina od smrti Slobodana Miloševića.\nDara je i ove godine tradicionalno taksijem iz Podgorice došla na godišnjicu Miloševića\nNavršilo se 16 godina od smrti Slobodana Miloševića. Na njegovom grobu u dvorištu porodične kuće u Požarevcu tradicionalno su položeni venci. Na grobu se...\nGodinu dana Vlade: Servis predsednika Srbije pregurao dve trećine mandata\nVlada Srbije izabrana 28. oktobra 2020. svoju prvu godišnjicu dočekuje usred najjačeg epidemijskog talasa dosad i jednom nogom u izbornoj kampanji koja će...\nRadiohead novim singlom najavili kompilaciju “Kid A Mnesia”\nJedan od najznačajnijih indie bendova današnjice Radiohead, singlom “If You Say The Word” nedavno je najavio “Kid A Mnesia” – izdanje kojim će obeležiti 21...\nGodišnjica progona najmanje 200.000 Srba iz tadašnje Republike Srpske Krajine u hrvatskoj akciji "Oluja" biće obeležena danas parastosom i polaganjem venaca i...\nDeset godina od smrti Ejmi Vajnhaus\nEjmi Vajnhaus publika je poslednji put imala prilike da vidi u noći između 18. i 19. juna 2011. godine, u Srbiji, na beogradskom Kalemegdanu. Fanovi su...\nIzjava Verana Matića povodom godišnjece ubistva novinara Milana Pantića\nKada govorim o rešavanju slučaja ubijenog kolege novinara Milana Pantića, kroz ovaj slučaj ne mogu da gledam isključivo pojedinca kao izvršioca i konkretnu...\nEXIT: Ponovo ujedinjeni vraćamo život životu!\nPre tačno 20 godina, prvo međunarodno izdanje EXIT festivala po prvi put je, nakon burnih devedesetih, na jednom mestu okupilo veliki broj mladih iz svih...\nSvečanim prijemom danas je obeleženo 110 godina postojanja i rada Predškolske ustanove „Ljubica Vrebalov“.\nObeležena 41. godišnjica od smrti Josipa Broza Tita\nPoštovaoci lika i dela doživotnog predsednika SFRJ Josipa Broza Tita obeležili su i ovog 4. maja godišnjicu njegove smrti.\nDanas sećanje na bombardovanje Beograda 6. aprila 1941. godine\nNizom manifestacija danas će biti obeleženo osam decenija od kako je nacistička Nemačka bombardovala Beograd, 6. aprila 1941, uz velike ljudske žrtve i...\nNa današnji dan 1900. godine rođen je glumac Milivoje Živanović.\nPre 22 godine počelo NATO bombardovanje SR Jugoslavije\nNa današnji dan pre 22 godine počelo je NATO bombardovanje Savezne Republike Jugoslavije (SRJ) u kojem je, za 11 nedelja, prema nezvaničnim izvorima poginulo...\n18 godina od ubistva premijera Zorana Đinđića\nPrvi demokratski premijer Srbije Zoran Đinđić ubijen je na današnji dan pre 18 godina, u dvorištu zgrade Vlade Srbije, u nameri da se zaustavi proces...


2.ŽLS, Ljubovija – Stara Pazova, 87:61 – Lige Košarkaškog saveza Srbije\n2.ŽLS, Ljubovija – Stara Pazova, 87:61\nFer i korektna igra u kojoj je ekipa domaćih zasluženo došla do pobede. Četvrta četvrtina je apsolutno pripala domaćoj ekipi u kojoj je gostujućaekipa postigla samo pet poena, dok je domaća ekipa postigla dvadese i dva.\nPetar Arsenović, Mislim da smo sasvim zasluženo pobedili. Očekivao sam da će biti teška utakmica. Računao sam na prednost domaćeg terena. Prve dve četvrtine smo igrali dobro ali nismo uspeli da rešimo igračicu sa brojem 14 Aleksandru Mužević koja nam je pravila mnogo problema. Nismo imali rešenje, probali smo da je pritismo na celom terenu. Ušli smo problem sa ličnim greškama igračica koje su čuvale nju. Znao sam da ne može da izgura celu utakmicu, na kraju se i videlo da se umorila i počela da greši. Mi smo iskoristili svaku njihovu grešku i kaznili ih u napadu. Mi smo danas bili vrlo raspoloženi za igru i dali smo preko 80 poena što je za nas izuzetno bitno, jer prosečno dajemo jedva preko 50. Mislim da smo imali i veću želju da danas pobedimo. Ključna je bila treća četvrtina koju smo dobro odigrali i postigli prednost. Četvrta četvrtina nam je donela ubedljivo pobedu.\nIva Perić, Ponosna sam na sve moje devojke. Igrale smo složno. Sve smo dale koševe i sve smo se podjednako trudile i želele da pobedimo u ovoj utakmici. Čestitam protivničkoj ekipi na korektnoj i fer igri.\nMužević Aleksandra, Čestitam protivniku na fer ikorektnoj igri i pobedi. Mi smo se trudili. Bili smo u egalu čak smo vodili sve do treće četvrtine, ali nas je u četvrtoj četvrtini stigao umor. Falio nam je naš centar koji se povredio. Priključiće nam se sledeće kolo.\n2.MLS, Radnik – Železničar, 82:63\nRODA JLS, Actavis Academy – Vojvodina, 95:77


Mali veliki šengen - mediji.net\nMali veliki šengen\nŠekspir je rekao da bi ruža jednako mirisala i da se drukčije zove, a „malošengenski” narodi to isto kažu prizemnije lirično: zovi me i loncem, samo me nemoj razbiti. Ako se metafora bosanskog lonca već prečesto koristila kao simbol sukoba, vreme je da balkanski lonac počne da priziva ideju lepote jedinstva u različitostima\nAko postoji simbol ujedinjene Evrope, to je putovanje bez graničnih kontrola. Naročito za već malo starije generacije, koje pamte hladni rat, to je najjača moguća ilustracija progresa, jača čak i od činjenice da i u Portugaliji i u Finskoj i u Holandiji i u Grčkoj, kafu, vožnju taksijem, knjigu u knjižari ili suvenir na uličnom štandu plaćaš u evrima.\nministar spoljnih poslova ivica dačić primio je danas novoimenovanog ambasadora hrvatske u srbiji hidajeta biščeviha, a tokom razgovora izraženo je uverenje da je u obostranom interesu da odnosi između dve zemlje budu stabilni i sadržajni, saopštilo je miPreko 11400 vesti\nEpidemiolog i član Kriznog štaba Predrag Kon upozorio je da vanredno stanje u Srbiji nema alternativu i da "ćemo inače pući k'o zvečka".Medicinski deo Kriznog štaba je na sednici u ponedeljak, na kojoj se razgovaralo o uvođenju novih mera zbog pogoršanja epidemiološke situacije, predložio...\nU "Kaljavim gumama" Gorica je žena koja je lako odustala od života, a za Ženu kaže: Sve smo mi pomalo Vesna\nNaša istaknuta glumica započela je svoje umetničke staze u 2021. u seriji „Kaljave gume“ u liku Vesne, od života umorne sredovečne udovice, kojoj se ređaju dogodovštine kad započne nov život u Kanadi. I ovaj lik, baš kao i svi ostali koje je donela u šest decenija glumačkog staža, publici je praznik...\nSrbija donirala BiH 5.000 doza vakcine Astra Zeneke\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić uručio je u Sarajevu članovima Predsedništva BiH 5.000 doza vakcine Astra Zeneke, koju je Srbija donirala Federaciji. Članovi Predsedništva zahvalili su na donaciji i poručili da ona može da znači i početak "relaksacije ukupnih odnosa".Član Predsedništva...\nSmuti je više od osvežavajućeg napitka, već predstavlja i zdravlje u čaši, ponekad čak i kompletan obrok\nNe želi uspomene na bivšeg muža: Anđelina prodala Bredov poklon za više od 11,5 miliona dolara FOTO


Od sada i personalizovana obaveštenja | Vesti o zapošljavanju | Poslovi Infostud\nOd sada i personalizovana obaveštenja\nDo sada ste se sigurno navikli na obaveštenja u gornjem desnom uglu našeg sajta, gde vas obaveštavamo o novostima, pozivamo da učestvujete u istraživanju, pročitate neki zanimljivi ili koristan tekst, da se prijavite za online događaj koji organizujemo.\nKako su vaše reakcije na ova obaveštenja bile pozitivne, odlučili smo se da ih personalizujemo i povežemo sa vašim korisničkim nalogom! :)\nOd sada, u obaveštenjima, osim opštih, možete pronaći i ona koja smo pripremili baš za vas. Ukoliko ste sačuvali neki oglas, obavestićemo vas 2 dana pre isteka ovim putem, kako ne biste propustili rok. Takođe, ako ste iz nekog razloga prekinuli proces konkurisanja, na ovaj način ćemo vas obavestiti o tome i podsetiti da konkurisanje dovršite.\nU svakom trenutku možete pogledati sve aktuelne notifikacije u svom nalogu, klikom na zvonce u gornjem desnom uglu. Na stranici sa svim obaveštenjima možete isključiti/uključiti ona koja se odnose na sačuvane poslove i nedovršene prijave za posao.\nSviđa mi se 278\nKomentari na vest (11)\nImate moje pohvale, ali i par zameraka...Osim što mi izuzetno smeta što ne znamo status svoje prijave (dok ne prodje neko vreme i shvatimo da potencijalni poslodavac nije zainteresovan), takodje mi smeta i što nije navedena adresa rada...Znači ako sam ja iz Pančeva, a radno mesto u Beogradu gde je to u Beogradu? Sedište firme je jedno, a adresa rada drugo. Vrlo je moguće da je radnik potreban na Karaburmi, što meni lično odgovara, a sedište firme je na Autoputu za Zagreb. Znači, trebalo bi navesti tačnu adresu ukoliko je to moguće. U principu ovo i nije zamerka nego "mala" sugestija koja će, ako budete uspeli da je primenite, nama svima puno značiti. S poštovanjem, Sanja.\nPoštovana Sanja, nažalost, obe stvari zavise od poslodavca. Koliko god se trudim da skrenemo pažnju poslodavcima na značaj povratne informacije o ishodu konkursa, pomaci su veoma mali. Što se tiče tačne lokacije, početkom juna smo istakli ovu informaciju (zajedno sa smenama u kojima se posao obavlja) u zaglavlju oglasa. Ukoliko poslodavac ne navede tačnu lokaciju, nažalost, ne možemo prikazati tu informaciju.\nja sam se lično uverio preko kolege koji je prešao u drugu firmu,koji mi je javio da iz te kompanije neće pozivati zaposlene iz susedne firme jer imaju prećutan dogovor o tome.Toliko o diskriminaciji u zapošljavanju a svim oglašivačima je u interesu da poslodavci raspisuju konkurse za posao baš preko njihovih sajtova.Takođe malo kompanija se zahvalilo na učešću na konkursu ili u većini slučajeva nikoga ni ne obaveštavaju rezultatima konkursa.Znači da nemam kolege i prijatelje u drugim firmama ništa od obaveštenja vezanih za posao ne bih ni dobio.Zanimljiva mi je situacija da se objavi posao za rad u inostranstvu ali tek kad kliknete na oglas da ga otvorite do kraja vidite da piše samo sa papirima EU.Pa zašto odmag na početku oglasa ne napišu tu važnu informaciju.Verovatno se na taj način broje pregledi tog oglasa a koliko ih je stvarno konkurisalo to se ne zna.Mislim da oni koji imaju paire EU i ne čekaju poso u Srbiji jer već otišli.\nNije ovde rec da pišeš o drugima već da iznosiš svoje mišljenje vezano za svoje poslove na koje si konkurisala .Verujem da dobro stojiš sa maternjim pa bih te zamolio istim da se maneš izvesnog S.Trifunovića i da vidiš da u Vladi Srbije ne traže još kojeg kolektora kako bi reko naš Gidra.Pozdrav Marina\nŽelela bih da prokomentarišem jednu drugu stvar koju sam primetila na ovom sajtu. Naime, često se dešava da u odeljku ''O poslodavcu'' navedete šture i nepotpune informacije, naročito kada se odnosi na strane kompanije sa sedištem van naše zemlje, ili na manje poznate domaće firme. Navesti tačnu adresu firme na čiji konkurs se prijavljujete u propratnom pismu je iznad svega profesionalno; da li je normalno da ja, kao potencijalni kandidat, izigravam Šerloka Holmsa ili profajlera, ne bih li pronašla preciznu adresu poslodavca recimo u Sjedinjenim državama? Naravno da nije normalno, ali profesionalni kandidat i to mora da radi; u suprotnom, ostaviće utisak nemarišne i neprofesionalne osobe. Još nešto, komentar osobe koja se predstavila kao izvesni S. Trifunović trebalo bi ukloniti, ako vam je stalo do ugleda. Objašnjavati nekome kako se konkuriše i priprema za razgovor za posao, uz ortodoksno nepoznavanje pravopisa maternjeg jezika je baljezgarija, osim ukoliko tražite posao šofera; to je njegov nivo, očigledno. Napokon, reč-dve o komentaru gospodina Nikolića, koji, kako veli, već deset godina koristi Vaš sajt i veruje kako se vi iz petnih žila trudite da svakome nađete posao. Oprostite, ali, ovo je urnebesno! Nije pristojno dalje komentarisati.\nHteo bih da kažem korisicima Infostuda da je nemoguće da oni izvrše selekciju jer to rade ljudski resursi ili vlasnici a ja sam isto kao i vi ,onaj koji trazi posao preko Infostuda.Uporedite samo poslove i broj koliko možete da pronađete na Infostudu u odnosu na N.S.Z( biro). Tamo je vrlo malo poslova,a ovde uvek imate najbolju ponudu poslova.Neko sam ko već dugo godina koristi Infostud i ko je preko njih našao nekoliko poslova. Pogledajte malo način na koji su nam oni objasnili kako da konkurišemo i kako da se spremimo za razgovor jer su meni olakšali bar 50-60% prilikom ispitivanja. Verovatno mislite da sam ja neko koga je Infostud unajmio da pišem sve lepo o njima.Za opšta pitanja koja sve više obavljaju agencije za ljudske resurse ovde možete pronaći dosta odgovora jer se sve vise vrše psihološke procene kandidata na osnovu odgovora koje dajemo na tim razgovorima za posao(intervjui) Nije ipak tako,stojim na raspolaganju da svakom objasnim da je ipak istina da se ovde mogu dobiti poslovi dobri a i poslovi u inostranstvu.Bio sam u Sloveniji a kontakt sam video na Infostudu.Siguran sam da je Infostud najbolje pripremljen za pronalazak poslova i pokazali su veliki napredak u svim sferama njihovog posla. Oni su prvi uveli statistiku prijavljenih kandidata kao i koje smene se rade a jedan od boljih detalja za nas je i podatak koji se od skora pojavio a vezan je za platu. Zato koristite Infostud i kada imate posao jer nikad ne znate kada će se pojaviti novi posao koji moze u mnogome da vam bude bolji i da vam olakša trenutnu materijalnu situaciju.Kao što oni nas selektuju tako i mi treba da selektujemo njih. Pozdrav i Infostudu i svim korisnicima Infostuda.\nAko se azurnost u odzivu softvera moze zvati personalizacija, onda je to iz vasega ugla personalizacija. Proces konkurisanja koji favorizujete, odavno je proceduralno prevazidjen, jer je nedelotvoran. U meri u kojoj se "recruiter" razume u specificnost i slozenost posla koji neko treba da obavlja, u toj istoj meri je njihovo misljenje samo proceduralno formalno i beznacajno. Da biste stigli do zeljenog tacnije decentnog posla, morate platiti, jer su konkursi u Srbiji i sire koruptivno zahvaceni. To i jeste razlog sto sve manji broj ljudi koristi sajtove sa objavljenim konkursima, a jos ih manje konkurise. Kao pomocno i samo informativno sredstvo elektronskog obavestavanja, infostud moze imati smisla za postojanje. Kada u konkursu budete ojavili postojecu e mail adresu direktora privrednog drustva koje oglasava i maticnog drustva, tada ce mozda biti moguce zaposljavanje. Srdacno.\nsve pohvale...najiskrenije divni ste\nkoristim vas sajt 10 mozda i vise godina i bas ste uporni da svakome nadjete posao -za svaku ste pohvalu,ali svi znamo kako se sada dolazi do posla ,veza ,novac,stranka,ipak hvala na vasem trudu


Cena Suncokreta 2019 | Strana 8 | Poljoinfo\nPrvo Prethodna 8 od 16\nPonude na 31,5 +pdv\nReagovanja: nedeljkosavic012 i Darko Dren\nKod nas digli na 30 akont.\nI ja video 31,5 + pdv, ali franko njihov silos.\nBaća to kod Sole komerca?\nNije kod Soleta,druga firma je u pitanju. Preko OZZ.\nNama su ponudili terminski 31,40din\nKod nas svi nesto daju 30 din akontaciju\nU vrscu 27 akontacija\nĆuprija 27 akontacija, kažu da neće preko 29 da bude kod nas.\nKod nas isto to nude ali franko uljara Dijamant.Lokakni placaju akontno 32.\nKo placa 32?\nVidim viktorija izasla sa konacnom cenom 29,5\nKonačna cena suncokreta 29,5 dinara, za soju se očekuje 35, kukuruz 13,5 - AgroSmart\nViktorija grupa, najveći otkupljivač uljarica u Srbiji, objavila je konačnu cenu za suncokret roda 2019....\nOpet neko pise gluposti. Uvozni suncokret placaju 30E jer je sveden na jus, a nas 29.5 dinara jer vlage i primesa. Pa i nasem prvo odbiju vlagu i prljvstinu pa ciste kile placaju. Ovo su price za budale.\nJa naplatio danas suncokret po 32 dinara.\nTURSKA – Novi namet na uvoz suncokreta od 1. februara 2020. godine. Povećana je uvozna carinska taksa sa 20% na 27% – minimalna obračunska cena pri uvozu suncokreta je 450 US dolara za tonu i na nju se obračunava carina.\nS obzirom da su određene takse uvedene pre mesec/dva dana za većiu EU članica na poljoprivredne proizvode, kao odgovor na uvedene sankcje Turskoj, a naša država ima bezcarinski sporazum o isporuci prerađenog, neprerađenog suncokretovog ulja i suncokreta, pitam se po kojoj ceni naši prodaju Turskoj?\nboki_geo je napisao(la):\nJadran kaze da placa 30.\nJa imam ponudu za 31+pdv za konacnu.\nTo mu dođe dobra cena.\nАконтација 30 дин.\nTo mu dodje 33.5


Art magazin - Izložba Parisko iskustvo Save Šumanovića\nNOVI SAD. Spomen-zbirka Pavla Beljanskog predstavlja od 13. septembra do 6. oktobra 2013. izložbu "Parisko iskustvo Save Šumanovića" koja je realizovana u saradnji sa Muzejem savremene umetnosti u Beogradu. Postavka predstavlja 11 dela Save Šumanovića iz zbirke Muzeja savremene umetnosti u Beogradu i 6 dela iz Spomen-zbirke Pavla Beljanskog, nastalih tokom tri perioda njegovog boravka u Parizu, kada je važio za najdarovitijeg među jugoslovenskim umetnicima prisutnim na sceni francuske prestonice.\nSava Šumanović - Kompozicija sa satom, 1921. (MSU)\nIzabrana dela (15 slika i 2 crteža) predstaviće teme i motive kojima se Šumanović bavio kao predstavnik pariske škole: gradske predele, pejzaže, mrtve prirode i aktove. Centralni eksponati izložbe biće monumentalne slike Doručak na travi (1927) i Veliki akt (1929). Postavka će biti dopunjena retko izlaganim pismima koje je slikar slao iz francuske prestonice, kao i geografskim prikazom Monparnasa i najvažnijih mesta u Parizu na kojima je živeo i radio.\nUmetnost Save Šumanovića (Vinkovci, 22. januar 1896 – Sremska Mitrovica, 30. avgust 1942) obeležile su godine školovanja i življenja u Zemunu, Zagrebu, Parizu i Šidu, u kojima se formirao njegov prepoznatljiv slikarski senzibilitet. Nakon boravka u ateljeu kod Andre Lota početkom dvadestih, mada naklonjen slikarstvu Pola Sezana i Vinsenta Van Goga, Šumanović gradi sopstveni izraz u pravcu sinteze kubističkih i konstruktivističkih načela, naglašenih ekspresivno raskošnim i gustim nanosima boje. Dominantne teme su pejzaži kao i ženski aktovi, smešteni u prirodu ili enterijer. Ciklus Šidjanke otkriva suštinu Šumanovićevog slikarskog izraza, priznatog u okviru antologije kolorističkog slikarstva nacionalne istorije umetnosti.\nIzložba Parisko iskustvo Save Šumanovića je rezultat zajedničkog rada autorki, istoričarki umetnosti dr Jasne Jovanov i Gordane Krstić Faj. Kustos izložbe je Marta Đarmati.\nTokom trajanja izložbe (13. septembar – 6. oktobar 2013) organizovan je raznovrstan prateći program u vidu projekcije dokumentarnog filma "Putevi" Aleksandra Petrovića iz 1958. godine (19. septembar 2013) i tumačenja postavke (3. oktobar 2013).


Priča između kopačke i štikle – Fudbalski sudija Marina Višnjić OTVORENO O RUŠENJU USTALJENOSTI! | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nPriča između kopačke i štikle – Fudbalski sudija Marina Višnjić OTVORENO O RUŠENJU USTALJENOSTI!\n- Ivan Hijavata Radulović - Dec 3, 2018\nKada pomislimo na fudbalskog sudiju, sasvim sam siguran da vam prvo ne padne na pamet devojka. Međutim, vreme se menja, a sa vremenom i ustaljene norme. Jedna od devojaka koja ”ruši” nepisana pravila jeste Marina Višnjić. Ona je dokaz da osoba svojim trudom može da ostvari svoje snove za kratko vreme samo ukoliko dovoljno veruje u sebe. Marina niže uspehe od kojih su pored ostalih vredni pomena uloga sudije za kvalifikacije za Evropsko prvenstvo do 17. god za devojke u Holandiji, kvalifikacije za Svetsko prvenstvo seniorki u Moldaviji i kvalifikacije za Ligu Šampiona u Ukrajini, finale turnira u Švedskoj za devojčice između PSG i Espanyol.\nKragujevčanka se nalazi na Fifa listi, a trenutno sudi muškarcima Srpsku ligu ”Zapad”, i Super ligu za žene. Pored toga, Marina je uvek brinula o svom obrazovanju, pa se može pohvaliti diplomom Ekonomskog fakulteta.\nKada će to da je žena sudija prestati da bude “vest” i početi da se podrazumeva kao nešto uobičajno?\nIskreno smatram da prisustvo žena u fudbalu danas i nije toliko iznenađenje, te da predrasude o tome polako nestaju. Kao potvrda tome jeste činjenica da devojke danas sude više rangove takmičenja u muškom fudbalu, kao što su Prva i Super liga. Svakako da i dalje postoji određena rezervisanost prema ženama u fudbalu, ali se iskreno nadam da će se većim angažovanjem devojaka postići ravnopravnost kako u ostalim sportovima tako i u fudbalu.\nMožete li da nam izdvojite tri osnovne osobine vrhunskog sudije?\nVrhunski sudija treba da poseduje niz karakteristika, a kao najznačajnije izdvojila bih autoritet, pravičnost i integritet.\nOsećate li da postoje neke predrasude prema vama zbog toga što ste žensko, i na terenu i van njega?\nGeneralno, mislim da i dalje postoje predrasude, ali u dosta manjoj meri nego ranije. Na terenu možda i postoje predrasude, ali me one svakako ne dotiču. U početku je postojao osećaj nesigurnosti, ali je vremenom sa sticanjem iskustva i građenjem ličnog integriteta sve preraslo u lično zadovoljstvo. Privatno, van terena, kada je pištaljka po strani, predrasude nestaju. Čak šta više, ljudi, posebno muško društvo, sa oduševljenjem reaguju na to da se bavim fudbalskim suđenjem i rado sa mnom prokomentraišu svaku utakmicu.\nOtkud tolika ljubav prema sportu, da li redovno pratite i gledate fudbal?\nLjubav prema sportu postoji od malih nogu. Kratko sam trenirala košarku, ali fudbal je nešto što me je uvek privlačilo. Ispunjuje me da redovno pratim i gledam utakmice, s tim da se posebno fokusiram na suđenje sa ciljem profesionalne edukacije.\nKako su reagovali momci u vašem mlađem peridu života na to da ste fudbalski sudija? Da li je nekoga to odbijalo?\nOdluka da se posvetim sudijskom pozivu naišla je na različite reakcije. Iako je u ranijem periodu većina muškog društva smatralo to krajnje simpatičnim, svakako da su postojale kritike i predrasude prema mom prisustvu i generalno prisustvu devojaka u fudbalu. Iz ličnog iskustva mogu reći da bilo kakve predrasude, koje su svakako postojale, nisu me obeshrabrile niti uticale na promenu mog stava. Uz podršku porodice, i svog verenika, koji je inače takođe fudbalski sudija, uspela sam da istrajem u svemu tome.\nKoji su tvoji krajnji ciljevi u ovom poslu?\nKrajnje ciljeve smatram kao određenu granicu. Fokusiram se ka postepenom sticanju znanja i profesionalnom usavršavanju. Uvek sebi postavljam novi cilj, viši i zahtevniji i trudim se da radom i zalaganjem dam svoj maksimum i taj cilj ispunim. Iskrena želja mi je da jednog dana sudim Svetsko i Evropsko prvenstvo za žene.\nDa li si lično svojim radom razbila neke predrasude koje se tiču toga da se jedna devojka bavi fudbalom, u ulozi sudije?\nSmatram da jesam. Kako svojim ličnim radom, tako i podrškom od strane relevantnih institucija u fudbalu, uspela sam donekle da promovišem prisustvo žena u fudbalu i time u određenoj meri promenim svest ljudi i okoline.\nKada se rodila ljubav prema sportu?\nFudbal sam zavolela od malih nogu igrajući sa braćom i ostalim dečacima u naselju i školskom dvorištu. Fudbalska igra mi je bila privlačna, tako da sam odlučila da se aktivno uključim i treniram. Sa još nekoliko devojčica, priključila sam se školi fudbala „Fitness“. Zajedno sa dečacima trenirala sam i igrala utakmice 2 god. Kasnije sam nastavila da treniram u ženskom fudbalskom klubu „Šumadija“ iz Kragujevca. U tom klubu provela sam 5 god, a nakon toga još godinu dana u ženskom fudbalskom klubu „Napredak“ iz Kruševca.\nImala sam želju da se oprobam i u suđenju fudbalskih utakmica, tako da sam odlučila da završim Školu za fudbalske sudije. Već tada sam shvatila da mi je suđenje bilo privlačnije i interesantnije, i 2008. god sam aktivno počela da sudim. U sudijskom pozivu zaista uživam i trudim se da pružim svoj maksimum.