Mađarska - Putovanja.info\nViše Naslovna Utisci putnika Svet Evropa Mađarska\nAutor sanjita, za destinaciju Sent Andreja,13 jan 2014\nŽelim da podelim svoja iskustva povodom jednodnevne posete Sent Andreji. Gradić je predivan, uredjen, mislim da je centar grada pod zastititom UNESCO-a kao svetska kulturna bastina.\nOvo je jedno od najvecih srpskih naselja na severu Evrope, koje je nastalo nakon povlacenja Srba pod Turcima. Nama jeste istorijski znacajno, jer je tu zivelo 8000 srspkih porodica od 17 veka na ovamo, a sada su se Srbi uglavnom integrisali u lokalno madjarsko stanovnistvo. Srbi su dobili posebne privilegije od strane madjarskog kralja, jer su bili dobri trgovci i lojalni sugradjani.\nIzlet je trajao 3 sata. Obisli smo trg Vuka Karadžića, kuću Jakova Ignjatovića, centar mesta, Esnafski srpski krst, Beogradsku crkvu koja je aktivna i ima zive svakodnevne liturgije. Crkva ima predivan ikonostas sa ikonama oivicenim zlatnim ramovima. Mozete da ostavite prilog u dinarima i zapalite svece. U okviru crkve je i Muzej koji cuva pravoslavne srpske relikvije od 17 veka do danasnjih dana. Ulay u muzej je oko 2 evra. Sve je veoma uredjeno.\nMesto podseca na Sremske Karlovce, ima posebnu draz kaldrmisanih ulica i malih zanatlijskih kuća zivopisno obojenih. Prepun je malih galerija, prodavnica suvenira, kafea i restorančića. Pored Dunava je uređeno šetalište sa dugačkim kejom. Popili smo odličan espreso u kafeu na dunavskom šetalištu. Cena dva espresa sa kiselom vodom i mlekom je bila oko 2, 5 evra.\nMislim da su suveniri jeftiniji u Sent Andreji nego u Budimpešti. U glavnoj ulici se nalazi i Muzej marcipana koji nismo stigli da obidjemo. Moj utisak je predivan, zaista bih pogresila da se nisam odlucila za ovaj izlet. Preporucujem svakome da obidje Sent Andreju, makar i na 3 sata. Na ovaj način cemo spoznati i našu istoriju i kako je treba čuvati u drugoj državi. A ujedno ćete se i dobro provesti. Pozdrav.\nAutor vladacv, za destinaciju Morahalom,26 sep 2011\nAutor laguna, za destinaciju Balaton,4 avg 2010\nDatum boravka: 30.06.2000.\nBilo je davno ali je bilo prelepo. Balaton je jedno mesto koje svakako treba poisetiti. Ljubazna usluga, sve je cisto, lepo, zivo, puno turista. Jezero je fantasticno. cena se ne secam al mislim da tada nisu bile jake\nDiskusije za: Mađarska\nPutopisi za: Mađarska\nNaslovna Utisci putnika Svet Evropa Mađarska


Izbor restorana i keteringa za svadbu – Moja svadba\nIzbor restorana i keteringa za svadbu\nby Moja svadba · Published 11. oktobra 2011. · Updated 16. novembra 2011.\nIzbor restorana, keteringa ili sale za svadbe zavisi pre svega od broja gostiju i od vaših mogućnosti. Svadbenu svečanost do 80 zvanica preporučljivo je organizovati u nekom od restorana, dok veće svadbene svečanosti možete organizovati u nekoj od posebno opremljenih sala za venčanja.\nUkoliko planirate da se venčate u toploj letnjoj noći, svakako razmislite o romantičnim poluotvorenim šatorima i keteringu.\nZavisno od veličine vaše svadbene svečanosti i broju zvanica, biće potrebno rezervisati restoran, salu za venčanje ili šator i ketering.\nZa veća venčanja potrebno je izvršiti pripreme i rezervacije i 12 meseci ranije. Velika potražnja za slobodnim terminima počinje dolaskom lepših i toplijih dana, nakon posta, jer se tokom posta i verskih praznika ne organizuju venčanja.\nValja napomenuti da je potražnja za mestima za svadbenu svečanost prilično velika ako je reč o svečanostima za više od 150 ljudi, jer takvih sala nema mnogo, a neretko su rezervisane i po godinu dana unapred. Nikako vam ne preporučujemo mesto za svadbu u kojem niste bili na nekoj svadbenoj svečanosti, osim ako vam ga nije preporučio neko ko je na tom mestu imao vlastitu svadbenu svečanost.Prilikom rezervacije vodite računa o rasporedu i broju mesta za stolovima. Pretpostavljamo da ste napravili popis zvanica i da znate njihov približan broj. Ne zaboravite da dodate desetak mesta za muzičare, fotografe i slične goste. Standardni svadbeni meni i piće naplaćuju se najčešće po zauzetom mestu, a cena varira od ugostitelja do ugostitelja, i kreće se od 15-45€ po osobi.\nNext story Najmlađi na veselju\nPrevious story KI – KI


Od naziva do adrese | PC Press\nOd naziva do adrese\n6. juni 2017. 7. avgust 2017. PC Press\nKako se nazivi domena koje otkucate u komandnoj liniji browser‑a transformišu u brojeve koji omogućavaju vezu sa željenim sajtom? Nije to samo pitanje iz opšte računarske kulture već i informacija neophodna da biste sajt učinili bezbednim. Kroz nekoliko tekstova upoznaćemo rad DNS servera i njegovo sigurno konfigurisanje.\nInternet je globalna računarska mreža s nekoliko stotina miliona računara koji međusobno komuniciraju i razmenjuju informacije. Za korisnika, svaki od ovih računara ili servisa koji oni pružaju može biti identifikovan preko jedinstvenog imena – naziva domena. S druge strane, računari i elementi mreže, koji omogućavaju komunikaciju preko Interneta, koriste nizove brojeva – IP (Internet Protocol) adrese.\nDNS u korenu\nSvi korisnici Interneta koriste DNS (Domain Name System) da bi se povezali sa odgovarajućim internet servisom. Sistem naziva domena (DNS) distribuirana je baza podataka o nazivima računara i servisa na Internetu. Uloga DNS‑a je da korisnicima omogući povezivanje računara na Internetu, a da pri tome oni koriste slovne izraze koji se lako pamte. Mnogi od vas već znaju, ili su čuli, da računari međusobno komuniciraju preko numeričkih IP adresa. Pojednostavljeno, DNS je „IP imenik“ koji nazive računara i servisa povezuje sa odgovarajućim IP adresama (brojevima).\nDNS sistem mora da bude uvek dostupan, pouzdan, brz, fleksibilan i proširiv. On, kao i mnogi drugi distribuirani računarski sistemi, ima svoje bezbednosne slabosti. Specifičnost DNS sistema, njegova globalna uloga i namena da pruža uslugu svim korisnicima interneta, uticala je da se prilikom njegovog razvoja ne obrati velika pažnja na njegovu bezbednost. Povećanje broja korisnika, naročito onih zlonamernih, poslednjih godina dovelo je u fokus bezbednost DNS‑a.\nPored činjenice da je DNS jedan od ključnih internet servisa, njemu se ne pridaje dovoljno pažnje. Pre svega to ne rade sistem administratori i ostali ljudi koji su zaduženi za bezbednost računarskih sistema. DNS je veoma moćan, sveprisutan i uglavnom ignorisan, što je veoma opasna kombinacija.\nOrganizacija domenskog prostora\nOsnovni razlog postojanja DNS‑a jeste da omogući dodeljivanje jedinstvenog internet naziva servisima i računarima. Jasna korist ovakvog pristupa jeste lako pamćenje internet naziva servisa, kao što su veb strane ili adrese elektronske pošte, umesto niza brojeva sadržanih u IP adresama tih servisa.\nSlika 1: Hijerarhijska organizacija DNS sistema\nJednako je važna i činjenica da DNS omogućava odvajanje naziva servisa od njegove lokacije. Servisi mogu da menjaju fizičku lokaciju, a da pri tome ne menjaju svoj internet naziv. Ista veb stranica jednog dana može da se nalazi u Beogradu, a već sledećeg u Tokiju ili Melburnu, a da korisnici to i ne primete. Promena se (osim prebacivanja sadržaja veb stranice na drugu lokaciju) ogleda jedino u promeni IP adrese u DNS zapisu internet naziva tog servisa.\nStruktura DNS‑a sastoji se od velikog broja globalno raspoređenih računarskih i komunikacionih uređaja. Na samom vrhu DNS strukture nalaze se root serveri koji sadrže podatke o domenima najvišeg nivoa (TLD), kao što su: .rs, .ca, .se, .com, .net itd. Za svaku TLD zonu postoji DNS struktura koja sadrži podatke o domenima drugog nivoa (.co.rs, rnids.rs, cisco.com…). Analogno, za svaku zonu drugog nivoa postoji struktura sa odgovarajućim DNS podacima za tu zonu, kao na slici 1.\nSlika 2: DNS upiti se razrešavaju u nekoliko koraka – od hijerarhijski viših nivoa ka nižim\nHajde da ispratimo jedan DNS upit s računara korisnika. Računar korisnika zna adresu nekog DNS servera (to je najčešće DNS server internet provajdera ili DNS server kompanije). Kada korisnik u adresnu liniju veb browser‑a unese adresu www.rnids.rs, računar će poslati upit tom DNS serveru očekujući kao odgovor IP adresu veb strane RNIDS‑a. Postoji velika šansa da DNS server vašeg internet provajdera zna IP adresu www.rnids.rs jer su mnogi njegovi korisnici pre vas imali isti zahtev i DNS server ju je zapamtio, odnosno keširao (cached u DNS terminologiji), i vaš računar će odmah dobiti odgovor. DNS keš ima dvojaku ulogu, da ubrza nalaženje odgovarajuće IP adrese za popularne internet servise, ali i da smanji opterećenje globalnog DNS servisa, jer upiti ne idu dalje od prvog DNS servera koji je poznat vašem računaru.\nPročitajte i: Sedma RSNOG konferencija 30. novembra onlajn\nSlika 3: Put kojim korisnik stiže do IP adrese servera\nAko internet adresa koju je korisnik tražio, u ovom slučaju www.rnids.rs, nije poznata vašem DNS serveru ili hijerarhijskim serverima za keširanje, upit koji je njegov računar poslao stići će do samog korena globalnog DNS sistema, do root servera, tačnije do jednog od trinaest root servera. Root serveri predstavljaju poseban set hijerarhijski najviših DNS servera koji znaju adrese autoritativnih DNS servera za hijerarhijski najviše delove internet naziva, tj. za deo adrese sdesna nalevo do tačke. To je u našem slučaju .RS, ali root serveri znaju i IP adrese autoritativnih DNS servera i za ostale domene najvišeg nivoa, ili TLD (Top Level Domain), kao što su: .com, .net, .org, .edu, .it, .uk, .se, .de, .срб, .rf…\nKada računar pošalje DNS upit, vaš DNS server, ukoliko mu nije poznata adresa servisa koju ste tražili, pokušaće da razreši (resolve) tu IP adresu i poslaće upit jednom od root servera. Root server neće proslediti odgovor sa IP adresom za www.rnids.rs, pošto mu ona nije poznata, već će DNS serveru (resolver‑u) korisnika poslati listu DNS servera koji su autoritativni za .RS. Tada će DNS server korisnika poslati nov upit prvom s liste DNS servera koji su autoritativni za .RS, ali ni od njega neće dobiti IP adresu za www.rnids.rs, već listu autoritativnih DNS servera za rnids.rs. DNS server ponovo šalje upit prvom s liste autoritativnih DNS servera za rnids.rs, i od njega dobija IP adresu za www.rnids.rs, koju smešta u svoju memoriju (kešira je za slučaj da se u nekom određenom intervalu ponovi isti upit) i prosleđuje je računaru korisnika. Treba napomenuti da proces razrešavanja IP adrese obično traje manje od 100 milisekundi i da krajnji korisnik to vreme praktično i ne primeti i nije ni svestan koliki je put u stvari prešao njegov DNS upit (slika 2).\nSada i računar korisnika zna IP adresu računara na kome se nalazi veb strana RNIDS‑a i povezuje se sa veb servisom na adresi 87.237.205.199 i u korisnikovom browser‑u prikazuje traženu veb stranu (slika 3).\nDNS servis je jedini centralizovan i hijerarhijski organizovan servis na Internetu. Uz to, od svog nastanka DNS servis veoma se malo menjao i stoga je razumljivo da DNS serveri, zbog svog značaja, predstavljaju stalnu metu zlonamernih korisnika Interneta. Ciljevi napadača mogu biti različiti, od političkih i verskih do materijalnih ili jednostavno destruktivnih. O napadima na DNS servere i odbrani od njih govorićemo u sledećem broju našeg časopisa.\nTekst je realizovan u saradnji s Registrom nacionalnog internet domena Srbije, RNIDS.\nTagovi: DNS server, RNIDS, Servis, TLD, Top Level Domain\n← Bez inovacija nema napretka\nNa 10. rođendan Vip uveo NEOgraničene razgovore i SMS →


PRVI UTISAK JE ZAGARANTOVAN: Uz ove savete! | Happy BSC portal\nČinjenica je da vas ne mogu svi voleti, ali postoje neke sitnice, koje će vam pomoći da pri upoznavanju novih ljudi ostavite pozitivan prvi utisak i postanete društveno prihvaćeni u gotovo svakoj situaciji.\nDa biste se dopali drugima, potrebno je da pokažete srdačnosti, spoznate ono lepo u njima i pokažete da su se i oni dopali vama. Kako se ne biste opterećivali utiskom koji na sagovornike ostavljate, ključ je da fokus sa sebe prebacite na svog sagovornika, na taj način ćete se opustiti, a osobi sa kojom razgovarate posvetićete dodatnu pažnju, što će joj se posebno dopasti.\nAko želite da ostavite dobar utisak, morate biti svesni svog držanja, i govor tela, jer je to prva neverbalna poruka, koju o svojim mislima šaljete okolini. Potrudite se da vaš govor tela bude otvoren, kako biste sagovornicima pokazali da se radujete da ih upoznate.\nPokažite interesovanje za svog sagovornika i poslušajte pažljivo ono o čemu vam govori. Pokažite potpuno interesovanje i postavite pitanje, koje će produbiti razgovor. Danas pažnja i poštovanje nedostaju svakome, pa ako mu priuštite svoju pažnju i pokažete interesovanje, velika je verovatnoća da ćete ostaviti zaista pozitivan utisak, pre svega dobro vaspitane osobe, pune poštovanja.\nU užurbanom vremenu, kada nemamo dovoljno vremena da svakom poklonimo pažnju, ljudi su postali željni lepe reči. Zato uvek dajte kompliment kada osetite želju da to uradite. Ljudi vole kada osete da ih cenite, a posebno kada znaju da su vaše reči iskrene i od srca.\nNeretko, ljudi izbegavaju da budu ono što jesu, kako bi se drugima više. Pretvaranje se jednostavno prepoznaje i najčešće je glavni razlog, što vas drugi odbacuju. Ako ljudi prepoznaju vašu prirodu, mnogo su veće šanse da ćete im se dopasti, nego da se pretvarate da ste neko ko niste. Ceniće vas zbog iskrenosti i spremnosti da im pokažete ko ste vi zaista.


RT: Sporazum o smanjenju naoružverovatno neće biti produžen - Bolton\nRT: Sporazum o smanjenju naoružverovatno neće biti produžen - Bolton\nDemontirajući dva od tri stuba nuklearnog neširenja, SAD sada očigledno žele da napuste i poslednji. Savetnik za nacionalnu bezbednost, Džon Bolton, rekao je da sporazum "Novi START" verovatno neće biti produžen.\nBolton, zloglasni Trampov savetnik, obratio se tokom godišnje Nacionalne konzervativne studentske konferencije, Fondacije "Mlada Amerika", kada je izneo svoje oštre kritike povodom sporazuma postignutog za vreme Obamine administracije.\nNazivajući postignuti sporazum „promašenim od početka“, Bolton je rekao da sporazum nije uspeo da obuhvati taktičko nuklearno oružje kratkog dometa i „ruske sisteme za lansiranje“, ne navodeći detaljnije o kom sistemu ili oružju se radi.\n"Novi START" stupio je na snagu 2011. godine, te je dao stranama sedam godina da se pridržavaju ciljeva za smanjenje oružja. Sporazum je imao za cilj da smanji nuklearne arsenale na trećinu i ograniči svaku stranu na ne više od 700 interkontinentalnih balističkih raketa, ne više od 1.550 raspoređenih bojevih glava, i 800 raspoređenih i nerasporedjenih lansera.\nRanije ove godine, ruski i američki zvaničnici održali su niz konsultacija u vezi sa sudbinom sporazuma koji ističe za dve godine. Do sada, Vašington nije saopštio definitivno da li želi ili ne njegovo produženje, s tim da je Bolton u novembru rekao da Bela kuća još nije formirala svoje stanovište.\nJoš uvek nismo, ponovio je Bolton u utorak, ali "Novi START verovatno neće biti produžen“.\n"Zašto produžiti promašeni sistem samo zato što kažete da imate sporazum?"\nBolton je nagovestio da će SAD i dalje biti voljne da sklope sporazum o smanjenju naoružanja s Rusijom, ali pod drugim, nedefinisanim uslovima: „Moramo se fokusirati na nešto bolje i hoćemo.“\nU intervjuu za Si-Span u utorak, američki predsednik Donald Tramp govorio je istim tonom, rekavši da veruje da je novi sporazum o smanjenju naoružanja s Rusijom moguć, dok istovremeno žali da obe države drže zalihe oružja koje im ne trebaju, sa Kinom za petama.\n"Mislim da ćemo završiti sporazum sa Rusijom gde imamo neku vrstu kontrole naoružanja, jer sve što radimo je da nadopunjavamo ono što nam ne treba, i njima takođe. A Kina pokušava da nas stigne i jedne i druge."\nNakon što je bivši predsednik Džordž V. Buš 2002. godine jednostrano povukao SAD iz Sporazuma o ograničenju protivraketne odbrane iz 1972. godine i Tramp je povukap SAD iz Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa, a "Novi START" postao je poslednja stvar koja održava sistem neširenja nuklearnog oružja nakon Hladnog rata. Sporazumom o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa iz 1987. godine zabranjen je razvoj, proizvodnja i raspoređivanje raketa na kopnu dometa između 500 i 5.500 km. Opravdavajući povlačenje iz sporazuma, SAD su optužile Moskvu za kršenje sporazuma, što je Moskva oštro negirala. Rusija je umesto toga ukazala na američku vojnu izgradnju i njihove sisteme protivraketne odbrane koji se mogu koristiti za lansiranje nuklearnih raketa srednjeg dometa, raspoređujući ih u Rumuniji i Poljskoj.\nTrampova administracija aktivno širi američki nuklearni arsenal u skladu s njegovom novom nuklearnom doktrinom. Prošlog meseca pojavio se dokument Pentagona u kojem se ukazuje na to da SAD smatraju potencijalno razorni nuklearni rat "pobedničkom operacijom".\nfoto: © REUTERS/Maxim Shemetov / RT/ vostok.rs


PROGRAM za datum :: 21/03/2016 Klikni ovde za kompletan program\nPonedeljak, 21/03/2016, 19 : 00\nDelikatesni ponedeljak - Rotarakt Klub Beograd\nRotarakt klub Beograd u saradnji sa AmChamps Alumni pozivaju vas da nam se pridruzite u ponedeljak 21.03.2016. na hedonistickom putovanju ka zajednickom cilju prikupljanja sredstava za SOS Decije selo u Kraljevu. Na ovom putovanju vasim gastronomskim culima poigravace se kuvari beogradskog bistroa Homa uz dobar ritam kojim ce vas iza miksete voditi mladi DJ, Slobodan Rankovic.\nCena bona ce biti 150 din a sva prikupljena sredstva ce ici SOS Decijem selu Kraljevo. Vidimo se u KC Gradu!\nPonedeljak, 21/03/2016, 20 : 00 - 03/04/2016\nRupe - Željka Aleksić\nPrva u nizu izložbi u redovnoj izlagačkoj sezoni za ovu godinu pod nazivom Rupe, mlade autorke Željke Aleksić otvara se u ponedeljak 21. marta od 20 časova. U pitanju je izložba fotografija, kojom se Aleksić prvi put predstavlja beogradskoj publici samostalno.\nBoraveći u malom gradu autorka je posmatrala pripadnike te sredine i logično zaključila da je ona i dalje malograđanska. Odatle se rodila ideja ove specifične postavke, koja inklinira instalaciji a konceptualno je prilagođena lažnom moralu i skrupulima provincije, na jedan ironičan način. Vrlo je zanimljivo da je tako koncipirana izložena u Zavičajnom muzeju u Knjaževcu, gde je imala i odgovarajuće reakcije. Naravno to je poslužilo kao inicijalna test sredina, slučajni uzorak izbog toga je sledeća etape promena te sredine kako bi se zapravo shvatilo da problem koji ona posmatra jeste problem ovog društva a ne provincijskih gradova ponaosob. Lažni moral i dupli standardi i dalje vladaju, te je vrlo prigodno preseliti ovaj eksperiment u Beograd.\nPrirodu ove intraktivne postavke za sada nećemo otkrivati publici, ali svakako treba istaći da je njena osnova opus akt fotografija autorke.\nPozivamo sve radoznale da posete izložbu do 3. aprila i otkriju o kakvim rupama se radi. Radno vreme galerije 14 do 20 časova.


-:|malina polana sadnice| malina polana cena| malina polana prodaja| malina polana zaštita| malina polana gajenje| malina polana uzgoj|\nNaslovna---Voćarstvo---Srbija bi mogla da zaradi 500 miliona dolara od maline\nSrbija bi od izvoza malina mogla da zaradi od 400 do 500 miliona dolara, ukoliko bi osavremenila proizvodnju tog voca, izjavio je Tanjugu savetnik predsednika Privredne komore Srbije za poljoprivredu Vojislav Stankovic.\nTo je gotovo cetiri puta više nego sada, rekao je Stankovic i podsetio da Srbija od izvoza malina godišnje zaraduje od 120 miliona dolara do maksimalno 140 miliona dolara.\nOn je ukazao da je Srbija trenutno treci proizvodac maline na svetu, iza Poljske i Rusije, navodeci da se u našoj zemlji poslednjih pet godina maline proizvode u proseku na 15.000 hektara.\nProsek proizvodnje malina u Srbiji je 81.000 tona godišnje, a prosecan prinos je cetiri tone po hektaru. U domacoj proizvodnji dominantne su dve sorte malina - 'vilamet' (87 odsto) i 'miker', koja je nešto produktivnija sorta-\nPosedi su relativno mali i usitnjeni, bez sistema za navodnjavanje i prihranjivanje, a produktivnost je dosta slaba, malina se nehigijenski bere i pakuje, tako da je mala proizvodnja prve klase, i tu gubimo u trgovini, objasnio je Stankovic.\nSmatra se da se proizvodnjom i prometom maline u Srbiji bavi oko 50.000 ljudi, a zapadna Srbija ima najkvalitetnije uslove za proizvodnju maline, kazao je Stankovic.\nOn istice da je kvalitet srpske maline nesporan, ali bi Srbija morala da osavremeni tu proizvodnju, pre svega uvodenjem visokoproduktivnije sorte na plantažnim zasadima, pod sistemima za navodnjavanje i protivgradnim mrežama.\nKao primer, Stankovic navodi uvodenje sorte 'polana' u Poljskoj, koja daje rod nekoliko meseci u toku godine, tako da je rod rasporeden u više meseci, pa nema 'uskog grla' i pritiska kod branja, tako da radna snaga može da se pravilno rasporedi oko tog posla.\nSorta 'polana' je izuzetno produktivna, a prinosi su od 15 do 20 tona po hektaru, dodao je Stankovic.\n'Ta bi malina u našim uslovima dala mnogo kvalitetniji rod od onog koji imaju sami Poljaci i Srbija bi svakako povratila svoj imidž i status na svetskom tržištu maline', podvukao je Stankovic, dodajuci da država treba da omoguci i besplatan uvoz sadnica malina iz Egleske, Amerike i Kanade, jer je rec o najproduktivnijim sortama.\nStankovic istice da se mora uvesti red u otkupu maline, i povecati plasman izvoza gotovih proizvoda kao što su sokovi, marmelade, džemovi... i navodi da Srbija skoro 97 odsto maline izvozi u smrznutom stanju, dok je udeo sveže maline u izvozu mali.\nTakode, Srbija treba da zaštiti geografsko poreklo maline, Arilje je zaštitilo geografsko poreklo svoje maline, ali to treba da urade i ostala geografska podrucja, koja daju kvalitetan plod maline, zakljucio je Stankovic.\nTagovi: polka, zastita maline, aronija, malina, polana,


Čini život slađim: Kompanija "Sunoko" organizovala "Dane polja šećerne repe" · gradski.online\nČini život slađim: Kompanija “Sunoko” organizovala “Dane polja šećerne repe”\nBEOGRAD- Tradicionalna agrarna manifestacija “Dani polja šećerne repe”, u organizaciji kompanije “Sunoko”, održana je na više lokacija kooperanta. Pored stanja ove industrijse kulture, govorilo se i o obuci poljoprivrednika, povodom novog koncepta zaštite od cerkospore, u čemu sirovinskom sektoru “Sunoka” i kooperantima, veliku pomoć pruža novi Istraživačko-razvojni centar u Ljukovu, na čelu sa dr Nenadom Trkuljom.\nUprkos okolnostima tokom marta i aprila, posejano je između 36.000 i 37.000 hektara, što je gotovo za četvrtinu više nego prošle godine. Kompanija “Sunoko” ugovorila je novu proizvodnju na oko 28.000 hektara. Trenutno se završavaju tretmani protiv uskolisnih korova i sledi najozbiljniji posao, a to je zaštita od bolesti lista – cerkospore. Ova bolest može dovesti i do 40 odsto gubitka prinosa šećera po hektaru i zato joj se mora posvetiti posebna pažnja:\n-Uprkos izazovima i specifičnim okolnostima setve šećerne repe ove godine, cilj kompanije “Sunoko” jeste da proizvodnja šećera, kao i do sada, bude konkurentna u evropskim i svetskim okvirima. Šećera ima dovoljno, kako za domaću potrošnju, tako i za rezerve.\nOvom prilikom bih istakao važnost kontinuirane edukacije proizvođača ove ratarske kulture, jer bez praćenja tehnologija i najnovijih istraživanja iz oblasti zaštite useva i razmene dobre poljoprivredne prakse nema ni dobrih rezultata- rekao je Slobodan Košutić, direktor kompanije “Sunoko”. On je podsetio da je članica MK Group, sa svoja tri proizvodna centra, najefikasniji proizvođač šećera u jugoistočnoj Evropi, sa godišnjim izvozom šećera od 150.000 tona.\nPrethodnoMaturanti, vidimo se 16. juna: Prvo Štraus, a onda i kolce\nSledećeMirko Bucalo, trener KK “Velika Kikinda”: Postoji mogućnost da zaigramo u jačoj ligi, čekamo odluku KSS


ODLAZAK LEGENDARNOG GLUMCA I VELIKOG ZVEZDAŠA: Preminuo Vlasta Velisavljević - SPORTSKI ŽURNAL\nODLAZAK LEGENDARNOG GLUMCA I VELIKOG ZVEZDAŠA: Preminuo Vlasta Velisavljević\n24 mart, 2021 4\nLegenda srpskog glumišta i jedan od najvernijih Zvezdaša Vlasta Velisavljević, preminuo je danas od posledica korona virusa\nLegendarni glumac Vlastimir - Vlasta Velisavljević preminuo je danas u 94. godini od posledica zaraze korona virusom, potvrđeno je Tanjugu u krugovima bliskim glumcu.\n- Čuvao sam se i još se čuvam. Gadno je kada imate neki problem druge vrste što se tiče zdravlja, pa onda zbog korone druge delatnosti u medicini ne rade ili sa smanjenim kapacitetom. Sve je donekle zatvoreno. Sada ne možemo da se kontrolišemo kao ranije. Ili možemo manje. Kao i ostali svet, tako se čuvam i ja. Svet se bori i ja zajedno sa svetom - rekao je nedavno poznati glumac povodom teške situacije u celom svetu zbog pandemije korona virusa.\nZvezda se oprostila od Vlaste\nKošarkaški i fudbalski klub Crvena zvezda oprostili su se od legende srpskog glumišta i jednog od svojih najvernijih navijača Vlaste Velisavljevića, koji je danas preminuo od posledica korona virusa.\n- Vlasta je voleo glumu, ali je voleo i Crvenu zvezdu i košarku. I to mnogo. Slobodno se može reći da je i ispisivao istoriju našeg košarkaškog kluba. Bio je redovan na utakmicama u „Pioniru”, imao je sezonsku kartu koju je dobio na poklon od našeg kluba. Dolazio je na utakmice i u dubokoj starosti, u 91. godini je u šali zatražio i da zaigra,a mnogi pamte i legendarnu sliku kada je u izuzetno toploj hali strpljivo čekao dugu ceremoniju da se dodeli pehar kapitenu Branku Laziću nakon osvojene titule prvaka Srbije - navodi se u saopštenju KK Crvena zvezda.\n- Crvena zvezda je sa velikom tugom dočekala vest da nas je napustio Vlasta Velisavljević. Proslavljeni srpski glumac je bio često gost crveno-belih na stadionu „Rajko Mitić” i svedočio brojnim uspesima koje je naš klub ostvarivao. Nema sumnje da je Vlasta obožavao Zvezdu, kao i da su svi voleli da vide našeg proslavljenog glumca na tribinama „Marakane”. Zbog toga mu ovom prilikom šaljemo poslednji pozdrav u nadi da će i sa neba gledati naše uspehe i radovati se kao što je to radio sa tribina – „stoji” u saopštenju fudbalskog kluba.\nPiksi gol iz kornera · 24 mart, 2021 13:00\nLars · 24 mart, 2021 14:22\nNeposredno pre pocetka pandemije, jedna od poslednjih Partizanovih utakmica Evrokupa u Areni i Vlasta dole u parteru, pored terena. Iznenadio sam se, mnogo obradovao i zahvalio sam mu se sto mi je ucinio zadovoljstvo da ga vidim na utakmici KKP. Veliko postovanje i hvala mu na svemu.\nKarlo Veliki · 24 mart, 2021 17:29\nPoslednji pozdrav velikom coveku koji je uporno pratio KK Partizan, jedanko kao i KKCZ, na evroligaskim utakmicama, dokazujuci da je pravi Srbin. Saucesce porodici.\nЧиле Карабурма · 25 mart, 2021 16:30\nВечна слава великом Звездашу.


Dex Sramno su osvojili ovo. Ni krivi ni duzni docekali trenutak da se FINI smucimo kokiko smo dominantni i da onako providno naloze sudijama da nas pokradu taman koliko treba. Ja ne mogu da verujem da oni stvarno misle da su najbolji.\nIvan A dobro bio bi red da i vi nesto slavite... mnogo ste medalja ispustili :D\nFelix Svaka cast, potpuno zasluzeno!\nAss Svaka cast komsijama!\nrkekoke izem ti vaki sport


Razumevanje nezdrave anksioznosti i brige | Psiholog Beograd\nOsećanje anksioznosti je univerzalno osećanje i doživljavaju ga svi ljudi u manjem ili većem intenzitetu. Ono je u prošlosti imalo adaptivnu funkciju, štitilo nas je od opasnosti i omogućavalo preživljavanje. To što osećate anksioznost pokazuje da ste u određenom smislu zdravi, odnosno da nemate psihopatske crte.\nPretežno se javlja u okviru anksiozno/depresivnih poremećaja, ali i kod ljudi sa dijagnozom poremećaja ličnosti. Cilj psihoterapije nije da naučimo klijente da ne brinu, već da osećaju funkcionalnije emocije poput zdrave brige koja nam pomaže da se pripremimo za negativne događaje, racionalno mislimo o njima i idemo u pravcu ostvarivanja naših ciljeva.\nDa biste mogli da se oslobodite neprijatnog osećanja anksioznosti neophodno je da razumete kako ona nastaje i šta je održava. Ovo osećanje ima adaptivnu funkciju i omogućilo nam je opstanak, ono nas priprema za nadolazeću opasnost. S druge strane, ukoliko se javlja učestalo i ukoliko je jakog intenziteta ono je ometajuće, uvodi nas u disfunkcionalna ponašanja i ometa nas u ostvarivanju ciljeva. Kada osećamo anksioznost imamo tendenciju da mislimo na iracionalan način i preuveličavamo pretnju, ali i negativne posledice nekog događaja. Postoje dve vrste anksioznosti: ego-anksioznost i diskomfor anksioznost. Prva se odnosi na strah od situacija koje mogu narušiti našu sliku o sebi, a druga se odnosi na našu procenu da nećemo imati kapacitet da se nosimo sa određenom situacijom.\nTipične situacije u kojima osećamo anksioznost su:\n-Strah da ćemo u socijalnoj situaciji izgledati neadekvatno (npr. rekli smo nešto glupo, nismo znali šta da kažemo…)\n-Strah da će ljudi negativno reagovati na nas (npr. nisu odobrili neki naš postupak, stav…)\n–Briga za zdravstveno stanje, nesigurnost oko toga da li simptomi koje osećamo nisu znak ozbiljne bolesti.\n–Briga vezana za različite oblasti života i doživljaj da nismo bezbedni i da stvari mogu lako izmaći kontroli.\nStrah od javnog nastupa:\nStrah da ćemo imati loš javni nastup, zbuniti se tokom izlaganja ili postati vidljivo uplašeni (drhtanje glasa, ruku) i negativna ocena od strane publike.\n–Strah da ćemo loše uraditi test i da ćemo se zbuniti i blokirati.\nSada kada malo bolje razumemo kada se anksiznost javlja, možemo da pređemo na sledeći korak, a to je kako održavamo ovo osećanje. Naime, terapija koju zastupam ističe da nas sami događaji ne uvode u nezdrava osećanja, već da i mi sami imamo udela u tome. Naš udeo su misli, odnosno iracionalna uverenja koja imamo o nekom događaju. Npr. Morao/la bih ostaviti dobar utisak na kolege sa posla. Ukoliko ovako mislimo, osećaćemo anksioznost, međutim ukoliko ovo MORAO/LA BIH zamenimo sa BILO BI LEPO da ostavim dobar utisak na kolege, ALI NE MORAM, onda ćemo osećati samo tremu koja je funkcionalnija i neće nas ometati u ostvarivanju naših ciljeva. Dakle, pre ćete ostaviti dobar utisak ukoliko ne mučite sebe MORANJIMA, nego li ako to činite.\nStalno brinuti je isto kao stalno držati otvoren kišobran i čekati da padne kiša.\nKako bi se još bolje upoznali sa ovim nezdravim osećanjem navešću neke kognitivne (misaone) i bihejvioralne (ponašajne) posledice ove nezdrave emocije.\nKognitivne (misaone) posledice:\n-Preuveličavate mogućnost da se desi ono čega se bojite.\n-Potcenjujete svoje kapacitete da se nosite sa pretnjom.\n-Neprestano razmišljate o negativnom događaju.\n-Pretnja u vašoj glavi izgleda još veća nego što je to u realnosti.\n-Preuveličavate negativne posledice pretnje i umanjujete pozitivne posledice.\n-Mislite na nekonstruktivan način, razmišljanje vam ne pomaže da rešite problem.\nZaštitno razmišljanje (razmišljanje kojim stvaramo prividni osećaj sigurnosti, a zapravo na ovaj način održavamo problem)\n–Izbegavanje razmišljanja o pretnji.\n-Ubeđivanje sebe da pretnja nije realna i da sve to samo umislili.\n-Ubeđujete sebe da je pretnja beznačajna i da su njene posledice beznačajne.\n-Nastojite da se distraktujete od pretnje zamišljajući nešto lepo i nešto što vas opušta.\n-Nastojite da umanjite mogućnost da se pretnja desi.\n-Zamišljate kako se nosite sa pretnjom na maestralan način.\n-Pokušavate da nadomestite svoj osećaj ranjivosti fantazijama da izlazite na kraj sa još većom pretnjom.\nKao što možete da vidite i jedan i drugi način razmišljanja nije realističan i prateći njega nismo u stanju da ralno sagledamo situaciju i da se sa njom adekvatno nosimo.\n–Izbegavate situacije kojih se bojite\n-Pokušavate da neutralizujete pretnju (npr. fini ste prema ljudima kojih se bojite).\n-Pokušavate da se udaljite od pretnje tako što se bavite nekim drugim aktivnostima.\n-Proveravate da li je pretnja prestala da postoji ili je postala beznačajna.\n-Tražite razuveravanje od drugih da je pretnja beznačajna.\n-Tražite pomoć od drugih u slučaju da se pretnja desi.\n-Nastojite da umanjite mogućnost da se pretnja desi ili se pripremate da se suočite sa njom.\nNa kraju možemo videti da nas ovo osećanje uvodi jedan disfunkcionalan način mišljenja u koji ili minimiziramo ili preuveličavamo pretnju, onemogućava racionalnu procenu situacije i pretnje i posledično nas uvodi u ponašanja koja nisu konstruktivna (izbegavanje/izlaganje još većim pretnjama) i koja nisu cilju usmerena. Važno je napomenuti da anksiozan čovek živi budućnost, a zanemarije i nije prisutan u sadašnjosti. Ovo je još jedna od negativnih posledica ovog osećanja koja bitno narušava kvalitet života i osećaj dobrobiti. Meša Selimović je jednom rekao: “Plaši se ovna, plaši se g*vna, pa kad ćeš živeti?“\nFenomenalna ilustracija ovog članka je i lik Fear iz animiranog filma Inside out.\nBy MA Jelena Šarić 2 Comments\nRazumevanje osećanja povređenosti | Psiholog Beograd


Avio karte Beograd Prag, Beograd Prag avion\nAvionske karte Beograd - Prag\nOnline avio karte Beograd Prag (PRG)\nAvio karte Beograd Prag su jedne od najtraženijih i najprodavanijih, te je Vašu rezervaciju potrebno uraditi znatno pre planiranog putovanja.\nNaravno, ovi letovi sa presedanjem su i povoljniji u odnosu na cenu avio karte Beograd Prag na direktnom letu.\nRezervacije avio karte Beograd Prag\nKako bi ste osigurali najpovoljniju cenu predlažemo da napravite besplatnu online rezervaciju avio karte Beograd Prag. Na našem sajtu možete izvršiti i kupovinu avio karte Beograd Prag, online plaćanjem platnim karticama american express, visa i mastercard.\nImage by klausdie from Pixabay\nJeftine avio karte za Prag (PRG) iz okruženja\nNajpovoljnija cena avionske karte Zagreb Prag iznosi 159 € sa uključenim ručnim prtljagom. Svakodnevni letovi Zagreb Prag su mogući sa minimum jednim presedanem u nekoj od evropskih metropola, ili direktnim letom.\nNajniža cena avio-karte Sarajevo Prag iznosi 139 € za povratno putovanje, na letovima sa jednim presedanjem, svakodnevno sa sarajevskog aerodroma.\nNajniža cena avio-karte Budimpešta Prag iznosi 99 € za povratno putovanje sa uključenim ručnim prtljagom. Let je direktan, svakodnevno.\nNajjeftinija avio-karta Sofija Prag se kreće od 169 € za povratni avionski let, sa uključenim ručnim prtljagom. Let se obavlja sa jednim presedanjem preko jedne od evropskih metropola, ili je direktan let.\nNajniža cena avionske karte Podgorica Prag iznosi 199 €, sa uključenim ručnim prtljagom i aerodromskim taksama. Ova cena se odnosi na let sa presedanjem u Beogradu, ili u nekoj od evropskih metropola.\nLet do Praga\nDirektan let iz Beograda do Praga traje oko 2 sata. Beograd Prag avion naše nacionalne avio-kompanije „Air Serbia“ saobraća svakim danom na ovoj relaciji.\nLetovi Beograd Prag sa jednim presedanjem su mogući svaki dan, i obavljaju se u prepodnevnim, podnevnim, popodnevnim i večernjim časovima. Po pravilu cene avio karata na letovima sa jednim presedanjem su jeftinije.\nAvio kompanija „Air Serbia“ u svoje cene avionskih karata usključuje, pored aerodromskih taksi, ručni prtljag težine do 8 kg, dok redovan prtljag težine do 23 kg nije uključen u osnovnu cenu karte i doplaćuje se po ceni od 55 eur za jedan predati prtljag (kofer/torba).\nPrag avio karte i hotel\nPrag nudi veliki izbor kvalitetnih hotela, a preporučujemo da poput avionske karte Beograd Prag, i Vaš smeštaj u Pragu obezbedite znatno pre planiranog putovanja, jer ćete samo u tom slučaju i dobiti najjeftiniju cenu hotelskog smeštaja u Pragu.\nU Pragu je potrebno izabrati hotel sa minimum 3*, a u pogledu lokacije treba birati smeštaj u centru grada (nešto skuplji), ili na liniji metroa.\nNajjeftinija cena smeštaja u Pragu iznosi 19 eur po osobi i jednom noćenju u hotelu sa 3* na liniji gradskog prevoza, i na oko 10 km od samog istorijskog centra Praga.\nPreporučujemo Vam za Vaš smeštaj u Pragu hotel „Slavia“ sa 3* koji se nalazi u širem centru grada, na direktnoj liniji metroa koji povezuje hotel sa istorijskim centrom.\nVise informacija o cenama hotela i samom smeštaju u Pragu možete da pogledate na ovom linku Fantast Tourist – Hoteli Prag\nPrag je neizostavna turistička destinacija, grad koji morate videti i doživeti na pravi način.\nA najbolji način za obilazak ovog grada jeste kupovina avio karte Beograd Prag, potom rezervacija nekog dobrog hotela u Pragu, i individualni obilazak znamenitosti Praga uz maksimalno uživanje.\nPrvo što morate videti u Pragu je njegov najstariji deo, brdašce Hradčani koje se nalazi iznad reke Vltave koja protiče kroz Prag.\nHradčani su praški dvorac – zamak – tvrđava sa brojnim znamenitostima među kojima se izdvaja Kraljevska palata, bazilika Sv. Đorđa, fantastična gotska katedrala Sv. Vida sa kapelom Sv. Vjenčeslava, Zlatna ulica sa divnim živopisnim kućicama…\nPotom se uputite ka supodini Hradčana, ka kvartu Mala Strana gde se nalazi Kafkin muzej i divni ambijenti za uživanje.\nPređite preko Karlovog mosta koji je „okićen“ brojnim statuama među kojima je turistima najzanimljivija statua Sv. Jana Nepomuka, češkog svetitelja i mučenika.\nSa Karlovog mosta ćete uploviti u divne srednjovekovne ulice starog Praga sa mnogobrojnim prodavnicama, suvenirnicama, barovima i restoranima.\nPut će Vas odvesti do Starogradskog trga na kojem se nalazi divni Astronomski sat Orloj, potom Tinska crkva, spomenik Janu Husu…\nProšetajte se potom do Narodnog muzeja koji poseduje impresivnu zbirku umetničkih dela i arheoloških nalaza.\nNedaleko od muzeja nalazi se i veličanstvena Opera, potom tu je i divni veliki Stanislavov trg. Svakako treba da posetite kvart Jozefov, ili Jevrejsku četvrt sa sinagogama, a neizostavno je i krstarenje rekom Vltavom.\nJavni prevoz u Pragu\nPrag ima zaista dobar javni gradski prevoz kojeg čine gradski autobusi, tramvaji i svakako metro. Slobodno ih koristite, jer je to najbolji način da obiđete ovaj grad.\nPrag opšte i korisne informacije\nValuta: Češka kruna – CZK\nPozivni broj za zemlju: +420\nPopulacija: 1.3 mil\nUdaljenost aerodroma od centra grada: 19 km\nImage by cro12 from Pixabay\nMeđunarodni aerodrom Vaclava Havela Prag (PRG), ranije poznat kao aerodrom Ruzine Prag, nalazi se 12 km zapadno od centra Praga. Glavni i najveći aerodrom u Češkoj republici.\nKako sa aerodroma do grada Prag\nPrevoz sa aerodroma do centra Praga možete ostvariti taksijem, vozom i autobusom.\nSadrzaj: avio karte Beograd - Prag\nPromocija Avio karte Beograd Prag\nProdaja: 26.11. - 26.11.\nPutovanje: 26.11. - 31.03.\nNapomena: Dole prikazane avio kompanije imaju trenutno aktuelne ponude najjeftinijih avio karata na relaciji Avio karte Beograd Prag. Obratite pažnju prilikom ptregade na period prodaje kao i period putovanja za koji su navedene ponude aktuelne. Broj mesta po promotivnim cenama je ograničen. Želimo vam uspešnu pretragu.\nAvio kompaije - Prag (PRG)


LSV | Ponovo bez izveštaja o radu gradskih funkcionera\nPonovo bez izveštaja o radu gradskih funkcionera\nOdbori LSV | Petak, 15. 06. 2018. | Komentara: 0\nZRENJANIN - Odbornička grupa Lige socijaldemokrata Vojvodine u Skupštini grada Zrenjanina na 17. sednici Skupštine grada ponovo je zatražila izveštaje o radu gradonačelnika, njegovog zamenika i pomoćnika, predsednika Skupštine, članova Gradskog veća i svih ostalih funkcionera i komisija Skupštine grada. I ovog puta je vladajuća većina nastavila u bahatom maniru i opozicija i građani su ostali bez izveštaja.\nPored izveštaja o radu gradonačelnika i drugih funkcionera, predsednik Odborničke grupe mr Dejan Čapo je zahtevao i informaciju o realizaciji projekta izgradnje obilaznice oko grada, ali i aktivnostima u vezi sa vlasništvom nad objektom „Motel Šumice“ i veoma važnim projektom izgradnje Paraolimpijskog centra u Zrenjaninu.\nOdbornici LSV su na sednici Skupštine zatražili informaciju o najvećim problemima koji muče građane Zrenjanina. Aleksandar Marton je želeo da čuje šta se dešava sa najavljenim investicijama, kao i sa utroškom sredstava rudne rente u našem gradu. Takođe, ponovio je inicijativu za formiranje radne grupe Skupštine grada koja bi se bavila problemima sela.\nOdbornica Bojana Begović je postavila pitanje o realizaciji projekta golf terena, kao i o izgradnji replike kuće Filkovića i ponovo pokrenula inicijativu za formiranje radne grupe za sprečavanje odlaska mladih.\nVladimir Milošev je zatražio informaciju o obezbeđenju zdrave pijaće vode, o aktivnostima lokalne samouprave u vezi sprečavanja širenja neprijatnih mirisa kafilerije, ali i informaciju o broju zaposlenih i nezaposlenih u zrenjaninskoj privredi.\nPostavljeno je i pitanje pravnog statusa i vlasništva nad zgradom bivšeg SKJ (Komitet) i imovinom grada koja se nalazi van teritorije grada Zrenjanina. Pokrenuta je i inicijativa da se primarna zdravstvena zaštita podigne na viši nivo u svim ambulantama u gradu, kao i da se uvedu stalne autobuske linije na trasama gde je to neophodno.\nGradska vlast je ponovo ostala gluva na sva pitanja i inicijative konstruktivne opozicije iz redova Lige socijaldemokrata Vojvodine i na taj način pokazala da ih uopšte ne interesuje šta predstavnici građana misle.


Pritvor Pritvor Kategorija - Page 2 of 14 - Banjaluka\n1. 10. 2019. | 14:31\nOkružno javno tužilaštvo Banjaluka podiglo je optužnicu protiv Nenada Suzića (69), bivšeg ministra prosvjete RS, koji je 5. juna uhapšen zbog sumnje da je obljubio trinaestogodišnju djevojčicu, saznaju “Nezavisne”.\n27. 09. 2019. | 11:38\nTužilac Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka predložio je određivanje pritvora Alemu Deliću (20) iz Travnika zbog sumnje da je silovao staricu u Banjaluci.\nZatraženo produženje pritvora za Benedija Đukanovića\n9. 09. 2019. | 12:28\nRepubličko tužilaštvo zatražilo je produženje pritvora Benediju Đukanoviću za još tri mjeseca, koga sumnjiče za ubistvo banjalučkog biznismena Slaviše Krunića, njegovog tjelohranitelja Žarka Pavlovića i teško ranjavanje Gorana Ilića, saznaju “Nezavisne”.\nPredložen pritvor za lopova sa banjalučkog groblja\n7. 09. 2019. | 12:14\nTužilac Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka predložio je određivanje pritvora Željku Janjetoviću (46) iz Banjaluke zbog postojanja osnovane sumnje da je počinio krađu.


Od dijaspore tri milijarde evra - B92\nBeograd -- Graðani zaposleni u inostranstvu su do kraja novembra 2009. godine poslali u Srbiju više od tri milijarde evra, podatak je NBS koji prenosi štampa.\nIzvor: Politika ponedeljak, 8.02.2010. | 01:54\nU poreðenju sa 2008. godinom priliv je bio veæi za oko 700 miliona evra ili oko 27 odsto, piše "Politika". Podatke o deviznom prilivu po osnovu doznaka fizièkih lica NBS dobija od poslovnih banaka, ali mnogi novac ne šalju preko banke, nego donose, tako da je suma možda i veæa, navode analitièari.\nNeki se verovatno pitaju koliko bi danas u Srbiji plaæali evro da su pošiljke "dragih naših" bile, na primer, samo za treæinu manje.\nTu raèunicu niko nije pravio. Bez sumnje, granica od 100 dinara za evro odavno bi bila prekoraèena.\n"To što smo proteklih godina za oko petinu više trošili nego što smo proizvodili, dobrim delom se pokrivalo obilnom pomoæi Srba iz dijaspore", ukazuje Goran Nikoliæ, saradnik Instituta za evropske studije.\n"Što je najvažnije, te pare ne moramo da vraæamo, na primer Svetskoj banci ili MMF-u, èiji se krediti smatraju veoma povoljnim”, rekao je on.\nNikoliæ podseæa da su doznake bitan èinilac i poveæanja devizne štednje (s jedne milijarde 2003. na više od šest milijardi evra na kraju 2009).\nZnatan deo unetih deviza se štedi u bankama, koje nude i višestruko veæe kamate od uobièajenih u Evropi i svetu.\n“Ipak, samo mali procenat deviznih doznaka je korišæen za štednju i za ono što se naziva produktivnim investicijama, koje donose dohodak i otvaraju nova radna mesta”, kaže Vladimir Greèiæ, saradnik Instituta za meðunarodnu politiku i privredu.


Najhumaniji taksista na Balkanu besplatno vozi decu sa teškoćama u razvoju | Luftika\nRusmir Ljutvijević je taksista iz Zenice, čiji se sin Danin od prvog dana bori za život. Njihovu tužnu priču čula je čitava planeta.\nSudbina ove porodice rasplakala je Balkan i čitavu Evropu, a priča je odjeknula čak i u SAD-u, Kanadi i Australiji.\nRusmir, naime, u svako doba dana i noći besplatno prevozi decu sa teškoćama u razvoju i teško bolesnu decu, kada ih roditelji vode u bolnicu, na vežbe ili preglede.\nKaže, zna kakva je muka nemati marku ili dve za svoje bolesno dete. A mnogi nemaju. Pomaže i starijim ljudima i osobama sa invaliditetom.\n– Telefon mi neprestano zvoni. More poziva sam dobio iz celog sveta, a najviše od roditelja dece s teškoćama. Ljudi me podržavaju i blagosiljaju i hvala im na tome. Mnogi mi nude novac, ali meni novac ne treba – kaže Rusmir za Srpskainfo.\nNjegov taksi broj 010 postao je najpoznatiji i najtraženiji u Zenici, a humani taksista svima izlazi u susret, osim ako ga zovu baš u vreme kad je potreban svom sinu.\n– Evo, jutros sam od pet sati na točkovima. Nije mi teško. Pola kilometara, koliko pređem, vozim za neko dobro, a pola za pare. Meni i mojoj porodici dosta. Prezadovoljan sam – objašnjava Rusmir svoju „računicu“.\n– Neki dan mi jedna žena gura 50 maraka u ruke, za gorivo. Kažem joj ja, ne treba, gospođo, imam ja, uvek će se naći fildžan goriva da se pomogne bolesnom detetu. Jedan mi je, opet, iz Nemačke poslao 100 evra. Nije trebao, ali kad je već poslao, ja sam odmah te pare odneo u udruženje “Svijet u slikama“, gde i moj Dani ide na vežbe, da kupe deci neko pomagalo. Mogao sam tim novcem platiti mom sinu dodatne vežbe, ali recite, zar bi bilo u redu da moj sin dobije sve, a druga deca ništa – priča Rusmir.\nKaže da za njegovog sina leka nema. Dete ne može da hoda, niti da govori, često ima i problema s disanjem, pije mnogo lekova koji su mu neophodni, a koji mu dodatno narušavaju zdravlje, jer ih telo ne može podneti.\nTata Rusmir i mama Amina, uz pomoć bake i deda, pokušavaju to ublažiti posebnom ishranom i beskrajnom ljubavlju.\nSve u svemu, Mcdermid sindrom, retka genetska bolest od koje pati njihov jedinac je surova. Još samo petoro dece u BiH ima takvu dijagnozu. Jedino što malom Daninu može olakšati život su vežbe. A to se plaća.\nJedan tretman košta 20 KM, preporučuju se dva dnevno. Rusmir priznaje da toliko ne može, ali čini sve što može.\nKolica za Danina koštaju više od 2.000 KM, a potrebne su i ortoze i druga pomagala… Ali kamo sreće da je sva muka u parama.\n– Nije mi jasno kako ljudi ne mogu da shvate da nije sve u parama, da smo svi mi od krvi i mesa i da nas čeka isti kraj. Nećemo novac sa sobom u grob poneti. Gledam pojedine doktore, odrede dijagnozu i stave tačku. Gotovo. Ne bi proguglali da vide šta se u svetu dešava, ne bi od para koje zarade sami sebi platili neku edukaciju, pa da svojim pacijentima pomognu, da im olakšaju život. Ne mogu, valjda, stići od silnih vila i vikendica. Svi bi oni “ferarije” vozali da smeju, ali ne smeju od naroda – kaže Rusmir.\n“Kakva vera i nacija, ko mi je preči od Jovana!”\nRusmir veruje da je sve ljude jedan bog stvorio i na ovaj svet doveo i da to nema nikakve veze sa verom i nacijom.\n– Eto, sve što u životu imam, materijalno, stekao sam u firmi iz Gradiške za koju sam radio šest godina. Vlasnici ovog preduzeća, Jovo i Miljan Plotan, gledali su uvek moje dete i mene kao najrođenije. Da ne govorim šta su sve za mog sina i drugu decu s posebnim potrebama učinili braća Andrija i Ivan Petrović. Akcije podrške, sati i sati prijateljskog razgovora… Ničim se to platiti ne može! I onda mi neko priča o „našima“ i „njihovima“. Kakva glupost. Meni su Andrija, Ivan, Miljan i Jovo moji, nemam ja nikog prečeg – kaže zenički taksista humanitarac.\n„Voziću te svaki dan, nemoj da se mučiš“\nRusmir kaže da ga često potrese koliko su ljudi kojima je najteže skromni i puni obzira prema drugima.\n– Vozim neki dan i sretnem Denisa Čelebića, mladog pravnika koji povremeno radi u Udruženju „Dlan”. Ide peške, korak po korak, a svaki mu je korak težak, jer zbog invaliditeta jedva hoda. Kažem mu, Denise, brate, kud si pošao, što me nisi zvao, a on meni veli: “Ne mogu te stalno zvati, potreban si svom sinu, a i da prohodam malo”. Dobro, ali priznaj, treba li ti tri sata da tako, na štakama, od kuće dođeš do udruženja. Kaže on, treba. Pa, pobogu, zovi me, voziću te svaki dan ako treba, nemoj da se mučiš – priča humani taksista.\nŽena kojoj treba podići spomenik\nSa posebnom nježnošću i ponosom Rusmir govori o svojoj porodici: ocu kuvaru, majci domaćici i supruzi Amini. Žive zajedno, u stanu od 56 kvadrata i dišu jedni za druge.\n– Moja je supruga heroj. Spomenik joj treba podići, šta je sve ona preživela brinući o našem detetu i bdijući nad njim. Ona je jača od mene, ali sada, kad je Dani porastao i otežao, potrebna je fizička snaga. Majka ga više ne može nositi, to sada radim ja, zato sam i napustio posao u firmi, kojim sam bio prezadovoljan. Kao taksista imam fleksibilno radno vreme, mogu se prilagoditi potrebama našeg sina – kaže Rusmir.\nI poručuje da će, ako bog da, sa svojom Aminom imati još dečice.\nRadi kao dragstor, ali besplatno\nRadni dan Rusmira Ljutvijevića najčešće traje od zore do ponoći.\nOsim što vozi taksi, pola gratis, a pola za novac, on vodi svog sina na vežbe i preglede i svesrdno se trudi da pomogne i drugoj deci s teškoćama.\nU toj misiji često organizuje humanitarne ili društvene akcije. Trenutno je okupiran borbom za otvaranje dnevnog centra za decu sa teškoćama u Zenici.\nKada mu, nakon svega, preostane još koji atom snage, na internetu traga za novim pomagalima, vežbama ili procedurama, koja su se pojavila u razvijenom svetu, a koja bi mogla pomoći njegovom sinu i drugim mališanima koji pate od neizlečivih bolesti.\nHeroina velikog srca koja je zapošljavala siromašne umrla u 37. godini\noznakebolesna deca deca sa teškoćama u razvoju humanost ometeni u razvoju taksista zaksi


ProAuto – Najčešći model na cestama: U BiH Golf 2, a u Rusiji? [Galerija]\nSep 16, 2021 Adnan Huseinagić Istraživanje, Novosti, Vijesti 0\nSTARE LADE PRKOSE VREMENU\nAktuelne brojke o prodaji novih automobila otkrivaju bestsellere tržišta u datom trenutku, ali skoro nikad ne ukazuju na najzastupljeniji model na cestama. Recimo, uzalud sjajna višegodišnja prodaja Škode Octavije, kada će još dugo vremena najčešći automobila na cestama BiH biti VW Golf 2.\nZanimljivo je vidjeti koji model je ruski “Golf Dvojka”, pogotovo u svjetlu činjenice da se u ovoj zemlji velikom brzinom obnavlja vozni park. Na tržištu Rusije svake godine proda se od 1,5 do 2,2 miliona novih putničkih i lakih komercijalnih vozila, a ukupno je registrovano više od 45 miliona automobila.\nStručnjaci analitičke agencije “Autostat” objavili su koji se automobili najčešće mogu susresti na putevima Rusije. Apsolutni lider je Lada 2107 koju i dalje posjeduje 1,6 miliona Rusa. Model koji je na nekim izvoznim tržištima bio poznat kao Nova, na drugim kao Riva, nalazio se pune tri decenije u proizvodnji (1982-2012). Slično istraživanje prije četiri godine pokazalo je da ruskim cestama krstari 1,75 miliona primjeraka Lade 2107, što znači da vremešni model ipak “lagano odumire”.\n1. Lada 2107 / Rusija\n2. Lada 2106 / Rusija\n3. Lada Niva / Rusija\n4. Kia Rio Sedan (2015) / Rusija\n5. Hyundai Solaris (2014) / Rusija\n6. Lada 2110 (1997) / Rusija\n7. Lada 2114 Samara (2001) / Rusija\n8. Lada 2109 Samara / Rusija\n9. Ford Focus Sedan (2010) / Rusija\n10. Renault Logan (2014) / Rusija\nNa drugom mjestu – s 1,2 miliona registrovanih primjeraka – nalazi se još jedan model koji bi se mogao nazvati “oldtimerom”, iako su posljednji primjerci proizvedeni prije 15 godina. To je Lada 2106, kod nas poznata kao Lada 1600, prepoznatljiva po dvostrukim okruglim farovima. “Bronza” je pripala još jednom modelu Lade koji se proizvodi već 44 godine. Pogađate već, to je legendarni terenac Lada Niva (4×4) koju posjeduje milion Rusa.\nNa četvrtom mjestu je prvi inostrani automobil, model koji posljednjih godina bilježi neviđenu ekspanziju zahvaljujući činjenici da se proizvodi u Rusiji. Kia Rio je za relativno kratko vrijeme došao do 967 hiljada vlasnika i sudeći po aktuelnim prodajnim brojkama ima potencijala za nastavak proboja ka vrhu poretka. “Top-5” zaključuje još jedna južnokorejska limuzina s proizvodnjom u Rusiji – Hyundai Solaris (873.000 vozila).\nSlijede još tri modela najvećeg domaćeg automobilskog proizvođača: Lada 2110, kod nas poznata kao Lada 110 (823.000), potom Lada 2114, odnosno redizajnirana Samara (781.000) i Lada 2109, prva serija 5-vratne Samare (774.000). Deveta pozicija pripada Ford Focusu (758.000), a “Top-10” zatvara još jedan aktuelni model – Renault Logan (756.000).\nAnaliza, Autostat, AvtoVAZ, BiH, Ford, Ford Focus, Hyundai, Hyundai Solaris, istrazivanje, Kia, Kia Rio, Lada, Lada 110, Lada 1600, Lada 2106, Lada 2107, Lada 2109, Lada 2110, Lada 2114, Lada 4x4, Lada Niva, Lada Nova, Lada Riva, Lada Samara, Prodaja, Renault, Renault Logan, Rusija, Škoda, Škoda Octavia, Volkswagen Volkswagen Golf, VW, VW Golf\nAston Martin DBX - šta pripremaju Britanci? Mazda CX-5 - još jedno ažuriranje [Galerija]


Kazani za rakiju Subotica | DESTILATORI DOO SUBOTICA\nProizvodnja kazana za rakiju Subotica |\nFirma "DESTILATORI DOO" je osnovana 2012. godine sa sedištem u Subotici. Već više od pet godina radimo veoma kvalitetno, a nalazimo se na adresi Jovana Mikića 271.\nProizvodnja kazana za rakiju je ono po čemu smo prepoznatljivi u Subotici.\nizvozom kazana za rakiju.\nDestilatori doo je kompanija koja je već duži niz godina jedna od lidera u proizvodnji kotlova za destilaciju voća (kazani za rakiju ili kazani za pečenje rakije ). Posedujemo proizvodni pogon, upravni i izložbeni prostor od 2000 kvadratnih metara koji se prostire na povrsini od 7000m2.\nPreduzeće Destilatori doo negujući inovatorski duh, razvija nova rešenja u korist korisnika, brine o visokom kvalitetu proizvoda, kroz bogatu ponudu uređaja za destilaciju alkohola iz voća tj. kazana za rakiju. Mi proizvodimo i distribuiramo širok asortiman proizvoda ( kazani za rakiju ) koji zadovoljavaju potrebe svakog domaćinstva.\nNašim klijentima garantujemo kvalitet i poštovanje dogovorenih rokova isporuke.\nZa detaljnije informacije, kontaktirajte nas telefonom ili putem e-maila. Radno vreme je od 8h do 16h.


Život je čudo (2004) – Filmonizirani\nPočetna/Srpski filmovi/Život je čudo (2004)\nSlavko Štimac, Nataša Šolak, Vesna Trivalić, Vuk Kostić, Aleksandar Berček, Stribor Kusturica, Mirjana Karanović, Nikola Kojo, Davor Janjić. Nenad Janković, Josif Tatić, Branislav Lalević. Adnan Omerović, Obrad Durović …\nLuka, Srbin, inžinjer iz Beograda dolazi u planinsko selo sa ženom Jadrankom, operskom pjevačicom i sinom Milošem. Luka se sprema da izgradi prugu koja će čitav kraj pretvoriti u raj za turiste. Zanesen svojom idejom i zaslijepljen urođenim optimizmom, Luka ostaje gluh za prijeteću ratnu tutnjavu koja se približava.\nKada počne rat, Lukin život se okreće naglavačke. Jadranka bježi sa muzičarem, dok sina Miloša pozivaju na front. Vječiti optimista, Luka očekuje povratak svoje porodice… ali Jadranka se ne vraća, a sina mu zarobljavaju. Srpska vojska dodjeljuje Luki na čuvanje muslimanskog taoca – djevojku Sabahu. Ubrzo Luka se zaljubljuje u Sabahu, ali ona treba da bude razmijenjena za srpskog zarobljenika-njegovog sina Miloša. …\nTagoviEmir Kusturica Life is a Miracle Nataša Šolak Slavko Štimac Vesna Trivalić Život je čudo


Saopštenje za javnost: U proteklih 18 mjeseci sredstvima Fonda osigurano uposlenje za 1070 osoba sa invaliditetom | Fond za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom\nSaopštenje za javnost: U proteklih 18 mjeseci sredstvima Fonda osigurano uposlenje za 1070 osoba sa invaliditetom\tFond za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom je u periodu od proteklih 18 mjeseci od stupanja na dužnost novih upravljačkih i rukovodnih struktura, osigurao neposredno zaposlenje 1070 osoba sa invaliditetom. Poređenja radi, u periodu od osnivanja Fonda pa do 2015. godine ukupno je podržano uposlenje za nešto više od 650 osoba sa invaliditetom.\nSredstvima Fonda je u navedenom periodu od 18 mjeseci osigurana podrška zaposlenju, održivosti uposlenosti osoba sa invaliditetom i njihovoj profesionalnoj rehabilitaciji za ukupno više od 1600 osoba sa invaliditetom.\nOstvarenje navedenih rezultata omogućeno je, između ostalog, i izradom i objavljivanjem u Službenim novinama FBiH Upustva i obrazaca za vođenje evidencija o poslodavcima, platama i iznosu posebnog doprinosa te zaposlenim osobama sa invaliditetom (obrazac EP), te kreiranjem popratnih tehničkih pretpostavki za efikasno procesuiranje podataka, odnosno stavljanjem u funkciju posebno kreiranog softvera.\nU konačnici, uspostavom evidencije i poduzimanjem drugih popratnih aktivnosti prema poslodavcima od strane Fonda, naplata posebnog doprinosa u prvom kvartalu 2016. godine porasla je za 42,55% u odnosu na isti period prošle godine, sa tendencijom stalnog rasta.\nNapominjemo da je još značajniji indirektni efekat poduzetih mjera Fonda veliki porast broja zaposlenih osoba sa invaliditetom od strane brojnih poslodavaca širom Federacije BiH koji se odlučuju na ovaj čin kako bi bili izuzeti od plaćanja posebnog doprinosa.\nFond ovim putem upućuje naročitu zahvalnost svim društveno odgovornim poslodavcima u Federaciji BiH koji se u skladu sa zakonskom obavezom sve intenzivnije opredjeljuju za upošljavanje osoba sa invaliditetom, kao i onim koji uplaćuju poseban doprinos za poticanje zaposlenja osoba sa invaliditetom u slučaju da sami ne zapošljavaju zakonom propisani broj takvih lica.\nPozivamo sve ostale poslodavce u Federaciji BiH da se povedu za sve brojnijim pozitivnim primjerima onih koji izvršavaju svoje obaveze, kako nepoštivanjem zakonske obaveze svaki poslodavac u FBiH podliježe sankcijama i krivičnom gonjenju.\nSve dodatne informacije poslodavci i zainteresovane osobe sa invaliditetom mogu dobiti putem službene stranice Fonda www.fprzoi.ba ili www.fond.ba.\nKabinet direktora Fonda\n29 Jul 2016\tShare


PCVesti - Press konferencija povodom novih serija laptop računara\nInspirisan bliskom saradnjom sa skoro 4.000 IT profesionalca i krajnjih korisnika, Dell je objavio kompletno novu liniju Latitude i Precision laptopova, od najlakših ultra-portabl u istoriji kompanije do najmoćnijih mobilnih radnih stanica. (Više detalja možete naći na www.dell.com/latitudepresskit )\nNovi Latitude sistem obezbeđuje prodor u trajanju baterije, briljantan novi dizajn i stil, uključujući i izbor između pet boja.\n„Od 1995. isporučili smo više poslovnih laptopova od bilo koga drugog“, kaže Majkl Del (Michael Dell), predsednik i CEO u Dell-u. „Ovo, kao i više od 5 miliona razgovora dnevno sa korisnicima, daje nam stvaran uvid u potrebe „digitalnih nomada“. Danas, mi prenosimo taj uvid u prodor na polju produktivnosti, portabilnosti i dizajna. Novi Latitude oduzima dah!“\nDell-ov redizajnirani Latitude podvlači odgovore širokog profila korisnika:\n– Ultra-portabl – Dell Latitude E4200 je laptop od 12,1’’, sa početnom težinom od 1kg, čime je najlakši komercijalni notebook u istoriji kompanije (težina varira u zavisnosti od konfiguracije i varijabilnosti izrade). Latitude E4300 od 13,3 inča ima početnu težinu od 1,54kg. Dizajniran je za „ratnike druma“ i izvršioce koji zahtevaju maksimalne performanse i malu težinu.\n– Mainstream – Dell Latitude E6400 i E6500 laptopovi imaju 14,1 odnosno 15,4 inča, a početna cena im je 939evra odnosno 969evra. Ovaj sistem je idealna zamena za desktop za korisnike visokih performansi.\n– Essential – Latitude E5400 (14,1’’) ima startnu cenu od 619 evra, kao i Latitude E5500 od 15.4 inča.\n– Semi-Rugge – Latitude E6400 ATG je 14,1’’ semi-rugged laptop sa početnom cenom od 1.199evra. Napravljen je i testiran da dogovara Military 810F standardima koji se tiču prašine, vibracija i vlažnosti.\n– Desk-Based – Od novih port replikatora do punih doking solucija, koje odgovaraju svakoj upotrebi sa manjim otiscima i strim line kablovima, korisnici mogu da skinu uređaje sa doking stanice.\nPersonalizujte Vaš Latitude\nPo prvi put kada su Latitude laptopovi u pitanju, Dell je u ponudu uključio i boje. Kao dodatak uz Mica-Brushed Metal, Latitude E4200, E4300, E6400 i E6500 biće dostupni i u nijansi Regatta Blue, Regal Red i Quartz Pink (samo E4200). U mat crnoj boji biće E5400 i E5500.\n„Novi Latitude laptopovi i Dell Precision mobilne radne stanice predstavljaju najveći doprinos u razvoju proizvoda u istoriji Dell-a“, izjavio je Džef Klark (Jeff Klark), viši potpredsednik Dell Product Grupe. „Investirali smo više od 1 milion inženjerskih sati i rezultat je porodica zapanjujućih produkata koji su jednako dobri i jaki i spolja i iznutra, sa pratećim elementima koji omogućavaju veću sigurnost, upravljanje i produktivnost.“\nInkorporirajući širok dijapazon novih tehnologija, Dell-ov novi Latitude podrazumeva:\n– Celodnevni rad na računaru E6400 sa trajanjem baterije do 19 sati (Trajanje batreije je bazirano na ispitivanju u Dell laboratoriji na Latitude E6400 a do variranja dolazi usled konfiguracije.);\n– Konstrukciju od legure magnezijuma sa svim metalnim šarkama\n– Sofisticiran dizajn tastature;\n– Lakoća korišćenja Dell Control Point-a, centralizovana kontrola korisnikovih setingsa za upravljanje energijom i menadžment sigurnosti u samo jednoj aplikaciji;\n– Prvorazredni poslovni laptop sa inteligentnom tastaturom sa pozadinskim osvetljenjem koja se automatski prilagođava ambijentalnom svetlu;\n– Ekskluzivna ControlVault solucija – inteligentan sigurnosni subprocesor sa ugrađenim nepromenljivim skladištenjem, koji centralizuje i pomaže u protekciji korisnikovih poverljivi i sigurosnih ključeva u samo jednom ojačanom bezbednosnom „vault-u“ dalje od glavnog drama sistema;\n– E6500 je jedini laptop sa Smart Card čitačem sa manjim kontaktom i sa čitačom otiska prsta u skladu sa Federal Information Processing Standards;\n– Pojednostavljen IT sa kompatibilnim perifernim elementima, adapterima, dokingom i snažnim karakteristikama za upravljanje kroz ceo portfolio.\nMomentalni pristup elektronskoj pošti, bez restartovanja operativnog sistema\nKompanija je, takođe, prikazala Dell Latitude novu tehnologiju koja će omogućiti skoro trenutan pristup elektronskoj pošti, kalendaru, kontaktima i web-u i to bez restartovanja u glavni operativni sistem (OS). Dell Latitude ON koristi specijalizovani niskovoltažni subprocesor i OS koji može da omogući trajanje baterije od nekoliko dana.\nRevolucija u performansama mobilnih radnih stanica\nDell, svetski broj 1 u snabdevanju radnim stanicama, pokreće i novu liniju ISV sertifikovanih Dell Precision mobilnih radnih stanica, gađajući prema performansama orijentisane kupce u inžinjerstvu, medijima, zabavi itd.\n– Dell Precision M4400 – početne cene 1.249evra, sa 15,4’’ mobilnom radnom stanicom, najsavremenijim grafičkim karakteristikama i podrškom do 8GB RAM.\n– Dell Precision M2400 – težak 2,16kg, najlakša radna stanica na svetu, ima 14.1 inč i početnu cenu 1.189evra\nKompanija je, takođe, predstavila 17-toinčnu mobilnu stanicu sa konceptom koji vrši revoluciju u performansama. Smešten u narandžastu aluminijsku šasiju, podržava do 16GB RAMa, 1GB grafičke kartice, upcoming quad-core procesori i do dva terabajt prostora na dva diska. Ovo udvostručava sumu memorije i core procesora, i utrostručava mogućnost skladištenja na Lenovo i HP mobinim radnim stanicama danas. (Više detalja na www.dell.com/nocompromise.)\n„Zeleno“ na potezu\nNovi Latitude mejnstrim i ultra-portabl laptopovi, kao i Dell Precision mobilne radne stanice, su usklađene sa Energy Star 4.0 i susreću EPEAT „Gold“ rangirane konfiguracije. Latitude E4200 je Dell-ov prvi notebook koji nudi matičnu ploču sa halogenim-free laminatima, isto kao i plastične šasije bez halogena i reashladna kućišta. Takođe, ultraportabl laptop se otprema u pakovanjima koja je moguće reciklirati i do 99 procenata težine.\nSvi novi proizvodi su dostupni i preko Dell ProSupport Mobility Servisa, kompleta modelarnih usluga koje pružaju kompanijama pomoć u zaštiti pristupa i podataka. Da bi zaštitio poverljive kompanijske informacije, Dell može i da automatizuje enkripciju na svim laptopovima i da centralno uredi kompanijski definisana sigurnosna pravila tako da budu transparentna i za krajnje korisnike.\nDell Desktop Manager servis omogućava IT da prati disperzivne sisteme, distribuira softvere, upravlja isporukom i sprovodi IT politiku (www.dell.com/services.)\nNovo društvo za digitalne nomade\nIstovremeno sa predstavljanjem novih Dell-ovih laptopova, Kompanija je lansirala i novi sajt pod nazivom Digitalni Nomadi. Sajt je dizajniran za individue koje ne definišu 4 zida u njihovim kancelarijama ili domu, ali su vođeni željom da uvek budu konektovani i za posao i za igru ma gde bili. Članovi društva mogu zajedno da čitaju o drugim digitalnim nomadima, da dele ideje, savete, trikove i iskustva.\nTwitter korisnici će moći da prate uživo novosti sa Dell konferencija za medije i da postavljaju pitanja preko @Digital_Nomads (www.twitter.com/Digital_Nomads).


Hitno! Posao Kv bravar Ruma - 12 aktuelnih poslova | Oglasi za posao Jooble\nbravari (sa i bez iskustva) Ruma\noperater na cnc mašini Ruma\nsamostalni knjigovođa Ruma\nmenadžer kontrole Ruma\nPosao Kv bravar Ruma\nDobićete imejl na %EMAIL% kada se novi "Kv bravar, Ruma" poslovi pojave na sajtu Jooble\nZahtevi: Kompanija ODS Technology d.o.o. je italijanska kompanija sa sedištem u Šapcu koja posluje u okviru Slobodne zone Šabac i postoji od decembra 2014. godine. Osnovna delatnost naše kompanije je proizvodnja komponenti za automobilsku industriju na CNC obradnim centrima...\nKafe kuvar/ica - radnik/ca na održavanju higijene\n...prostorijama i ispred zgrade Obavlja i druge poslove po nalogu neposrednog rukovodioca Posebni uslovi: IV/III stepen, SSS / KV Opšta zdravstvena sposobnost i ispunjenje sanitarnih uslova za rad Ljubaznost, urednost, odgovornost i preciznost u radu Poželjno...\n•\tPrimanje naloga za rad, preuzimanje potrebnog alata i proveravanje ispravnosti mašina i opreme •\tMontiranje potrebnog alata na mašine (stezne glave glodala, noževi i dr.)•\tPripremanje alata za obradu na uređaju za merenje i prednameštanje•\tKontrolisanje ispravnosti i puštanje...\nkv bravar, Ruma\nPreko 68141 korisnika već koriste izvanredan način za pretragu posla.


Happynovisad / Lifestyle > Lifestyle, moda, stil, modni trendovi. Viktor & Rolf, Dries Van Noten, Raf Simons, Walter ..\nmoda i oko nje intervju\n28. feb 2009. @ 15:04 | Ljudi iz sveta mode\n"Želimo da slavimo život kao svet vaših snova. Naša je poruka upućena svima koje ovaj svet privlači. Verujemo u podvojenost, glamur, u nadu i lepotu."\nIako veoma privlačna zbog svoje prošlosti, istorije, svoje umetnosti i savremenog pristupa kreativitetu, Holandija teško da se može pohvaliti zanimljivim pogledom na modu. Naime, ova zemlja protestanata ima poseban pogled na luksuz i sve ono što dolazi kao nadogradnja uljuljkanom životu dobrostojećih. Iako se „dobrostojeći“ ne opiru istom, ideja da sjaj bogatstva nije na prvom mestu, da ne treba da bude upadljiv, a po najmanje da šljašti, od Holanđana je napravila ljude koji, najblaže rečeno nemaju pojma o modi, pa je tako pojam glamura za njih potpuno stran. Ovde želim da napomenem da to što mi u Srbiji mislimo da treba da sija sve na nama, pa i svaki deo našeg lica i tela (o automobilu i mobilnom telefonu da i ne govorim!) kako bi smo pokazali koliko vredimo, nikako ne znači da automatski imamo blage veze o istoj toj modi. Srpski pristup glamuru ovoga puta ne bih komentarisala.\n02. jul 2008. @ 10:54 | Ljudi iz sveta mode\nSanjar praktičnog duha\nNjegova moda je nežna, fina, krhka; izraz obazriv i pažljiv, a ukus prefinjen.\nOn je Dries Van Noten – modni kreator koji je odavno osigurao svoju besmrtnost!\nJedan od čuvenih šest belgijskih modnih kreatora koji su uzdrmali svet (The Antwerp Six), Dries Van Noten, rođen je u Belgiji 1958. godine i pripada trećoj generaciji porodice krojača i trgovaca garderobom. Njegov ogroman uspeh i snaga da u brendiranom svetu u kojem kompanije Gucci i Prada kupuju sve pred sobom ostane apsolutno svoj i jedini vlasnik svoje modne kuće, sigurno ima osnovu u Drisovom životu, razvojnom putu i činiocima koji su uticali na formiranje njega kao čoveka i modnog kreatora.\nDris kaže da je svojim obrazovanjem u jezuitskoj školi stekao ogromnu moralnu snagu i veoma praktičan pogled na život. Porodično okruženje obezbedilo mu je upoznavanje sa svim aspektima sveta mode još u najranijoj mladosti.\n07. maj 2008. @ 19:45 | Ljudi iz sveta mode\nLepota izolovanih junaka\n"I don't want to show clothes, I want to show my attitude, my past, present and future. I use memories and future visions and try to place them in today's world."\nPre čitave ove ujdurme sa mršavim i nikakvim manekenima, čitavog haosa u modi i vizuelnog užasa kojim nas teroriše Fashion Television (televizijski kanal sumnjivog porekla!), postojao je (ipak, ne toliko davno) period sveže i ustreptale kreativnosti, period stalnog rađanja novih stilova, period poznat po pojavi snažne nove estetike – period u modi koji su obeležili Belgijanci.\nRaf Simons je rođen 1968. godine u, kako sam kaže, white trash family (majka radnica od svojih 15, a otac vojnik od svoje 17. godine). Odrastao je u malom ispraznom selu Nerpelt na granici Belgije sa Holandijom i Nemačkom u kom nema ničega, a pogotovu ne kulture. Čudnim putevima sudbine studirao je industrijski dizajn, iz njega pobegao u modu, iskreirao svoj svet, promenio modu za muškarce i postao jedan od najuticajnih modnih kreatora današnjice!\n18. mar 2008. @ 12:47 | Ljudi iz sveta mode\n„Svim budućim modnim kreatorima:\nMladi ste, vi ste budućnost!\nReagujte i preispitajte modni sistem! Vreme je za promenu.\nBudite hrabri. Verujte u sebe. Verujte u svoju moć i kreativnost!\nOvo je vaš život. Ovo je vaša igra. Igrajte oštro, ali fer.\nI zapamtite: niste sami!“\nInspirativnu priču o Antverpenskoj šestorci i Antverpenu kao gradu sa reputacijom nezavisnog modnog centra, nastavljamo pričom o Volteru. Kako sam kaže, u „veoma lepom i izazovnom vremenu“ Antverpenske šestorke, Walter Van Beirendonck je od wild dizajnera ogromnog uticaja prerastao u jednog od glavnih trend-setera u muškoj modi tokom 90-ih godina 20.veka.\n10. jan 2008. @ 19:04 | Ljudi iz sveta mode\n„Nikada ne proučavam šta drugi rade, jer mi to ne pomaže.“ A.D.\nU čuvenoj Antverpenskoj šestorci bile su dve mlade žene: Ann Demeulemeester i Marina Yee. Ann Demeulemeester je uspela, opstala i nastavila.\nDanas jača nego ikad, ova 48-ogodišnja kreatorka odličan je primer istrajnosti i doslednosti u vremenu karakterističnom po nedostatku istih. 1981. diplomirala je na Kraljevskoj akademiji lepih umetnosti u Antverpenu, 1982. dobila prestižnu nagradu Golden Spindle,1985. zajedno sa mužem i poslovnim partnerom, fotografom PatrikomRobejnom (Patrick Robijn) osnovala firmu BVBA “32“ i 1986. lansiralasvoju robnu marku.\n27. nov 2007. @ 16:22 | Ljudi iz sveta mode\nPobeda sveta nonšalantne elegancije\nRaf Simons za Jil Sander, Bruno Pieters za Hugo Boss, a od nedavno i Kris Van Assche za Dior Homme – belgijski modni kreatori na čelu kreativnih timova u nekim od najjačih modnih kuća sveta.\nViše je nego očigledno da je svetu modnog biznisa potpuno jasno koliku kreativnu snagu imaju modni kreatori iz Belgije. Međutim, postavlja se pitanje kakvi su skriveni planovi (kojih sigurno ima!) tog istog sveta biznisa kada je reč o mestu koje su u modnoj industriji do sada zauzimali Belgijanci.\nItalija, Francusaka, Velika Britanija, Japan i SAD vs Belgija. Hoće li mala zemlja odoleti udarcima – ostaje nam da vidimo.\nO posebnosti belgijske mode može se zaista mnogo govoriti. Od 80-tih godina prošlog veka naovamo Belgijanci (preciznije: antverpenska moda) ostavljaju neizbrisiv trag u istoriji modnog dizajna. Ne morate biti modni stručnjak da bi ste znali za "antverpensku šestorku" (The Antwerp Six) ili za one koji su nakon "šestorke" došli.Jedan od njih svakako je i Kris Van Assche.\n26. okt 2007. @ 11:34 | Ljudi iz sveta mode\nModni čarobnjak sa dubokom pričom\nU prostoru između realnosti i fantastike leži rad jednog od najinovativnijih, najeksperimentalnijih i najkonceptualnijih modnih kreatora sa samog kraja 20. i početka 21. veka.\nHussein Chalayan rođen je 1970. godine u Nikoziji na Kipru. Kao dete, sa porodicom se seli u London gde nastavlja školovanje. Modu je diplomirao 1993. na prestižnom Central St Martins umetničkom koledžu i svojom diplomskom kolekcijom momentalno upao u oči modnog sveta. Naime, čisto eksperimenta radi, pre same prezentacije, zakopao je haljine iz svoje kolekcije.\n1994. prikazuje prvu samostalnu kolekciju i, uz srdačnu pomoć Izabele Blou (koju sam u jednom od predhodnih brojeva pomenula) kreće stazom uspeha: 1995. pobeđuje na takmičenju mladih dizajnera ''Absolut Vodka'', a 1999. i 2000. biva proglašen ''britanskim dizajnerom godine''.\n30. sep 2007. @ 13:40 | Ljudi iz sveta mode\nModom protiv mode\n''Nije dobro neprestano se skrivati. Ponekad je potrebno dozvoliti svojoj ružnoći da izađe napolje.'' B.W.\nOd trenutka kada je počeo da prikazuje svoje modele, Bernhard Willhelm je poništio gotovo sva modna pravila načinom korišćenja boja, volumena i inspiracija. Kombinacijom pop i street kulture, kiča i folklora, igračaka i kompjuterskih igrica, sa snažnim osvrtom na seosku atmosferu svoje rodne Bavarije, ovaj modni kreator, ''postmoderni naslednik braće Grim'' (kako ga je nazvao jedan nemački modni novinar), humorom i jasnom dozom seksualne perverzije stvara novu estetiku koju bi smo sa sigurnošću mogli nazvati estetikom savremenog modnog kolaža.\n20. jun 2007. @ 20:44 | Ljudi iz sveta mode\nKao i u svakom poslu, tako i u modi postoje ljudi koje vidimo i oni koji stoje iza svega. Podrška u životu i radu svima nam je dobro došla, a naročito onda kada je reč o karijeri koja nas vodi direktno na tron. Alexander McQueen, Philip Tracy, Hussein Chalayan, Julien Macdonald, Honor Fraser, Sophie Dahl i Stella Tennant mnogo bi teže (a možda i nikad) bili u mogućnosti da postignu vrtoglavi uspeh da nije bilo žene koju čitav svet mode veoma dobro pamti. Njeno ime je Isabella Blow.\nVeoma često zvana modnim guruom, muzom stila, bastionom mode, britanskom kraljicom mode, Izabela, samoproklamovani ekscentrik, svakako je bila borac za nove talente i zaštitnik mnogih zvezda modnog sveta 90-tih. Poreklom iz visokog sloja društva, panker u srcu, tragala je za talentima i potpuno se predavala njihovoj afirmaciji uz podršku kakva se retko sreće.\n28. apr 2007. @ 15:52 | Ljudi iz sveta mode\nČovek svog vremena\nRođen je u Nemačkoj u Hamburgu 10. septembra 1933. Njegov otac Christian Lagerfeld, poreklom Šveđanin, stekao je bogatstvo predstavivši kondenzovano mleko nemačkom tržištu.\nSa majkom Elizabeth, Karl emigrira u Pariz u svojoj 14-toj i vremenom postaje jedan od najslavnijih modnih kreatora 20. veka. Da ne bi neko pogrešno shvatio put uspeha, pomenuću sledeće: Lagerfeld govori tečno 4 jezika (nemački, engleski, francuski i italijanski), a o poslu kaže sledeće: ''Ono što najviše volim u poslu je posao!''


MEKSIČKE vlasti privele su gotovo 800 migranata bez dokumenata pronađenih u četiri kamiona na istoku Meksika u subotu, u jednoj od najvećih akcija protiv ilegalne imigracije posljednjih mjeseci, objavila je vlada.\nNacionalni institut za migracije u Meksiku (INM) saopštio je u subotu navečer kako je pronađen 791 strani državljanin u kamionima koji su zaustavljeni u istočnoj saveznoj državi Veracruz i time potvrdili ranije izvještaje o masovnom pritvaranju.\nMeksiko je pojačao napore kako bi smanjio val migranata prema američkoj granici pod pritiskom američkog predsjednika Donalda Trumpa, koji je obećao nametnuti carine na meksičku robu ako Meksiko ne zaustavi ilegalne imigracije.\nMeksiko je sklopio sporazum sa SAD-om 7. lipnja o ukidanju tarifa. Meksička vlada ima rok od 45 dana da znatno smanji broj migranata koji dolaze do američko-meksičke granice ili će ponovno biti suočena s prijetnjom nametanja carina.\nVećina uhvaćenih u pokušaju ulaska u Sjedinjene Države su osobe koje bježe od siromaštva i nasilja iz Gvatemale, Hondurasa i Salvadora.\nIstražna komisija PD PSBiH : \_'Unaprijediti stanje u bh. pravosuđu\_'\nU iščekivanju privrednog oporavka: U SBK 2.500 radnika ostalo bez posla\nKina: Dvije osobe u kritičnom stanju: Čuvar vrtića ranio 39 osoba, među kojima su većinom djeca


Vi ste ovde: Overa / PROPISI / MEĐUNARODNE KONVENCIJE / Konvencija o jednoobraznom zakonu o obliku međunarodnog testamenta, sa ...\nZakon o ratifikaciji Konvencije o jednoobraznom zakonu o obliku međunarodnog testamenta, sa prilogom\nRatifikuje se Konvencija o jednoobraznom zakonu o obliku međunarodnog testamenta, sa Prilogom, sačinjena 26. oktobra 1973. godine u Vašingtonu, u originalu na engleskom, francuskom, ruskom i španskom jeziku.\nTekst Konvencije, sa Prilogom, u originalu na francuskom jeziku i u prevodu na srpskohrvatskom jeziku glasi:\nO JEDNOOBRAZNOM ZAKONU O OBLIKU MEĐUNARODNOG TESTAMENTA\nu želji da u što širem obimu obezbede poštovanje izjave poslednje volje putem ustanovljenja dopunskog oblika testamenta koji će se ubuduće zvati „međunarodni testament“, čije bi korišćenje smanjilo potrebu iznalaženja merodavnog zakona,\nodlučile su da u tom cilju zaključe Konvenciju i saglasile se u sledećem:\n1. Svaka strana ugovornica se obavezuje da uvede u svoje zakonodavstvo, najdocnije šest meseci po stupanju na snagu ove konvencije u odnosu na nju, pravila o međunarodnom testamentu, koja kao Prilog čine sastavni deo ove konvencije.\n2. Svaka strana ugovornica može uneti odredbe Priloga u svoje zakonodavstvo, bilo u izvornom tekstu ili u prevodu na svoj, odnosno svoje službene jezike.\n3. Svaka strana ugovornica može uneti u svoje zakonodavstvo dopunske odredbe koje bi bile potrebne da bi odredbe Priloga proizvele u potpunosti dejstvo na njenoj teritoriji.\n4. Svaka strana ugovornica dostaviće vladi depozitaru tekst pravila unetih u nacionalno zakonodavstvo radi primene odredaba ove konvencije.\n1. Svaka strana ugovornica dopuniće odredbe Priloga u svom zakonodavstvu, u roku predviđenom u članu I ove konvencije, određujući lica koja su, na njenoj teritoriji, ovlašćena da postupaju u vezi s pravljenjem međunarodnog testamenta. Ona može, takođe, odrediti kao lice ovlašćeno da postupa u vezi pravljenja međunarodnog testamenta njenih državljana i svoje diplomatske, odnosno konzularne predstavnike u inostranstvu, ukoliko se domaći zakon tome ne protivi.\n2. Ona će saopštiti to određivanje, kao i svaku njegovu docniju izmenu, vladi depozitaru.\nSvojstvo lica ovlašćenog da postupa u vezi s pravljenjem međunarodnog testamenta, određeno shodno zakonu jedne strane ugovornice, priznaje se na teritoriji drugih strana ugovornica.\nPunovažnost potvrde predviđene članom 10. Priloga priznaje se na teritoriji svih strana ugovornica.\n1. Uslovi koje treba da ispunjava svedok međunarodnog testamenta regulišu se zakonom prema kojem je određeno lice ovlašćeno da postupa u vezi s pravljenjem međunarodnog testamenta. Na isti način se postupa i u pogledu tumača, ukoliko je pozvan da učestvuje.\n2. Samo svojstvo stranca, međutim, ne predstavlja smetnju da neko bude svedok međunarodnog testamenta.\n1. Potpisi zaveštaoca, lica ovlašćenog da postupa i svedoka, bilo na međunarodnom testamentu ili na potvrdi, oslobođeni su svake overe ili slične formalnosti.\n2. Međutim, nadležni organi svake strane ugovornice mogu, u datom slučaju, proveriti istinitost potpisa ovlašćenog lica.\nČuvanje međunarodnog testamenta reguliše se zakonom prema kojem je ovlašćeno lice određeno.\nNikakva rezerva nije dopuštena na ovu konvenciju niti na njen Prilog.\n1. Ova konvencija biće otvorena za potpis u Vašingtonu, od 26. oktobra 1973. do 31. decembra 1974. godine.\n2. Ova konvencija podleži ratifikaciji.\n3. Ratifikacioni instrumenti se deponuju kod Vlade Sjedinjenih Američkih Država, koja će biti vlada depozitar.\n1. Ova konvencija je neograničeno otvorena za pristupanje.\n2. Instrumenti o pristupanju se deponuju kod vlade depozitara.\n1. Ova konvencija stupa na snagu šest meseci od dana deponovanja kod vlade depozitara petog instrumenta o ratifikaciji ili o pristupanju.\n2. Za svaku državu koja je ratifikuje ili joj pristupi po deponovanju petog instrumenta o ratifikaciji ili pristupanju, ova konvencija stupa na nagu šest meseci po deponovanju njenog instrumenta o ratifikaciji ili o pristupanju.\n1. Svaka strana ugovornica može otkazati ovu konvenciju pismenim saopštenjem upućenim vladi depozitaru.\n2. Otkaz dejstvuje dvanaest meseci pošto vlada depozitar primi to saopštenje, ali taj otkaz ne utiče na punovažnost testamenta napravljenog dok je Konvencija bila na snazi za državu koja ju je otkazala.\n1. Svaka država može, prilikom deponovanja svog instrumenta o ratifikaciji ili pristupanju, ili bilo kada posle toga, izjaviti putem saopštenja vladi depozitaru da će se ova konvencija primenjivati na celoj teritoriji ili njenom delu čije međunarodne odnose ona zastupa.\n2. Ova izjava dejstvuje šest meseci od dana kad je vlada depozitar primila saopštenje o tome ili, ako po isteku ovog roka Konvencija ne bude još stupila na snagu, počev od njenog stupanja na snagu.\n3. Svaka strana ugovornica koja je dala izjavu u smislu stava 1. ovog člana može, shodno članu XII ove konvencije, otkazati Konvenciju u pogledu cele teritorije ili dela zainteresovane teritorije.\n1. Ako je jedna država sastavljena od dve ili više teritorijalnih jedinica u kojima su na snazi različiti pravni sistemi u pogledu oblika testamenta, ona može u trenutku potpisivanja, ratifikacije ili pristupanja izjaviti da se ova konvencija primenjuje na sve teritorijalne jedinice ili samo na jednu ili više njih, a može i izmeniti svoju izjavu dajući u svakom trenutku drugu izjavu.\n2. Ove izjave se dostavljaju vladi depozitaru, uz izričito navođenje teritorijalnih jedinica na koje se Konvencija primenjuje.\nAko je jedna strana ugovornica sastavljena od dve ili više teritorijalnih jedinica u kojima su na snazi razni pravni sistemi u pogledu oblika testamenta, svako pozivanje na unutrašnji zakon mesta gde je testament napravljen ili na zakon prema kojem je ovlašćeno lice određeno da postupa u vezi s pravljenjem međunarodnog testamenta, tumačiće se u skladu sa ustavnim propisima dotične strane ugovornice.\n1. Original ove konvencije na engleskom, francuskom, ruskom i španskom jeziku, od kojih je svaki tekst podjednako verodostojan, deponuje se kod Vlade Sjedinjenih Američkih Država, koja će njihove overene prepise dostaviti svakoj državi potpisnici i državi koja je pristupila, kao i Međunarodnom institutu za unifikaciju privatnog prava.\n2. Vlada depozitar saopštiće državama potpisnicama i državama koje su pristupile, kao i Međunarodnom institutu za unifikaciju privatnog prava:\nb) deponovanje svakog instrumenta o ratifikaciji ili pristupanju;\nc) svaki datum stupanja na snagu ove konvencije, shodno članu XI ove konvencije;\nd) svako saopštenje primljeno shodno članu I stava 4. ove konvencije;\ne) svako saopštenje primljeno shodno članu II stav 2. ove konvencije;\nf) svaku izjavu primljenu shodno članu XIII stav 2. ove konvencije i datum od kada izjava dejstvuje;\ng) svaki otkaz primljen shodno članu XII stav 1, ili članu XIII stav 3. ove konvencije i datum od kada otkaz dejstvuje;\nh) svaku izjavu primljenu shodno članu XIV stav 2. ove konvencije i datum od kada izjava dejstvuje.\nSačinjeno u Vašingtonu, dana dvadeset šestog oktobra hiljadu devet stotina sedamdeset treće godine.\nJednoobrazni Zakon o obliku međunarodnog testamenta\n1. Testament je punovažan u pogledu oblika, bez obzira na mesto gde je napravljen, gde se nalaze dobra, državljanstvo, prebivalište ili boravište zaveštaoca, ako je napravljen u obliku međunarodnog testamenta, saglasno odredbama čl. 2. do 5. ovog zakona.\n2. Ništavost testamenta kao međunarodnog testamenta ne utiče na njegovu eventualnu punovažnost u pogledu oblika kao testamenta druge vrste.\nOvaj zakon ne primenjuje se na oblike testamentalnih odredaba koje su u istom pismenu sačinila dva ili više lica.\n1. Testament mora biti napravljen u pismenom obliku.\n2. Zaveštalac ne mora svojeručno napisati testament.\n3. Testament može biti napisan na bilo kom jeziku, rukom ili na neki drugi način.\n1. U prisustvu dva svedoka i lica ovlašćenog za testament, zaveštalac izjavljuje da je pismeno njegov testament i da je upoznat sa njegovom sadržinom.\n2. Zaveštalac nije dužan da sa sadržinom testamenta upozna svedoke niti ovlašćeno lice.\n1. U prisustvu svedoka i ovlašćenog lica, zaveštalac potpisuje testament ili, ako ga je prethodno potpisao, priznaje i potvrđuje potpis za svoj.\n2. Ako zaveštalac nije u stanju da se potpiše, saopštiće razlog ovlašćenom licu koje će to zabeležiti na testamentu. Osim toga, zakon, prema kojem je određeno ovlašćeno lice, može ovlastiti zaveštaoca da zatraži da ga drugo lice, u njegovo ime, potpiše na testamentu.\n3. Svedoci i ovlašćeno lice, u prisustvu zaveštaoca, stavljaju istovremeno svoje potpise na testament.\n1. Potpisi se moraju staviti na kraju testamenta.\n2. Ako se testament sastoji od više listova, svaki list mora da potpiše zaveštalac ili, ako on nije u stanju da potpiše, drugo lice u njegovo ime, ili, ako ga nema, ovlašćeno lice. Svaki list mora biti obeležen brojem.\n1. Datum testamenta je datum pod kojim ga je potpisalo ovlašćeno lice.\n2. Ovaj datum mora biti stavljen na kraju testamenta od strane ovlašćenog lica.\nAko ne postoji obavezan propis o čuvanju testamenta, ovlašćeno lice, upitaće zaveštaoca da li želi da dâ izjavu u pogledu čuvanja testamenta. U tom slučaju, i na izričit zahtev zaveštaoca, mesto gde on ima nameru da čuva testament zabeležiće se u potvrdi predviđenoj u članu 9. ovog zakona.\nOvlašćeno lice priložiće testamentu potvrdu u skladu sa odredbama člana 10. ovog zakona kojom se utvrđuje da su poštovane obaveze propisane ovim zakonom.\nPotvrda koju izdaje ovlašćeno lice sastavlja se u sledećem obliku ili u odgovarajućem obliku:\nJa __________________________ (ime, adresa i zvanje) lice ovlašćeno za sastavljanje međunarodnog testamenta\nPotvrđujem da je ____________________________ (datum) u _________________ (mesto)\n(zaveštalac) _______________________________(ime, adresa, datum i mesto rođenja) u mom prisustvu i u prisustvu svedoka\n____________________________ (ime, adresa, datum i mesto rođenja)\nizjavio da je priloženo pismeno njegov testament i da je upoznat sa njegovom sadržinom.\nPotvrđujem, osim toga, da je:\nu mom prisustvu i u prisustvu svedoka:\nzaveštalac potpisao testament ili priznao i potvrdio za svoj već stavljeni potpis;\npošto je zaveštalac izjavio da nije u mogućnosti da sam potpiše svoj testament iz sledećih razloga:\nzabeležio sam ovu činjenicu na testamentu;\npotpis je stavio _____________________ (ime, adresa);\nsvedoci i ja lično potpisali smo testament;\nsvaki list testamenta potpisan je od ______________________________________ i obeležen brojem;\nuverio sam se u identitet zaveštaoca i gore navedenih svedoka;\nsvedoci su ispunjavali uslove predviđene zakonom po kome sam sastavio testament;\nzaveštalac je želeo da dâ sledeću izjavu u pogledu čuvanja testamenta:\n*) Dopuniti ako je potrebno\nOvlašćeno lice čuva jedan primerak potvrde, a drugi predaje zaveštaocu.\nMeđunarodni testament podleži redovnim propisima o opozivanju testamenta.\nU vezi sa tumačenjem i primenom odredaba ovog zakona, vodiće se računa o njegovom međunarodnom obeležju i o potrebi njegovog jednoobraznog tumačenja.\nTags: konvencija, testament, zaveštaoc\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-05-06 22:00:532014-07-05 23:08:11Konvencija o jednoobraznom zakonu o obliku međunarodnog testamenta, sa prilogom\nKonvencija o zastarelosti potraživanja u oblasti međunarodne kupoprodaje ... Konvencija o dostavljanju u inostranstvu sudskih i vansudskih akata u građanskim...


Beograd, 04. Juli 2016. PR Objave: Saopštenje -\nPovodom još jedne uspešne godine poslovanja ProCredit banka drugi put zaredom organizuje ProAkciju - događaj posvećen prijateljima banke, ali i svima onima koji žele da nauče nešto novo i uživaju u dobroj zabavi. ProAkcija, događaj dobrih vibracija biće održan u petak, 08. jula 2016. godine od 17.30 sati na prostoru "Kamengrad" (ulaz na Adu Ciganliju iz Radničke ulice).\nPovodom još jedne uspešne godine poslovanja ProCredit banka drugi put zaredom organizuje ProAkciju - događaj posvećen prijateljima banke, ali i svima onima koji žele da nauče nešto novo i uživaju u dobroj zabavi.\nProAkcija, događaj dobrih vibracija biće održan u petak, 08. jula 2016. godine od 17.30 sati na prostoru "Kamengrad" (ulaz na Adu Ciganliju iz Radničke ulice).\nNa početku ovog jedinstvenog porodičnog događaja biće organizovane zanimljive radionice posvećene edukaciji, ekologiji i elektronskom bankarstvu, koje će kroz interaktivne kontakte upoznati posetioce sa korišćenjem mobilnih tehnologija u bankarstvu putem i preneti posvećenost banke zdravijem i lepšem okruženju. Uz šarmantnog voditelja Dejana Pantelića, atmosferu će svojim nastupom ulepšati dečiji hor Čarolija, koji je pripremio zanimljiv muzički program za najmlađe učesnike. Jedan deo ekološke radionice biće posvećen i upoznavanju sa prvim električnim automobilima u Srbiji koje od ove godine u svom transportu koristi ProCredit banka\nPrava žurka i muzičko putovanje kroz najpoznatije domaće i strane hitove počinje kada na scenu izađe čuveni trubački orkestar Dejan Petrović Big Bend. Njihovi nastupi poznati su po fenomenalnoj atmosferi upravo zato što je spisak hitova koje obrađuju u poznatom trubačkom maniru veoma širok - od Partibrejkersa do Elvis Prislija. Za petak su pripremili i neka nova iznenađenja pa je ovaj nastup prava poslastica ProAkcije.\n19.30 - 20.30 dečiji hor Čarolija\n20.30 - 22.00 Dejan Petrović Big Bend\nViše detalja o događaju možete da pronađete na Facebook stranici događaja ProAkcija i veb sajtu www.proakcija.rs\nBudite deo ovog jedinstvenog događaja i širite dobre vibracije!\nProCredit banka je do sada ukupno investirala više od 4,7 milijarde evra u Srbiji. Odobreno je više od 657.000 kredita, od čega 88 odsto čine plasmani malim i srednjim preduzećima, preduzetnicima i poljoprivrednicima. Depozitna baza banke premašuje iznos od 360 miliona evra, izdato je 320.000 platnih kartica, dok ukupan broj klijenata iznosi više od 100.000. Istovremeno sa podrškom razvoju privrede, banka poseban značaj u poslovanju pridaje odgovornom bankarstvu i razvoju kulture štednje među klijentima. ProCredit banka je deo ProCredit grupe finansijskih institucija koje posluju na dva kontinenta (Evropa i Latinska Amerika). Akcionar ProCredit banke u Srbiji je ProCredit Holding sa sedištem u Frankfurt\nbanka, proakcija, ada, procredit, ada cignalija\nq: 19 - t: 0.05138 sec


Srbin je teniser koji je najviše prihodovao od tog sporta ove godine, ali kada se gleda ukupna suma u kojoj najveći udeo imaju sponzori, Novak je iza mnogih sportista i drugih javnih ličnosti.\nTačnije, Đoković zauzima 68. poziciju sa 44.600.000 dolara koje je zaradio u 2020.\nIako gotovo da nije ni igrao ove godine, najviše je zaradio Rodžer Federer, preko 106 miliona dolara. Ispred Novaka su na listi mnogi drugi sportisti, pretežno NBA i NFL igrači, kao i fudbalske superzvezde.\nKada je reč o Rafaelu Nadalu, on je lošije pozicioniran od Srbina i 80. je na listi sa zarađenih 40 miliona dolara.\nKada su u pitanju sportisti javne ličnosti, najviše je prema "Forbsu" zaradio Rodžer Federer čak 106,3 miliona, dok slede Kristijano Ronaldo sa 105 i Lionel Mesi 104 miliona.\nOnda sledi Nejmar sa 95,5 miliona, potom je Lebron Džejms deveti na listi sa 88,2 miliona, a tek 16. sledeći sportista - Stef Kari sa 74,4 miliona dolara.\nPotom idu Kevin Durent (24. sa 63,9 miliona), Tajger Vuds (26. sa 62,3 miliona), Kirk Kazins (27. sa 60,5 miliona), Karson Venc (31. sa 59,1 miliona), Tajson Fjuri (34. sa 57 milion), Rasel Vestbruk (35. sa 56 miliona), Luis Hamilton (40. sa 54 miliona), Rori Mekilori (44. sa 52 miliona), Džared Guf (50. sa 49 miliona), Konor Mekgregor (53. sa 48 miliona), Džejms Harden (54. sa 47,8 miliona), Janis Adetokumbo (55. sa 47,6 miliona), Entoni Džošua (57. sa 47 miliona), Deonti Vajlder (59. sa 46,5 miliona), Tom Brejdi (64. sa 45 miliona), dok je jedini još među sportistima na listi Dru Bris koji je 67. sa 44,8 miliona.\nČUDO U TURSKOJ I JEDAN OD NAJBIZARNIJIH CRVENIH KARTONA IKADA Fudbaler isključen zbog MOBILNOG TELEFONA, svi su gledali u šoku /VIDEO/


Opasan pirsing ušiju – Nadlanu.com\nOpasan pirsing ušiju\nObjavljeno 10. mar 2009. / 00:00:00\nČIKAGO – Hrskavica ušiju je od resice mnogo izloženija bolnim infekcijama za vreme pirsinga, pomodnog bušenja ušiju da bi se “nakačio” nakit, i kao posledicu može imati deformaciju ušne školjke, jer će infekcija izazvati njeno omekšavanje – saopštili su lekari.\nDvomesečna sanitarna istraga je, posle prijava 25 klijenata, otkrila pravu epidemiju infekcija u jednoj od brojnih juvelirskih radnji u velikom šoping centru u američkoj državi Oregon.\nSanitarna inspekcija je na instrumentima kojima su bušene uši mušterija pronašla bakteriju koja živi u kanalizacionim cevima, a koja je bila uzročnik infekcija.\nPokazalo se da su neiskusni “bušači” ušiju uglavnom mladih žena nepažnjom i nepoštovanjem higijenskih pravila izazvali širenje bakterije pseudomonas aeruginosa na raspršivač sprej-boce sa sredstvom za dezinfekciju, odakle se bakterija “preselila” na instrumente za pirsing – kaže se u izveštaju objavljenom u Žurnalu američke medicinske asocijacije.\nInfekcija ušne hrskavice izuzetno se teško i sporo leči zato što kroz nju, za razliku od resice, nema krvotoka, pa su zabeleženi slučajevi da su neke od pacijentkinja izgubile delova uha.\n“Infekcijom napadnuto uho gubi sposobnost da zadrži oblik tako da se zbora i postaje vrlo ružno za gledanje”, naglašava autor istraživanja doktor Vilijam Kini iz uprave za javno zdravlje u državi Oregon.\n“Valja podsetiti da posledice infekcije ne oštećuju sluh niti izazivaju dugotrajne zdravstvene probleme. Ali sa estetske i kozmetičke strane one su zaista ružne i zlosrećne”, zaključio je ovaj specijalista estetske hirurgije.


Emotivni partner je tu, pored vas I uporno priča….a vi ga uporno ne čujete. Ili se makar pravite da ga ne čujete. U svakom slučaju, naći ćete izgovor za sebe zašto ne možete da se prilagodite njegovim molbama ili da mu izađete u susret. Druge stvari vas sada okupiraju, a iskreno se nadam da jedna od njih nije I mogućnost za neki strasni, tajni kontakt. Što se tiče slobodnih Devica, vi ste trenutno bukvalno pod opsadom od strane udvarača I onih koji su zainteresovani da vas bolje upoznaju. Prija vama sve to, ali vaš prirodni alarm je uključen non stop, pa nećete dozvoliti da vas ove situacije uvuku u sebe. Jednostavno, uživaćete u pažnji, ali nećete žuriti nigde, pustićete da se sve odvija svojim tokom….\nOpet ste u periodu retrogradnosti svog vladara, Merkura – što označava da ćete vi krenuti u preispitivanja svojih trenutnih pozicija. Takođe, počećete da razmišljate koliko ste zadovoljni trenutnim saradnjama. Dumajte slobodno, ali trenutno vam I nije neko vreme za delovanje, to ostavite za neki drugi put. No, ima tu I pozitivne simbolike – neki kontakti koje ste pokrenuli mesecima unazad sada će “proraditi”, pa ćete intenzivno krenuti u pregovore sa tim osobama. Za početak, nije loše….\nNovčano je ova sedmica nešto bolja od prethodnog perioda. Ima naznaka I da ćete uspeti da naplatite dugovanje ili neko zaostalo potraživanje.\nNeke boljke I boljkice, za koje ste već mislili da ste im videli leđa, ponovo se mogu aktivirati. Ovo je naročito naglašeno kod starijih Devica.\nVreme je da se osvrnete unazad I da razmislite koje biste navike po pitanju ishrane trebali da promenite. Trenutno ste skloni da se hranite na brzinu, a prija vam I sve ono što je dosta začinjeno, naročito ljuto. Mogli biste da porazmislite da li ovo može naškoditi vašoj probavi.


Đoković: Marej će biti spreman za finale! : Nadlanu.com\nĐoković: Marej će biti spreman za finale!\nObjavljeno 26. jan 2013. / 13:53:52\nĐoković brani trofej u Melburnu, sutra od 9.30 boriće se za četvrtu titulu na tom turniru.\nOn bi mogao da postane prvi teniser u Open eri koji je tri puta uzastopno osvajao Australijan open.\n"To je moj najuspešnji grend slem turnir i odgovaraju mi uslovi, posebno na Rod Lejver areni", rekao je prvi teniser sveta.\n"Takođe, to je i prvi veliki turnir u godini. Ovoga puta smo imali više vremena za odmor, da napunimo baterije i popravimo neke stvari. Želite spremni da izađete na teren i osvojite prvi veliki trofej u sezoni. Mislim da je to početak koji svaki teniser priželjkuje", dodao je Đoković.\nĐoković je imao dva dana odmora uoči finala, nakon što je u četvrtak u polufinalu posle tri seta pobedio Španca Davida Ferera, dok je Mari juče posle pet setova izbacio Švajcarca Rodžera Federera.\nĐoković, međutim, smatra da to neće uticati na sutrašnji meč.\n"Endi je juče igrao pet setova protiv Rodžera. Ali, osim toga, on nije imao ozbiljniji test na celom turniru. Takođe, on je jedan od fizički najspremnijih i najjačih igrača. Siguran sam da će biti potpuno spreman za finale", rekao je Đoković.\nĐoković i Marej su do sada igrali 17 puta, a u 10 mečeva pobedio je srpski teniser. Britanac je pobedio u prošlogodišnjem finalu Ju Es opena, ali je Đoković dobio njihov poslednji meč na završnom ATP turniru.\n"Mislim da je Endi tada zaslužio trofej, pošto je mnogo godina u samom vrhu. Igrao je mnogo finala na grend slem turnirima i konačno je uspeo da osvoji titulu. To mu je donelo dodatno samopouzdanje za nastavak karijere", rekao je Đoković.\n"Poslednjih šest, sedam mečeva sa Endijem bili su dugi i fizički zahtevni, na grend slemovima igrali smo i na tri i na pet setova. Očekujem da će se i sutra ponoviti slična situacija, očekujem dugu razmenu udaraca i spreman sam za to", rekao je Đoković.