Poliklinika Neuromedic Niš - Naš tim\nTim iskusnih profesora i\nInterdisciplinarni koncept za najbolji mogući oporavak.\nTim lekara Poliklinike Neuromedic\nProf.dr Stojanka Đurić - neuropsihijatar- klinički neurofiziolog\nDr Vanja Đurić - specijalista neurologije\nPrim.dr Marina Jolić - neuropsihijatar- klinički neurofiziolog\nProf.dr Aleksandra Stanković - internista- reumatolog\nDoc.dr Bojana Stamenković - internista- reumatolog\nDoc.dr Dragan Đorđević - internista- kardiolog\nDoc.dr Tomislav Kostić - internista- kardiolog\nDr Miroslav Krstić - internista- kardiolog\nDr Ivan Kostić - internista\nDr Danijela Milić - internista- endokrinolog\nDr Sonja Kostić - internista- endokrinolog\nProf. dr Lana Mačukanović- Golubović - internista- hematolog\nDr Dragana Drašković- internista- hematolog\nProf.dr Svetislav Kostić- internista- nefrolog\nProf.dr Tatjana Pejčić - internista- pulmolog\nDr. Snežana Đorđević - internista- pulmolog\nProf. dr Stojanka Đurić, redovni profesor Medicinskog fakulteta u Nišu, u penziji, specijalista neuropsihijatar, subspecijalista kliničke neurofiziologije, vlasnik poliklinike “NEUROMEDIC” u Nišu. Bavi se neurologijom i kliničkom neurofiziologijom više od 40 godina.\nZavršila je Medicinski fakultet u Nišu, specijalizaciju iz neuropsihijatrije i subspecijalizaciju iz kliničke neurofiziologije i odbranila doktorsku disertaciju na istom fakultetu. Bila je na edukaciji iz Kliničke neurofiziologije u Kliničkom centru u Ljubljani, u Nacionalnoj bolnici u Londonu i u Medicinskom akademskom centru u Amsterdamu. Objavila je preko 250 naučnih i stručnih radova u domaćim i inostranim časopisima, na domaćim i inostranim kongresima. Kao autor, napisala je 4 knjige iz oblsati EEG-e, EMNG-e i Evociranih potencijala, a koautor je u četiri knjige, od kojih su dve internacionalnog značaja na engleskom jeziku. Urednik je jednog udžbenika i jednog praktikuma za studente strukovnih studija Medicinskog fakulteta u Nišu.\nBila je direktor Klinike za neurologiju i pomoćnik direktora Kliničkog centra u Nišu pet godina. Osnivač je službe Kliničke neurofiziologije na Klinici za neurologiju čiji je višegodišnji načelnik. Edukovala je preko 30 lekara i medicinskihtehni;ara iz EEG-e, EMNG-e i Evociranih potencijala u Srbiji. Bila je član republičke Komisije za stručni nadzor iz Neurologije, Komisije za polaganje specijalističkog ispita iz neurologije i predsednik Komisije za polaganje subspecijalističkog ispita iz kliničke neurofiziologije na Medicinskom fakultetu u Nišu. Bila je šef Katedre za neurologiju Med. fakulteta i predsednik Neurološke sekcije SLD-a. Srbije.\nProf. Dr Stojanka Đurić, redovni profesor Medicinskog fakulteta u Nišu, rođena 25. januara 1948. god u Gornjoj Slatini kod Leskovca. Po završetku osmogodišnje škole i gimnazije u Leskovcu, upisala je Medicinski fakultet u Nišu 1967. a dipliomirala 1972 god Svoju profesionalnu karijeru započela je u Vojnoj bolnici u Nišu kao lekar opšte prakse, a potom završila specijalizaciju iz Neuropsihijatrije na Medicinskom fakultetu u Nišu. Kao neuropsihijatar radila je punih 10 godina u istoj ustanovi. Za to vreme više puta je pohvaljivana i nagrađivana za izuzetne rezultate na unapređenju zdravstvene službe u tadašnjoj JNA. Kao mlad specijalista istovremeno se bavi i naučnim radom, tako da je prve autorske radove publikovala u Vojnosanitetskom pregledu još 1985. god., što je, u to vreme, bila retkost u Vojnoj bolnici.\nNezadovoljna samo radom specijaliste, završava edukaciju iz Elektromioneurografije na VMA i prva uvodi ovu metodu u Vojnoj bolnici u Nišu. Na poziv direktora Neuropsihijatrijske klinike u Gornjoj Toponici zasniva stalni radni odnos u toj ustanovi i formira Neurofiziološku službu za veoma kratko vreme. Pored već završene edukacije iz Elektromiografije na VMA, završila je edukaciju iz Evociranih potencijala u Ljubljani, Londonu i Amsterdamu. Svojom neizmernom energijom, znanjem i umenjem odbranila je doktorsku disertaciju iz Kliničke neurofiziologije pod mentorstvom prof dr Tineta Preveca iz Ljubljane. Izabrana je u zvanje docenta na predemtu Neurologija 1995 god., u zvanje vanrednog profesora 2001. a u zvanje redovnog profesora 2007 god.\nPrva je osnovola odeljenje Kliničke neurofiziologije na Klinici za neurologiju u Nišu koja je postala referentni centar za edukaciju lekara i medicinskih tehničara u Srbiji. Edukovala je oko 30 lekara specijalista neurologa i fizijatara i medicinskih tehničara iz različitih zdravstvenih centara Srbije koji su, sa dužnim poštovanjem i u znak zahvalnosti za sve što je učinila za njih, organizovali veličanstveni simpozijum 02. 10. 2013. god. povodom njenog odlaska u penziju. Prva je uvela metodu EVOCIRANI POTENCIJALI u kliničkoj praksi u Srbiji. Poseban doprinos je dala u primeni projekta kadaverične transplantacije organa u Kliničkom centrtu kao predsednik Komisije za potvrđivanje moždane smrti pomoću EEG-a i Evociranih potencijala. Ove metode je prva uvela u Nišu i u Srbiji.\nUporedo sa razvojem kliničkog rada, energično se bavi i naučnim radom Publikovala je preko 250 stručnih i naučnih radova u nacionalnim i stranim časopisima na SCI listi. Prva je, na tadašnjoj Katedri za neuropsihijatriju, publikovala naučni rad u časopisu na SCI listi 1992. god. koji se i danas citira kao referentni za intraoperativni monitoring evociranih potencijala.Prva je na Katedri za neurologiju i u Srbiji napisala udžbenik pod nazivom KLINIČKA NEUROFIZIOLOGIJA u tri izdanja za lekare na specijalizaciji iz neurologije i užoj specijalizaciji iz Kliničke neurofiziologije.Zatim, monografiju EVOCIRANI POTENCIJALI koja je nagrađena prvom nagradom od strane SLD-a podružnice u Nišu 2003. god. Urednik je i koautor udžbenika OSNOVI NEUROLOGIJE i PRAKTIKUMA za studente strukovnih studija, kao i PRIRUČNIKA iz neurologije za studente medicine..Koautor je udžbenika FIZIKALNA MEDICINA I REHABILITACIJA u: Olga Kostić u dva izdanja,, Bila je više puta mentor u izradi magistarskih i doktorskih teza, član Komisija za odbranu disertacija na Medicinskom fakultetzu u Nišu, Beogradu i Novom Sadu.\nUporedo sa naučnim i stručnim radom prof Đurić ima posebne zasluge za stručni i organizacioni razvoj Klinike za neurologiju i Kliničkog centra u periodu od 1995. do 2000. god. Bila je prva žena direktor Klinike za neurologiju KC u Nišu. Osoblje Klinike taj period pamti po dobroj organizaciji rada, redu i radnoj disciplini, a profesorku kao strogog i pravičnog direktora koja je imala isti „aršin” za sve radnike klinike. Kao direktor, mnogo je truda i energije uložila u unapređenju stručnog rada, opremanju i afirmaciji Klinike za neurologiju, kako u Kliničkom centru, tako i šire u tadašnjoj Jugoslaviji. Bila je prvi direktor u Kliničkom centru koja je uvela informacioni sistem 1996. god, a koji se i danas koristi na Klinici za neurologiju. Za ovakav rad više puta je pohvaljivana u Kliničkom centru.\nOrganizovala je po prvi put u Nišu Kongres neurologa tadašnje SRJ 1996. Sa međunarodnim učešćem, kao i prvi simpozijum o cerebrovaskularnim bolestima 1999. god. Bila je prvi Predsednik radničkog saveta i jedan od glavnih osnivača Kliničkog centra 1988. god. Bila je član NN veća Medicinskog fakulteta u Nišu, Komisije za specijalistički ispit iz Neurologije i Urgentne medicine, Republičke komisije za stručni nadzor neuroloških službi u Srbiji, član Svetske asocijacije neurologa, Udruženja neurologa Srbije, šef Katedre za neurologiju. Svoju profesionalnu karijeru završila je kao Predsednik Neurološke sekcije Srbije i nagradom za životno delo od strane SLD-a.\nKao penzioner nastavila je sa radom u privatnoj neurološkoj ordinaciji koju je osnovala 2003 god, a koja je 2018. god. preregistrovana u Polikliniku za neurologiju, internu i fizikalnu medicinu kojom sada rukovodi.\nDiplomirala je na Medicinskom fakultetu u Nišu. Specijalizaciju iz neurologije završila je na istom fakultetu. Radila je kao specijalista neurologije i elektroneuromiografer jedanaest godina na Klinici za neurologiju u Nišu na Odeljenju kliničke neurofiziologije i na Odeljenju za neuromišićne bolesti.\nZavršila je edukaciju iz elektroneuromiografije u trajanju od godinu dana na istoj Klinici. Iskustvo je sticala i usavršavala se u Lozani u Švajcarskoj na Univerzitetskoj Klinici na Odeljenju za neuromišićne bolesti i u kabinetu za elektroneuromiografiju u trajanju od godinu dana. Završila je edukaciju iz elektroneuromiografije u Bernu u Švajcarskoj. Zatim, edukovala se u Parizu i Nici u Francuskoj iz oblasti neuromišićnih bolesti. Do sada je kao autor i koautor publikovala i saopštila 45 radova u domaćim i internacionalnim časopisima, od kojih su mnogi na Sci listi. Redovno prati domaće i internacionalne kongrese i novine iz oblasti neurologije, posebno neuromišićnih bolesti i elektroneuromiografije.\nNakon toga edukovala se iz oblasti kompjuterizovane spinalne neoperativne dekompresione terapije kod problema sa diskus hernijom kod eminentnih stručnjaka iz Amerike. Aktuelno učestvuje u naučno istraživačkim projektima iz oblasti neurologije. Trenutno je u završnoj fazi akademskih doktorskih studija na smeru medicinske nauke i radi na odobrenoj doktorskoj disertaciji iz oblasti neuropatija. Član je društva neurologa Srbije (DNS) i Evropske akademije za neurologiju (EAN).\nPrim. dr Marina Jolić\nDiplomirala je na Medicinskom fakultetu u Nišu. Specijalizaciju iz neuropsihijatrije završila je na istom fakultetu. Završila je edukaciju iz oblasti Kliničke elektromioneurografije, Kliničke elektroencefalografije i Evoiranih potencijala. Radila je preko trideset godina na Klinici za neurologiju KC Niš kao klinički neurofiziolog na Odeljenju Kliničke neurofiziologije, a zadnje dve godine vodila je i specijalističku ambulantu za polineuropatije.\nUčestvovala je u edukaciji brojnih lekara iz oblasti Elektromioneurografije i Evociranih potencijala u Srbiji. 2001 godine dobla je zvanje Primarijusa.\nDo sada je kao autor i koautor publikovala i saopštila brojne radove u domaćim i internacionalnim časopisima na domaćim i internaionalnim skupovima.\nRedovno prati domaće i intrnacionalne kongrese i novine iz oblasti neurofiziologije, neurologije i terapije bola.\nČlan ЕUSTAR-a ( Evropsko Udruženje za dijagnozu i lečenje sistemske skleroze). Prof.dr Aleksandra Stanković , rodjena je u Kruševcu.Medicinski fakultet završila je u Nišu, gde je završila magistarske i doktorske studije,specijalističke studije iz interne medicine kao i subspecijalizaciju iz reumetologije. Redovni je profesor Medicinskog fakulteta u Nišu, u penziji.\nStručno usavršavanje obavila je u Parizu u bolnici Lariboisiere gde je obavila i istraživanja za doktoorsku disertaciju.\nBila je načelnik Klinike za reumatologiju i zamenik direktora Instituta Niška Banja. Objavila je preko 450 naučnih radova u domaćim i stranim referentnim časopisima. Rukovodilac u tri projekta Ministarstva za Nauku Republike Srbije.\nČlanstvo i aktivnosti :\nDoc. dr Bojana Stamenković\nDoc. dr Dragan Đorđević\nDoc. dr Dragan Đorđević, rođen je 1964. godine. Završio je Medicinski fakultet u Beogradu u apsolventskom roku, 1990. godine. Od 1994. godine radi u Institutu za lečenje i rehabilitaciju “Niška Banja” u Niškoj Banji, na kardiologiji i kardiovaskularnoj rehabilitaciji. Magistrirao je 1997. godine, oblast kardiologija na Medicinskom fakultetu u Nišu. Specijalizaciju iz interne medicine završio je na Medicinskom fakultetu u Nišu 1998. godine sa odličnom ocenom. Doktorirao je 2003. godine, oblast kardiologija. Za asistenta pripravnika na predmetu Interna medicina izabran je 1998. godine, a sada je u zvanju docenta na katedri Interna medicina, oblast kardiologija na Medicinskom fakultetu u Nišu. Završio je obuku iz invazivne kardiologije (koronarografija) delom u Kliničkom centru Niš (2009. godine) i najvećim delom u Kliničkom centru Srbije (2010. godine), u Beogradu. Imao je obuku za implantaciju privremenih pejsmejkera (2010. godine). Imao je edukaciju iz oblasti ehokardiografije. Autor je i koautor (do 2019. godine) u više od 400 naučnih i stručnih radova.\nDr spec. med Ivan Kostić\nDr spec. med Miroslav Krstić\nDiplomirao je na Medicinskom fakultetu u Nišu. Na istom fakultetu je završio specijalizaciju iz oblasti interne medicine, a zatim i magistarske, doktroske i subspecijalističke studije. Od 1978. godine radio je na Institutu za nefrologiju i hemodijalizu u Nišu. Takođe je radio kao vanredni profesor na Medicinskom fakultetu u Nišu. Stručna usavršavanja obavljao je u bolnicama Tenon u Parizu i „ Edouard Herriot“ u Lionu u Francuskoj, gde je dobio i diplomu ASSISTANT ENTRANGER od strane Univerziteta. Takođe se usavršavao u Pragu u Institutu za kliničku i eksperimentalnu medicinu iz oblasti nefrologije, dijalize i transplantacije. Učestvovao je u realizaciji brojnih naučno- istraživačkih projekata, objavio je veliki broj naučnih i stručnih radova u domaćim I inostranim časopisima, a koautor je u tri udžbenika. Izuzetno aktivno je učestvovao u otvaranju brojnih centara za dijalizu u Srbiji i Crnoj Gori. Za svoj uspešan rad dobijao je u više navrata brojna priznanja od strane Instituta za nefrologiju i društveno političkih organizacija.\nDr Lana Mačukanovic Golubović je rođena 1956. godine. Završila je Medicinski fakultet u Nišu sa prosečnom ocenom 9,61. Zasnovala je radni odnos kao lekar opšte medicine na Internoj Klinici na Odeljenju za hematologiju i imunoalergologiju 1983.g. Poslediplomske studije iz hematologije upisala je 1981/82 god. Magistarski rad odbranila 1987. g., a doktorsku disertaciju 1996. g. Januara 1990. g. položila je specijalistički ispit sa odličnom ocenom. Subspecijalizaciju iz hematologije ostvarila je 2005. g.\nIzabrana je u zvanje asistenta na Medicinskom fakultetu u Nišu 1991.god. na predmetu Interna medicina-oblast hematologija, reizabrana 1995.god., u zvanje docenta 1997.god, u zvanje vanrednog profesora 2002, a u zvanje redovnog profesora 2007. god.\nBila je direktor Klinike za hematologiju od 1997. do 2002 . god, a zatim načelnik Klinike za hematologiju.\nAutor je i koautor u preko 200 stručnih i naučnih radova prezentovanih na domaćim i međunarodnim skupovima; autor i koautor u preko 20 radova štampanih u celini u referentnim časopisima.\nUčestvovala je kao mentor u izradi magistarskih i doktorskih teza, subspecijalističkih I diplomskih radova.\nDr spec. med Dragana Drašković\nProf. dr Tatjana Pejčić završila je Medicisnki fakultet u Nišu kao najbolji student pete godine medicine sa prosečnom ocenom 9,44. Od 1987. god. radi u Klinici za plućne bolesti KC Niš. Magistrirala i doktorirala na istom fakultetu iz oblasti imunologije i pulmologije. Od 1992.god. je specijalista pneumoftiziologije, a subspecijalista pulmologije je od 2007. god.\nBila je asistent, docent, vanredni profesor , a sada je u zvanju redovnog profesora na Medicinskom fakultetu u Nišu, na predmetu interna medicina- oblast pneumoftiziologije.\nOd 2014. god. je direktor Klinike za plućne bolesti KC Niš. Urednik je dve knjige iz oblasti pneumonija, učestvovala je u pisanju brojnih knjiga i udžbenika za studente i specijalizante Medicinskog fakulteta u Nišu, Beogradu i Novom Sadu.\nOrganizator i učesnik je brojnih stručnih sastanaka, simpozijuma i kongresa iz oblasti respiratorne medicine u zemlji i inostranstvu. Od 2012. do 2016.god je bila predsednik pneumoftiziološe sekcije SLD.\nAutor i koautor je u više od 150 stručnih i naučnih radova iz raznih oblasti pulmologije.\nČlan je Evropskog respiratornog udruženja, Respiratornog udruženja Srbije, Udruženja za sarkoidozu, WASOG-a- Svetske asocijacije za sarkoidozu i intersticijalne bolesti, UDAH- udruženje za astmu.\nRecenzent je brojnih stručnih i naučnih radova u časopisima u zemlji i inostranstvu, kao i recenzent za knjige i protokole objavljene pri Ministartsvu zdravlja kao smernice za lečenje plućnih bolesti.\nČlan je republičke komisije za pulmologiju i Republičke komisije za tuberkulozu pri Minstarstvu zdravlja.\nDr spec med Danijela Milić\nDr spec med Sonja Kostić\nFiziklana medicina i rehabilitacija:\nDoc dr. Hristina Čolović\nPrim dr Zlata Vasović\nRođena je 1948. godine. Završila je Medicinski fakultet u Nišu 1979. godine,a specijalizaciju iz fizikalne medicine i rehabilitacije 1979. godine u Beogradu. Aktivno je učestvovala u radu stručnih sastanaka, simpozijuma, sekcija i kongresa. Radila je kao član komisije za spoljni stručni nadzor. Stekla je zvanje primarijusa 1998. godine.\nU periodu od 1974. do 1975. godine radila je u Službi hitne medicinske pomoći u Kruševcu. Od 1975. do 1986. godine radila je u Zavodu za rehabilitaciju u Ribarskoj Banji. Završila je edukaciju iz lasero terapije. Od 1986. godine radila je u Domu zdravlja Niš na fizikalnoj medicini i rehabilitaciji. Više puta je pohvaljivana i 1996. godine nagrađena je zahvalnicom. Radila je kao šef fizikalne medicine i rehabilitacije, a zatim kao načelnik službe.\nRođena je 1984. godine u Aleksincu. Završila je srednju medicinsku školu u Nišu 2003. godine. Radi u ordinaciji NEUROMEDIC od 2016. godine\nRođen 1993 god. U Prištini.\nZavrsio je srednju medicinsku školu u Nišu smer fizioterapeut.\nStažirao je na Klinici za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju u Kliničkom centaru Niš.\nRođen 1992 godine u Nišu. Završio srednju medicinsku školu u Nišu 2011. god smer fizioterapeut, a visoku medicinsku školu u Ćupriji 2015.god. Stazirao je u Domu zdravlja u Nišu.\nNiš, 21 Godina\n"Kolega iz Zagreba, koji ima iste diskuse kao i ja, a koji je primenio dekompresiju i rešio svoj problem, preporučio je i meni. Posle četvrte terapije već sam se osećao značajno bolje. Terapija je u toku. Mnogo hvala profesorki Đurić i ordinaciji Neuromedic što je počela prva u Nišu ovu bezbolnu i veoma uspečnu terapiju."\nKuršumlija, 42 Godine\n"Imala sam bol od januara meseca u kičmi i duž leve noge. Nisam mogla da hodam i stojim na levoj peti od bolova. Primala sam razne injekcije i fizikalnu terapiju, ali bez uspeha. Saznala sam za ovu terapiju i već nakon treće bilo mi je znatno bolje, a posle pete rešila sam problem mog bola. Beskrajno sam zahvalna profesorki Đurić."\nVlasotince, 59 Godina\n"Imam dva diskusa. L4-L5; L5-S1. Zahvaljujući dekompresiji posle 17 godina nemam bol u kičmi, u levom kuku i desnoj nozi. Profesorka Đurić, hvala Vam od srca, sada sam zdrava žena!"\nNiš, 42 Godine\n"13 godina imao sam bol u kičmi i nogama, svašta sam probao i najzad sam našao sebi lek – dekompresiju. Od prve terapije osetio sam olakšanje, a nakon treće bio sam potpuno bez bolova. Svakom mladom čoveku koji ima diskus preporučujem ovu bezbolnu i uspešnu terapiju."\nVranje, 62 Godine\n"Oko 18 godina imala sam bolove u donjem delu kičme i taj bol koji nije mogao da se podnosi. Posle 12 terapija, ja lepo živim bez bolova. Srećni su svi moji ukućani, posebno moje unuke Srna i Melanija."\nNiš, 62 Godine\n"Šta reći, došla sam kao invalid, a nakon dekompresije u trajanju od 15 dana izašla nasmejana i prezadovljna"\nSnežana i Miloš Ilić\nLeskovac, 1962, 1958 god\n"Više godina imamo bolove u donjem delu kičme i vratu. Nakon dekompresije preporodili smo se, rešili bolova, nesanice, vrtoglavice, a terapija nam je bila relaksacija i uživanje bez bolova"\n"Godinama sam imao bolove u kičmi. Sve dosadašnje terapije nisu mi otklonile uzrok, tek nakon dekompresije sam rešio svoj bol. Zadovoljan sam odnosom osoblja i sve pohvale Neuromedic timu."\nNegotin, 41 Godina\n"Posle 20 godina bolova u kičmi i nogama i jedne operacije kičme svoj blagodet i svoje zdravlje sam pronašla u ordinaciji Neuromedic. Posle drugog tremana već sam osetila poboljšanje, a posle 10 terapija mogu da hodam na levoj peti, što pre terapija nisam mogla."\nNiš, 1976 god\n"Posle 9 godina bolova u kičmi i saznanja da imam diskus, više je sve uticalo psihički na mene, a fizički na bol da ne pominjem. Ko ne proba, ne može znati jer dolaskom u Neuromedic koračam sigurnije, sa osmehom, bolove i ne osećam. Od srca zahvalna."\nAleksinac, 1976 god\n"Imala sam bolove u kičmi 3 godine zbog kojih u poslednje vreme nisam mogla da hodam, spavam, sedim. Posle pete dekompresione terapije lumbalnog dela kičme bol se znatno smanjio, a posle desete potpuno nestao. Hvala Vam što primenjujete ovu metod i pomažete ljudima."


MESTA NA INTERNETU KOJA OBAVEZNO MORATE DA POSETITE - Mihailo Šolajić : Domaća Knjižara\n1. Hardver za Internet\n2. Softver za Internet - Browseri\n3. Provajderi – Dobavljači Internet usluga\n5. Mesta na Internetu koja obavezno morate da posetite\n6. Rečnik Internet i WWW pojmova\n* Mesta ćete posećivati svakodnevno ili povremeno.\n* Mesta ćete preporučiti prijateljima.\n* Mesta ćete čuvati od dece zaštitama.\n* Mesta će Vas često upućivati na druga mesta.\n* Nova mesta svakodnevno nastaju i zaslužuju Vašu pažnju.\n* Alexa najposećeniji sajtovi\n* Arhitektura i građevina\n* Automobili i kamioni\n* Banke i finansijske institucije\n* Deca i omladina\n* Dizajn i fotografija\n* Državne institucije\n* Instituti i organizacije\n* Internet download\n* Internet trgovina\n* Internet Web dizajn\n* Kompjuterski časopisi\n* Kompjuterski hardver\n* Kompjuterski izdavači\n* Kompjuterski softver\n* Medicina, zdravstvo, bolnice i klinike\n* Neprofitne organizacije\n* Noćni život\n* Novinske agencije\n* Političke partije\n* Porodica i domaćinstvo\n* Poslovne informacije\n* Pravo i advokatura\n* Softver za pretraživanje\n* Tehnika i tehnologija\n* Televizija i radio\n* Webby nagrade za 2003\nPisac / Autor: Mihailo Šolajić


Nezaposlenost na Kosovu tera omladinu u terorizam - 12.05.2015, Sputnik Srbija\nViše od 50 odsto omladine se nalazi na birou za zapošljavanje. Ekonomska situacija je blizu kritične. Kao posledica toga, većina ljudi stupa u radikalne... 12.05.2015, Sputnik Srbija\n07:29 12.05.2015 (Osveženo: 14:47 30.08.2021)


Šalke oterao trenera posle blamaže u Ligi šampiona - MaxBet Sport\nŠalke oterao trenera posle blamaže u Ligi šampiona\nDomeniko Tedesko (Foto: Beta/AP)\nDomeniko Tedesko više nije trener Šalkea. Italijanski stručnjak je smenjen samo dva dana posle debakla tima iz Gelzenkirhena u Ligi šampiona. U revanšu osmine finala Mančester siti je pobedio Šalke 7:0.\nU subotu od 15:30 igraju Šalke – Lajpcig, a u kladionici MaxBet je kvota na pobedu domaćina 3.45.\nTedesko je na klupi Šalke bio od leta 2017. godine i to mu je drugi trenerski posao jer je pre toga vodio Aue. U prvoj sezoni je tim iz Gelzenkirhena vodio do drugog mesta na tabeli Bundeslige i plasmana u Ligu šampiona. Ipak, ove sezone je slika drugačija. Šalke je 14. na tabeli i ima samo četiri boda više od tima koji se bori za opstanak.\n– Ova odluka je bila sve samo ne laka, jer smo bili zadovoljni radom Tedeska u Šalkeu. Prošle sezone je doveo tim do drugog mesta na tabeli, ali je ova sezona počela veoma loše. Kada sam došao u klub želeo sam da premenim situaciju u Bundesligi. Posle pažljive analize zaključili smo da tako nešto nije moguće sa ovim stručnim štabom – rekao je Johen Šnajder, jedan od funkcionera Šalkea.\nTagovi:BundesligaBundesliga 2018/2019Domeniko TedeskoFK Šalke\nŠtutgart potpisao ugovor sa trenerom iako još ne zna da li će igrati u Bundesligi\nRAFAL ZA KRAJ BUNDESLIGE Minhen slavi, Srbi i “milioneri” u suzama\nPOSLEDNJE KOLO REŠAVA SVE Čitava Nemačka gleda u Minhen\n14.03.2019. at 21:42\nRazmontirali ih na proste činioce\nA realno nisu trebali, da je Klop bio na klupi Šalkea isto bi prošli sa ovakvom ekipom na gostovanju Sitiju…\n14.03.2019. at 23:25\nOvo su trebali ranije da urade… Katastrofalni Šalke, ljudi mogu ispasti iz lige..\n15.03.2019. at 08:55\nDanas se nista neprasta\nIgrepre 4 minuta\nIGRE: Pogodi minut prvog gola na meču Crvena Zvezda – Partizan\nNestvarne pohvale na račun Luke Jovića!\nREPREZENTACIJEpre 8 minuta\nEKSKLUZIVNO Jokić rekao: Igraću za Srbiju!\nŠPANIJApre 11 sati 2\nITALIJApre 11 sati 1\nREPREZENTACIJEpre 20 sati 3\nREPREZENTACIJEpre 22 sata 3


Smanjen broj novih slučajeva kovida u Novom Sadu i Vojvodini | Novosadski informativni portal 021\n15:25 > 17:01\nRegistrovano je 769 novih slučajeva, što je 132 manje nego dan ranije, kada ih je bilo 901.\nU Novom Sadu je u prethodna 24 časa kovid utvrđen kod 153 osobe, što je 50 manje u odnosu na dan ranije.\nU strukturi novih slučajeva 684 (88,9 odsto) je dokazano brzim antigenskim testom. Ovi pacijenti predstavljaju rezervoare zaraze koji u bliskom kontaktu sa drugim osobama mogu preneti virus i dovesti do pojave većeg broja novoobolelih. Manji broj novoobolelih je potvrđen PCR testom nakon negativnog brzog testa.\nU ovom trenutku broj registrovanih aktivnih slučajeva u Vojvodini je 12.567. Najveći broj registrovanih aktivnih slučajeva je u Novom Sadu - 2.439, a u Pančevu i Subotici ih je više od 1.000. U ostalim opštinama trenutno je manje od 1.000 registrovanih aktivnih slučajeva.\nInstitut za javno zdravlje Vojvodine ocenjuje epidemiološku situaciju u pokrajini kao vanrednu, sa blagim trendom opadanja broja obolelih. U ovom trenutku na teritoriji 44 opštine i gradova situacija se ocenjuje kao vanredna. Epidemiološka situacija se ocenjuje kao nepovoljna na teritoriji opštine Titel.\nPodsetimo, u protekla 24 časa u Novom Sadu je ponovo povećan broj kovid pacijenata. Trenutno ih je 352, što je petoro više nego juče. Na respiratorima je njih 29, jedan oboleli manje nego juče.\nPojedinačno po zdravstvenim ustanovama, u Kliničkom centru Vojvodine je 268 kovid pacijenata, od kojih je 21 na respiratorima. Na Institutu za plućne bolesti u Sremskoj Kamenici je 84 kovid pacijenata, od kojih je osmoro na respiratorima.\nNije poznato koliko je pacijenata u međuvremenu otpušteno sa lečenja, odnosno preminulo, a nije poznato ni koliko je njih u međuvremenu primljeno u bolnice.\nBilo bih verovatno jos manje da je kovid ambulante organizovao iko iole inteligentan. Svako sa simptomom neke viroze sedi u skucenoj prostoriji od 4/7sati i tek se onda testira ko je taj dan negativan bice za par dana pozitivan posto mu infekcija ne gine. Nema maske koja moze da zastiti od vise desetina ljudi koji kaslju,slinave,kijaju,povracaju. U normalnom svetu se testiranje obavlja u vratima ambulante i negativni se odmah salju dalje od kovid ambulante. Organizacija nula!\nLepa fasada na domu zdravlja nema sta. Za primer.\n22.04.2021\t• 16:11\nKako kome meni licno ove vase informacije puno znace.Hvala.


Dojenje – Stranica 2 – Super beba\n“Dojenje nije baš kao sa reklame ili filma, to je zahtevan posao” – Marija, Beograd\n31/01/2021 Moja priča o dojenjudojenje blizanacaTereza\nDraga Tereza, Javljam se sa divnim vestima. Nakon blizanaca, M*** i J****, koji su rođeni u Julu 2019.godine, ponovo čekamo bebu. Sve nas je iznenadila ova vest, pogotovo jer smo se popriličnoRead More…\n11/01/2021 Drugi o dojenjuTereza\nPrikupila sam par ideja koje su se pokazale korisne kod žena koje doje a pate od migrena: Cayenne Pepper (Crvena ljuta paprika): Ušmrkavanje jako MALENE KOLIČINE pomaže boljem radu krvnih sudova uRead More…\n02.01.2021. – “Moja malena palčica je stavljena na prsa sa samo 1800g!”\n02/01/2021 Knjiga utisaka, Moja priča o dojenjuTereza\nPozz draga Tereza… javljam Vam se nakon 4god kada sam dobila 2 dijete, malenu palčicu od samo 30tj i 1110g! Puno ste mi pomogli sa prvom bebom i dojenjem i zahvaljujući tomeRead More…\nU prvoj trudnoći se nisam snašla, svojom krivicom, nisam istrajala i dozvolila sam da me ubede da nemam dovoljno mleka, dozvolila sam sebi da uvedem kombinovanu ishranu (dojenje pa dohrana) i naravnoRead More…\nOve slike prikazuju ćerku koja doji svog oca koji je, u zatvoru, i osuđen je na smrt izgladnjivanjem. Kada je uhvaćena u ovom činu, dojenja svog oca, tamničari su se sažalili naRead More…\n12/12/2020 Moja priča o dojenjuTereza\nMoja priča počinje ovako. Rodila sam zdravu mušku bebu, sutradan mi kažu da je vode za Kragujevac gde će ostati 14 dana jer je dobila žuticu odmah po rođenju. Pored stresa iRead More…\n20/11/2020 Školica dojenjaTereza\nNa količinu mlijeka jednim dobrim dijelom možete direktno uticati. Kako? Jednostavno nije, jer kao i za sve ostalo potrebno je da se uloži određeni trud, ali jeste moguće.Kao i kod fizičkog vježbanja neRead More…\nTrudnoća, porođaj, dojenje i COVID-19\n09/11/2020 Drugi o dojenjuTereza\nTrudna sam, kako mogu da se zaštitim od COVID-19? Često perite ruke. Izbjegavajte diranje očiju, nosa i usta. Održavajte fizičku distancu. Kašljite, kišite u savijen lakat ili maramicu. Ako imate povišenu temperaturu,Read More…


JEF – Digitalizacija i komunikacione tehnologije kao baza ekonomskog razvoja -\n”Zahvaljujući tehnološkim inovacijama naša budućnost izgledat će značajno drugačije od svega na šta smo navikli, a četvrta industrijska revolucija iz korijena će promijeniti svijet kakav poznajemo. Kičma te revolucije su tehnologije koje spajaju fizičke, digitalne i biološke sfere”, dodala je.\n”Najbolji način za razvoj privrede i povećanje stope zaposlenosti je proboj na strana tržišta, a osnovni preduvjet za to je stvaranje inovativnih i kvalitetnih proizvoda”, istaknula je.\n”Posebno zabrinjava podatak da je BiH tek na 131. mjestu prema sposobnosti saradnje više aktera, odnosno sposobnosti privrede i inovatora da ostvare saradnju”, smatra Cvijanović.\nTokom skupa bit će održan niz panel-diksusija, a teme su “Aktuelni trendovi u energetskom sektoru”, “Kako kreirati ambijent potreban za razvoj inovacijskih kompanija” te poseban panel posvećen obrazovnom sistemu u 21. vijeku.


FONTANEA - Vodovodne instalacije\nInstalaterski radovi - voda\nBez vodovodnih instalacija život suvremenog čovjeka bio bi nezamisliv. Najčešće uopće ne razmišljamo kuda ta voda koju trošimo prolazi u kakvim su stanjima cijevi, ali kada cijev pukne svi znamo da je instalacija dotrajala i da vjerovatno treba izmijeniti čitave vodovodne instalacije u čitavom objektu.\nBez obzira radite li nove vodovodne instalacije ili mijenjate stare potrebno je napraviti nacrt tih instalacija, bitno je i da li svi odvodi i dovodi ostaju tamo gdje jesu ili pomičete zato što vam odvod perilice rublja smeta za novu kadu ili jednostavno radite skicu gdje će vam šta biti u novoj kupaonici svakako dobro razmislite o cijevima i njihovom rasporedu.\nCijevi se ne mogu stavljati baš kako ste si Vi zamislili pa Vam stoga preporučamo da se posavjetujete s vodoinstalaterom oko postavljanja vodovodnih situacija. Postoje različiti načini sprovođenja vodovodnih instalacija i jednostavno nema provjerene kombinacije koja će biti vječna sve što se koristi to se i troši, a priče o različitim vodovodnim materijalima saznat ćete uz majstora koji će Vam postavljat cijevi.\nOno što bi ste trebali znati je da postoje različite vrste cijevi, od još uvijek prisutnih željeznih cijevi, preko bakrenih cijevi sve do najnovijeg sistema vodovodnih instalacija koji se izvodi plastičnim cijevima. Više o samim sistemima postavljanja i materijalima uskoro ćete moći saznati i ovdje, a s ostalim pitanjima obratite se vodoinstalateru.\nUkoliko ne znate gdje pronaći dobrog vodoinstalatera obratite nam se s povjerenjem. Naši suradnici javit će Vam se u najkraćem mogućem roku Žila kucavica svakoga objekta su instalacije.\nBilo da su to instalacije struje, vode ili grijanja bez njih nema ugodnog doma i ugodnog načina života.


Oglas: 124 od 1448\nStanovanje dvoinpolsobno Kragujevac, Kragujevac, Bubanj, Cena: 160,00 €\nStan se nalazi u naselju Bubanj, nedaleko od pravnog i ekonomskog fakulteta, kvadrature 53 kvm, na trećem spratu , sa centralnim gradskim grejanjem, nema lifta u zgradi. Sastoji se od predsoblja kupatila, kuhinje dnevne sobe, dve spavaće sobe, terase. Opremljen. UKNJIŽEN Biće useljiv od 01.09.2019.god.


HP Elite 1000 uređaji podrazumevaju kompletan skup rešenja, uključujući HP Endpoint Security Controller, HP Sure Start Gen4, kao i HP Sure Run predstavljen ranije ove godine. Novi HP EliteBook x360 1030 je prvi uređaj koji ima opciju HP Sure Recover with Embedded Reimaging. Ova opcija čuva kopiju sistemske instalacije u ugrađenoj memoriji, omogućavajući spasavanje podataka čak i kada su oni obrisani sa hard diska i mrežna konekcija nije dostupna.\nNovi uređaji u HP Elite 1000 seriji uključuju:\nHP EliteBook x360 1030 G3 je najmanji poslovni hibridni računar sa početnom težinom od samo 1,25kg i debljine 15.8mm. Sa do 18 sati trajanja baterije i 4G Cat9 LTE opcijom za povezivanje, ovaj elegantan uređaj poseduje prvu aktivnu olovku na svetu koja ima mogućnost davanja upozorenja o udaljenosti od uređaja u kategoriji poslovni PC računari, i tako obaveštava korisnika da je olovka zaboravljena, kao i opciono prvi na svetu ekran prilagođen za gledanje pri dnevnom svetlu.\nHP Elite x2 1013 G3 ima ekran od 13 inča smešten u kućište namenjeno ekranu od 12 inča, čineći ga na taj način najmanjim poslovnim odvojivim računarom na svetu. Ima Intel Quad Core vPro procesore i do 4G Cat9 LTE.\nHP EliteBook 1050 G1 je prvi ultra tanak poslovni laptop na svetu sa NVIDIA GeForce GTX 1050 grafikom, poseduje moćne performanse sa opcionim šestojezgarnim procesorom i do 4 TB SSD prostora, i savršen je za one kojima su potrebne pouzdane performanse u elegantnom pakovanju. HP Privacy Camera je opciona i štiti veb kameru od neovlašćenog nadzora, dok istovremeno uređaj ima do 16 sati trajanja baterije.\nHP EliteOne 1000 AiO G2 je prvi poslovni zakrivljeni sve-u-jedan računar (AiO), dijagonale od 34 inča, sa zasebnom grafikom i lepim i fleksibilnim dizajnom koji omogućava da se računar savršeno uklopi u recepciju, kancelariju ili malu salu za sastanke. Prvi AiO napravljen specijalno za kolaboraciju je idealno rešenje za video konferencije, sa FHD veb kamerom koja može da se uvuče u kućište, integrisanim tasterima za kolaboraciju, moćnim audio sistemom i HP-ovom tehnologijom za eliminaciju buke.\nHP EliteDisplay S14 je prenosni monitor, dijagonale 14 inča sa USB Type-C priključkom[i] koji donosi snagu i produktivnost dualnog ekrana, u elegantnom pakovanju. Dizajniran za korisnike u pokretu, ovaj prenosni monitor ima jedan USB Type-C priključak za jednostavno povezivanje sa bilo kojim USB-C™laptopom.\nHP Command Center, dostupan na najnovijim ENVY uređajima koji omogućava korisnicima da optimizuju performanse sistema, buku ventilatora i temperaturu koristeći CoolSense tehnologiju. Karakteristika uređaja da podržavaju gigabitne Wi-Fi brzine omogućava brzo povezivanje kada su u pitanju zahtevne striming aplikacije za filmove, muziku i gejming. Mnoge od ovih aplikacija zahtevaju moćan zvuk, pa iz tog razloga svi HP ENVY uređaji imaju Bang & Olufsen audio sistem. HP Sure View tehnologija zajedno sa čitačima otiska prsta ili IC kamerama je takođe dostupna na odabranim modelima i omogućava čuvanje informacija sigurnim i bezbednim.\nHP ENVY 13 Laptop sa metalnim kućištu koje je dostupno u bledo zlatnoj i prirodno srebrnoj varijanti. Zahvaljujući Intel Quad Core procesorima osme generacije, opcionoj NVIDIA GeForce MX150 grafici, 14-satnoj autonomiji baterije i sigurnosnim opcijama kao što su čitač otiska prsta i opcioni HP Sure View, ovaj uređaj je napravljen za mobilne "multitaskere".\nTu su još HP ENVY x360 13 prvi 13-inčni hibridni računar sa AMD Ryzen procesorom i Radeon Vega grafikom, HP ENVY x360 15, HP ENVY 17 Laptop koji ima opcioni 17-inčni 4K ekran kao i HP ENVY Curved AiO 34, najširi AiO sa zakrivljenim ekranom a ujedno i prvi AiO na svetu sa podrškom za Amazon Alexa. Ovaj laptop takođe ima novi HP Audio Stream.\nUjedno, HP je predstavio i HP ENVY Desktop. Dizajniran sa modernim, minimalističkim detaljima poput zaobljenih, kao dijamantom sečenih ivica i linearno brušenih detalja, ovaj uređaj poseduje osmu generaciju Intel Core multijezgarnih procesora, opcionu NVIDIA GeForce GTX 1080 grafiku i opcionu Intel Optane memoriju radi boljeg odziva sistema bez žrtvovanja kapaciteta za skladištenje.\nSvi modeli bi kod nas trebalo da budu dostupni tokom juna i jula i to po sledećim cenama: HP EliteBook x360 1030 G3 1.499 evra, HP Elite x2 1013 G3 1.299 evra, HP EliteBook 1050 G1 1.599 evra, HP EliteOne 1000 AiO G2 1.099 evra, HP EliteDisplay S14 199 evra, HP ENVY 13 Laptop od 899 evra, HP ENVY x360 13 749 evra, HP ENVY x360 15 899 evra, HP ENVY 17 Laptop 1.049 evra, HP ENVY AiO 27 1.499 evra i HP ENVY Desktop se očekuje da bude dostupan u Srbiji u maju po početnoj ceni od 899 evra.


Novosti - Positive\nPostavio Saša GrbićNovostiНема коментара\nZbog predstojećih prvomajskih praznika kompanija Positive doo neće raditi 01.05.2017 i 02.05.2017.\nPrvi radni dan je sreda, 03.05.2017.\nŽelimo Vam sretan praznik rada i ugodan odmor!\nželimo Vam srećne predstojeće Uskršnje praznike i prijatan odmor.\nNeradni dani su od petka, 14. aprila 2017. godine do ponedeljka, 17. aprila 2017. godine.\nPrvi radni dan je u utorak, 18. aprila.\nNadamo se da ćete kao i mi, iskoristiti ove slobodne dane da se odmorite i napunite baterije za nove radne pobede.\nU skladu sa širenjem naše ponude usluga i povećanja obima prodaje, u potrazi smo za novim članom našeg prodajnog tima.\nPored dinamičnog radnog okruženja, našim zaposlenima nudimo i rad u prijatnom radnom okruženju, mogućnost za konstantno lično i profesionalno usavršavanje kao i redovnu isplatu zarada.\nUkoliko ste vešt prodavac sa dokazanim iskustvom i tražite nove poslovne izazove kako u kancelariji tako i na terenu, prijavite se na oglas putem sajta Infostud. Ukoliko poznajete nekog kome bi se svideo ovaj oglas, bili bi zahvalni ukoliko mu prosledite ovaj oglas.\nOtvorite ceo oglas\nDeset godina od svog prvog saziva, dugo godina jedina blogerska konferencija BlogOpen se ponovo organizuje u Novom Sadu. Za tri dana svog trajanja, namera organizatora ove konferencije je da se napravi rekapitulacija bogate blogosfere, od starih blogova koji su započeli trendove na ovim prostorima, do novih koji su nastajali, menjali i unapređivali blogersku scenu.\nTokom tri dana trajanja konferencije, organizatori su spremili bogat program poput:\nstudija slučaja najuspešnijih blogova\ninformativnih predavanja o blogerskim nišama, navikama, ciljevima i motivacijama\nradionica na teme marketinga, korišćenja bloga u poslovne svrhe i profesionalizacije blogova\npanel diskusija o uvek aktuelnim temama iz domena blogosfere, društvenih mreža, digitalnog društva i e-države.\nCiljevi koje su organizatori postavili za BlogOpen 10 su:\nUmrežavanje i uspostavljanje međublogerskih veza i veza među korisnicima društvenih mreža\nPomoć u postavljanju ciljeva i načina za korišćenje digitalnog okruženja\nRekapitulacija, rekonekcija, regeneracija, reputacija\nKao jedni od pionira korporativnog blogovanja, ponosni smo na činjenicu da je naša kompanija tehnički partner ove važne konferencije.\nKao i što je najavljeno na godišnjem skupu za partnere IT kompanije Positive d.o.o. iz Novog Sada održanog u Master Centru Novosadskog Sajma, jedna od nagrada za partnere je predviđena za instituciju Dom „Veternik“, koja se bavi stručnim i profesionalnim angažmanom kroz saradnju sa partnerima na pomoći osobama sa invaliditetom kroz invidualne planove.\nUručenje nagrade za Dom „Veternik“\nU dogovoru sa rukovodstvom Dom „Veternik“ 23. februara 2017. godine, ovu humanu instutuciju posetili su Miljan Radanović, direktor kompanije Positive i Petar Oljača, zaposlen u sektoru prodaje kako bi uručili donaciju.\nPredstavnike kompanije Positive d.o.o. ugostila je g-đa Ana Vila koja је na čelu ove institucije i tom prilikom istakla izuzetnu zahvalnost i pohvalila duh dobrote i humanosti Positive-a, te da će donacija biti iskorišćena na najbolji mogući način u skladu sa potrebama korisnika.\nU prijatnom ambijentu, predstavnici Positive d.o.o. su kroz razgovor ukazali na neophodnost primene modernih tehnologija u svim sferama života, pa tako i u sferi delovanja Doma u Veterniku. Pričom o prolasku kompanije Positive kroz proces transformacije, direktor Radanović je pokušao da prikaže vezu između kvalitetnih IT rešenja i unapređenja poslovanja. Kombinacija kvalitetne IT infrastukture i reinženjeringa poslovnih procesa, za rezultat imaju pravovremene i brze informacije, monitoring trenutnih dešavanja u poslovanju, kao i maksimalnu iskorišćenost raspoloživih ljudskih i materijalnih resursa jedne institucije.\nobaveštavamo Vas da zbog državnog praznika nećemo raditi u sredu 15. 02. i četvrtak 16. 02. 2017. godine.\nPrvi radni dan je petak 17. 02. 2017.\nPoštovani korisnici, obaveštavamo Vas da povodom novogodišnjih praznika, u petak 30. decembra radimo do 12h. Neradni dani tokom praznika su 02.i 03. januar 2017. Prvi radni dan nakon praznika je sreda, 4. januar 2017. godine.\npovodom predstojećih praznika, Uskrsa i Praznika rada koji se ove godine poklapaju, neradni dani biće od 29. aprila do 03. maja 2016. godine.\nSledeći radni dan je sreda, 04. maj 2016. godine.


Vreme - Geografija\nKao izvor sopstvenog znanja o svetu, nijedan ozbiljan čovek – ili, statistike radi, ogromna većina ljudi uopšte – neće navesti geografiju, školski predmet nastao, nekada davno, deobom prethodnog "poznavanja prirode i društva". U geografiji je oduvek bio najzanimljiviji njen najkraći deo, uvod i početak, s kosmosom, Sunčevim sistemom, sazvežđima, kometama, oblikom i presekom Zemlje. Sve ostalo bilo je ubistveno dosadno "gradivo" o rudama, prirodnom bogatstvu, morima, rekama i jezerima, planinama, klimi (u obliku padavina, ovakvih leta i onakvih zima), glavnim gradovima, broju stanovnika... I, uopšte, stvarima koje su prikazivane kao stvarne, a u međuvremenu smo – neko ranije, neko kasnije, milom ili silom – naučili da većina od pomenutih, svejedno da li počevši ili završivši na kosmosu, pripada kategoriji efemernih. To jest dnevnih, i da ta njihova osobina uopšte ne zavisi od školske ocene iz geografije, čak ni specijalističkog (astronomskog, geološkog, istorijskog, meteorološkog, filozofskog ili "geografskog") pogleda na svet.\nVećina ljudi zemljopis je (na)učila iz sopstvenog, ma koliko ograničenog iskustva, tuđih priča, iz šund ili bar popularne literature, filmova i, najzad, s televizije. Samo, u tom smislu, potonju je ne samo dozvoljeno već i nužno nazvati prozorom u svet. Televizija, film i knjige – da pribegnemo obrnutom redu – neuporedivo su zaslužnije za opšte (pa, prema tome, i geografsko) obrazovanje stanovnika Zemljine kugle, nego bilo koji na pomenutoj planeti postojeći školski sistem. Svako ko je za Stenovite planine saznao iz udžbenika geografije, morao bi ozbiljno da se zamisli nad smislom i svrhom sopstvenog života.\nTeško da će se u bilo kojoj istoriji geografije naći poglavlje zahvalnosti neizmerno značajnom uticaju dece kapetana Granta, Kon-Tikija ili Zemlje ljudi, Sindbada moreplovca, Amundsenovih putovanja i/ili nikad završenih roto-serija pustolovina kapetana Kida, Crvenog i drugih obojenih gusara i tipova najčešće ne manje sumnjivih reputacija i biografija od one Korta Maltežanina ili kapetana Nema. Umesto toga, pasionirani, tj. posebno zainteresovani čitaoci pronaći će informacije o predstavama sveta kod Homera, Anaksimandra (navodnog autora prve mape sveta), Hekateja, Herodota, Vavilonaca, Sumeraca... Drugim rečima, isto to, samo malo drukčije. Slagali se ili ne u pogledu pretpostavke da kraj sveta ne leži mnogo dalje zapadno od Heraklovih stubova i ne mnogo istočnije od Arabije felix – kod svih njih izvor podataka i mape potom nacrtane samo su nečija priča o čudesnim, dalekim zemljama, neobičnim narodima koji ih nastanjuju, blistavim gradovima i neverovatnim običajima, srećnim ostrvima i "dobrim divljacima" (naročito lepim divljakinjama).\nTako su se na starim – neobično ozbiljnim i spram vremena tačnim, to jest praktično upotrebljivim kartama, portolanima i mapama puteva, osim upozorenja o danima nužnim pešaku ili konjaniku da do ovog ili onog mesta dospe, na šta da obrati pažnju ("ovde živi Starac sa planine"), gde da spava i šta da jede, našla i mnoštva isto tako verovatnih čudovišta. Među njima žirafa i nosorog nisu bili manje neverovatni od morskih zmija, riba veličine ostrva (sa sve stanovnicima na njima) i slične zveradi, do najraznovrsnijih predstavnika ljudske vrste, uključujući "šumskog čoveka", kasnije otkrivenog pod imenom gorila. Neobično bogatstvo vekovima se činilo beskrajno raznovrsnim, jer su na mapama obitavali čitavi nepoznati kontinenti, među njima Terra australis incognita, Nepoznata južna zemlja, najduže.\nDvadeseti vek, za manje od svojih stotinu godina, načinio je od kartografije jedan od najživljih svetskih poslova. Na početku i na kraju jedva da se mogu porediti geografije i opisi sveta: još se ostaci svetskih imperija nisu ni ustanovili kao desetine novih država, a iz istorije stižu nove količine. Kraj veka preselio je nebrojene količine atlasa u prošlost: gde su sad Istočna Nemačka (sportska velesila), veliki Sovjetski Savez, ili vekovna težnja južnoslovenskih plemena – Jugoslavija? U kojoj državi se nalaze nekada najviše planine SSSR: Vrh komunizma (7495 m), Vrh pobede (7439 m), ili Lenjinov vrh (7134 m)? Gde su Buhara, Samarkand, Alma-Ata, Komsomolsk na Amuru i Komsomolsk na Ustjurti, Ordžonikidze, Jerevan, Taškent, Ašhabad, Smilčić, Islam Grčki i Islam Latinski? Neki u (sad već istorijskim) atlasima, neki u ruševinama, a neki, kao i uvek, u bajci.\nPriča o Atlasu ide ovako: bila su četiri brata – Menetije, Epimetej, Prometej i Atlas. Prvi se proslavio bezobrazlukom spram bogova, te je bačen u Podzemlje. Epimetej je napravio glupost i najraznovrsnije potrepštine neophodne za život – kandže, krzno, brzinu, njuh, sluh, očnjake i slično – podelio životinjama pre no što je na red stigao čovek. Prometej je, potom, da bi stvari popravio, na korist ljudima od bogova ukrao vatru. Kažnjen je da mu doveka, okovanom za kavkasku stenu, orao kljuje džigericu. U znak zahvalnosti, ili, uzvišenije, kao spomen da su prometejskog roda, ljudi danas nose prstenje s kamenjem, simbol okovanosti. U stvari, iz Atlasove sudbine vidljiv je razlog stradanja sve četvorice: bili su titani, nisu trpeli Olimp i izgubili su bitku sa bogovima-skorojevićima na tom brdu.\nSpram tako nepostojanih razglednica iz večno promenljive prošlosti, utešno je što Prometejev brat još čvrsto stoji. Eno ga tamo, na istom mestu – kod Heraklovih stubova, pod istim, nebeskim teretom na ramenima. Još se zove Atlas, za razliku od zemalja na kojima počiva, koje su u istoriji, geografiji – i atlasima – menjale imena.


Politika DSS i Dveri gura Srbiju u prošlost\nBEOGRAD- Potpredsednica vlade i Srpske napredne stranke Zorana Mihajlović izjavila je da politika Dveri i DSS gura Srbiju u prošlost.\n"To je neodgovorna i isključiva politika koja samo budi emocije a u realnosti nanosi veliku štetui," ocenila je ona u intervjuu "Večernjim novostima."\nPrema njenim rečima, radi se o nacionalističkoj koaliciji čije ideje imaju podršku dela građana koji kao da nisu izvukli pouke iz vremena sukoba, ratova i bede u kojima smo bili.\n"Zamislite Sandu Rašković Ivić ili Boška Obradovića na mestu premijera koji kazu da Srbija mora da odustane od evropskog puta a u isto vreme se zalažu za sreću, decu i porodicu," navela je ona, upitavši gde će deca da rade i kako će porodice da se osnuju ako ta politika odvede zemlju u izolaciju.\n"Mislite da će bilo koja evropska i svetska kompanija a radi u Srbiji koja je protiv EU? Neće!" rekla je ona.\nNa pitanje da li je cilj SNS bio da sami formiraju vlast posle izbora, ona je rekal da su to mogli a nisu hteli ni pre dve godina, ali da je rano da se pre izbora govori o tome kako će izgledati nova vlada.\nIpak, u sadašnjoj situaciji, u kojoj postoje desničarske nacionalističke stranke, partije bivšeg režima, Tadića i Pajticća, jasno je da je SPS "najmanje loša opcija," rekla je ona.\n"To ne znači da će SPS biti rešenje za koaliciju jer kad god se donose teške i nepopularne odluke, funkcioneri SPS ih ne brane," dodala je ona.\nPrema njenim rečima, poslednji događaji su pokazali i da postoji mogućnost da socijalisti pređu na stranu opozicije a protiv SNS "ukliko budu jezičak na vagi" i glas koji odlučuje o vlasti posle izbora.\n"Već na sam pomen raspisivanja izbora, videli smo kako se mnogi, ne samo opozicija udružuju protiv SNS i Vučića. Zato smo spremni na sve, pa i na to da se svi udruže protiv nas, ali nismo spremni da menjamo pravac kojim vodimo zemlju," podvukla je Mihajlovićeva.\nSNS, kako je istakla neće odustati od pravca koji podrazumeva stabilnost Srbije, odgovornost, evropski put, saradnju s Rusijom, Kinom, SAD."\n« REŠENA MISTERIJA IZ 2004. GODINE: Petar Sutović ubijen u Beogradu, majka iz Londona vodila istragu! OPET HOROR U SRBIJI: Unuk kuhinjskim nožem iskasapio baku nasred ulice »


Finansije › Page 40 › Made-in-Germany.rs\nPo odluci Međunarodnog arbitražnog suda u Londonu, nemački proizvođač automobila „Folksvagen“ (VW) moraće da proda 19,9 procenata svog udela u kapitalu japanske kompanije „Suzuki Motor“.VW svoj udeo u Suzukiju mora da proda, jer je arbitraža podržala zahtev japanske kompanije za okončanje saradnje automobilskih giganata, navele su obe\nDanas je većina rutinskih poslova na putu izumiranja, dok su neka nova zanimanja tražena, pa će u budućnosti biti i sve traženija.Sada su traženi kreativci na svim poljima i u svim privrednim granama. Kompanije stoga traže ljude sa temeljnim obrazovanjem, sposobnošću pronalaženja rešenja, kao i sa veštinama\nOd MiG na 02/09/2015 / Finansije, Investicije, Komunikacije, Proizvodnja, Tehnologija / Ostavite komentar\nNemačka medijska grupa „Bertelsman“ zabeležila je u prvom polugodištu 2015. blagi rast svog bruto operativnog profita (Ebitda) na 1,1 milijardu eura.Bruto operativni profit kompanije, izračunat pre odbijanja kamata, poreza i amortizacije, za prvih šest meseci ove godine veći je za 100 miliona u odnosu na isti period\nNemački automobilski gigant, kompanija „Dajmler“, odlučila je da u svojoj fabrici kamiona u Brazilu smanji broj radnih sati, umesto da otpusti 1.500 radnika.Dajmler se na ovakav korak odlučio kako bi se prilagodio padu tražnje, izazvane najtežom recesijom kroz koju poslednjih šest godina prolazi privreda Brazila. Nemačka kompanija\nU poređenju sa istim kvartalom prošle godine, realni rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije u periodu april-jun 2015. iznosio je 1 posto, objavio je Republički zavod za statistiku (RZS).Posmatrano po delatnostima, u drugom tromesečju ove godine, u poređenju sa istim periodom prošle, značajan realni rast BDP-a od\nNemačka je zvanično pozvala zemlje Evropske unije (EU) da prime veći broj izbeglica koje stižu iz Azije i Afrike, navodeći da ona više ne može da prima neproporcionalan udeo azilanata koji u EU stižu u hiljadama.Prema nemačkim procenama broj azilanata koji pristižu u tu zemlju tokom ove\nU potrazi za boljim životom mnogi građani Srbije odlaze u Nemačku, jer je smatraju za “obećanu zemlju”. Međutim, život u drugoj državi nije jednostavan. Doseljenici moraju da se prilagode na drugačiju kulturu, jezik, pravila ponašanja, i još puno drugih stvari.Prema pisanju “Biznis insajdera”, ako planirate da živite\nOd MiG na 31/08/2015 / Finansije, Investicije, Proizvodnja, Turizam / Ostavite komentar\nTurističko – privredna manifestacija leskovačka „Roštiljijada“ počinje danas, trajaće do 6. septembra, a očekuje se dolazak više od 700.000 posetilaca.Kako su na konferenciji za novinare u Turističkoj organizaciji Srbije (TOS) objasnili organizatori te manifestacije, majstori roštilja će imati priliku da se predstave na oko 15.000 kvadratnih metara\nOd MiG na 31/08/2015 / Auto industrija, BLOG, Finansije, Investicije, Mašinogradnja, Proizvodnja, Tehnologija / Ostavite komentar\nIzvoz Nemačke u Kinu godinama je bio izvor snage najveće evropske privrede, a sada ubrzano postaje rizik koji dovodi u pitanje opstanak drugih izvora rasta nemačke ekonomije.Od svih 28 članica Evropske unije (EU) Nemačka je trgovinski najviše vezana za Kinu, uglavnom zahvaljujući tražnji automobila i mašinerije. Evropske\nOd MiG na 31/08/2015 / Finansije, Investicije, Komunikacije, Proizvodnja, Tehnologija / Ostavite komentar\nKruševljanin Radoica Milosavljević kupio je i osmi po redu srpski medij, Radio-televiziju „Brus“, po ceni od 10.200 eura.Kako je objavljeno je na sajtu Udruženja novinara Srbije (UNS), direktorka RTV Brus Natalija Moskovljević Miletić je izjavila da je od 18 zaposlenih samo petoro ostalo da radi, a da\nStr. 40 od 94« Prva<1020394041425060>Poslednja »\nKategorije Izaberi kategoriju AKTUELNO (5.163) Drvna industrija (3) Ekologija (349) Finansije (931) Građevinarstvo (216) Industrija (1.251) Auto industrija (400) Energetika (245) Hemijska industrija (119) Mašinogradnja (106) Prehranbena industrija (228) Tekstilna industrija (56) Informatika (182) infrastruktura (110) Investicije (1.791) Komunikacije (193) Poljoprivreda (336) Proizvodnja (840) Rudarstvo (26) školstvo (14) Tehnologija (743) Transport (227) Trgovina (640) Tržište rada (460) Turizam (237) Usluge (359) Zanatstvo (88) Zdravstvo (306) BLOG (224) Napravljeno u Nemačkoj (1)\nArhiva članaka Izaberi mesec jul 2020 (2) jun 2020 (61) maj 2020 (60) april 2020 (63) mart 2020 (62) februar 2020 (52) januar 2020 (57) decembar 2019 (59) novembar 2019 (59) oktobar 2019 (60) septembar 2019 (57) avgust 2019 (57) jul 2019 (51) jun 2019 (56) maj 2019 (55) april 2019 (54) mart 2019 (54) februar 2019 (53) januar 2019 (54) decembar 2018 (59) novembar 2018 (56) oktobar 2018 (54) septembar 2018 (59) avgust 2018 (60) jul 2018 (52) jun 2018 (53) maj 2018 (48) april 2018 (54) mart 2018 (59) februar 2018 (48) januar 2018 (55) decembar 2017 (58) novembar 2017 (56) oktobar 2017 (56) septembar 2017 (45) avgust 2017 (47) jul 2017 (50) jun 2017 (45) maj 2017 (58) april 2017 (43) mart 2017 (61) februar 2017 (45) januar 2017 (48) decembar 2016 (46) novembar 2016 (52) oktobar 2016 (55) septembar 2016 (56) avgust 2016 (59) jul 2016 (44) jun 2016 (52) maj 2016 (59) april 2016 (51) mart 2016 (50) februar 2016 (47) januar 2016 (48) decembar 2015 (56) novembar 2015 (69) oktobar 2015 (60) septembar 2015 (116) avgust 2015 (148) jul 2015 (133) jun 2015 (133) maj 2015 (133) april 2015 (121) mart 2015 (104) februar 2015 (94) januar 2015 (97) decembar 2014 (121) novembar 2014 (81) oktobar 2014 (68) septembar 2014 (81) avgust 2014 (71) jul 2014 (69) jun 2014 (64) maj 2014 (89) april 2014 (54) mart 2014 (90) februar 2014 (76) januar 2014 (71) decembar 2013 (45) novembar 2013 (10) oktobar 2013 (3) septembar 2013 (6) avgust 2013 (1)\n01/07/2020 by MiG\nU Nemačkoj je danas stupio na snagu paket stimulativnih ekonomskih mera, u okviru...\n30/06/2020 by MiG\nNemačka kompanija Boš (Bosch) nastavila je u prošloj godini stabilan rast u Srbiji,...\nNemački farmaceutski gigant Bayer postigao je sudsku nagodbu tešku oko 10 mlrd. $...\n29/06/2020 by MiG\nZbog konstantnog povećanja broja nezaposlenih lica tokom krize izazvane pandemijom korona virusa, vladajuća...\nKategorije Izaberi kategoriju AKTUELNO (2.602) Auto industrija (400) BLOG (223) Drvna industrija (3) Ekologija (349) Energetika (245) Finansije (931) Građevinarstvo (216) Hemijska industrija (119) Industrija (302) Informatika (182) infrastruktura (110) Investicije (1.791) Komunikacije (193) Mašinogradnja (106) Napravljeno u Nemačkoj (1) Poljoprivreda (336) Prehranbena industrija (228) Proizvodnja (840) Rudarstvo (26) školstvo (14) Tehnologija (743) Tekstilna industrija (56) Transport (227) Trgovina (640) Tržište rada (460) Turizam (237) Usluge (359) Zanatstvo (88) Zdravstvo (306)


Hronika - datum: 2020-09-25 ULOŽENA ŽALBA NA ODLUKU SUDA DA SE MALOLJETNIKU M.S. IZREKNE VASPITNA MJERA ZA NESREĆU NA MORU U KOJOJ JE NASTRADALA MAJA ŠLJIVANČANIN\nMaja Šljivančanin - Foto: DAN Tužilaštvo traži da se presuda ukine O žalbi tužioca narednih dana će odlučivati vanpretresno vijeće Višeg suda u Podgorici\nOsnovno državno tužilaštvo u Kotoru uložilo je žalbu na presudu maloljetnom srpskom državljaninu M.S., kome je zbog izazivanja pomorske nesreće u kojoj je nastradala Maja Šljivančanin, a povrijeđen Vladimir Stanišić, izrečena vaspitna mjera pojačanog nadzora i 120 sati društveno korisnog rada\nO žalbi tužioca narednih dana će odlučivati vanpretresno vijeće Višeg suda u Podgorici.\nPresudom koju je izrekla sudija Momirka Tešić, a koja je uzburkala crnogorsku javnost, određeno je da mjera može trajati od šest mjeseci do dvije godine, s tim da sud naknadno odlučuje o njenom prestanku. Kako piše u presudi, maloljetni Beograđanin će posebnu mjeru obavljanja društveno korisnog ili humanitarnog rada izvršavati najduže 120 časova u periodu od šest mjeseci, ali tako da rad ne ometa njegovo školovanje ili zaposlenje, a ukoliko ne bude vršio taj rad, posebna obaveza može biti zamijenjena drugom posebnom obavezom, odnosno drugom vaspitnom mjerom.\nPredstavnik oštećene porodice Vlado Šljivančanin i oštećeni Stanišić upućeni su na parnicu za postavljanje imovinskopravnih zahtjeva.\nM.S. je 11. jula u budvanskom zalivu jahtom naletio na čamac, pri čemu je poginula Maja Šljivančanin, a povrijeđen je njen vjerenik Vladimir Stanišić. Jahta i barka kretale su se od ostrva Sveti Nikola ka plaži Jaz. M.S. tvrdi da nije vidio barku ispred sebe.\nOsnovni sud u Kotoru je sredinom avgusta prihvatio jemstvo u iznosu od 332.000 eura koje je ponudila porodica optuženog kako bi se on branio sa slobode.\nM.S. je na suđenju izrazio žaljenje zbog svega što se desilo, a predstavnici oštećenih su ocijenili da on to nije uradio iskreno.\n– Nesporne činjenice izvedenih dokaza ukazuju da je odbrana maljoljetnog M.S. u dijelu u kojem navodi da je u trenutku kontakta njegovog broda sa „Pasarom“ pramčano bio okrenut ka suncu, tako da je bio poprilično zaslijepljen, obesmišljena decidiranim iskazom vještaka pomorske struke Aleksandra Božovića, u kojem navodi da može isključiti mogućnost postajanja odsjaja u konkretnoj situaciji, te da ukoliko bi bila smanjena vidljivost iz bilo kojeg razloga, tada je M.S. bio dužan da još više osmatra – rekao je u sudnici punomoćnik oštećenih Milija Šaranović.\nOn je je u završnoj riječi kazao da je osnovni i jedini razlog ove pomorske nesreće brzina koja nije bila sigurnosna.\nU nalazu vještaka se navodi da je maloljetnik prouzrokovao pomorsku nesreću jer se nije pridržavao međunarodnih pravila o izbjegavanju sudara na moru, kao i člana 10 Zakona o sigurnosti pomorske plovidbe.\nRazočarani u korumpirano sudstvo\nPresuda sudije Tešić okupila je na proteste građane Žabljaka i Budve, koji su poručili pravosudnim vlastima da se pod hitno uključe u ovaj slučaj.\nČlan organizacionog odbora protestnog okupljanja Živko Taušanović kazao je tom prilikom da ovakva presuda svima, a najviše porodici, nanosi još veći bol.\n– Znam da ste razočarani u sudstvo, koje treba da bude pravično i nepristrasno, a izgleda da je korumpirano. Mladi život je ugašen nečijom bahatošću, nekog koji ima tatu punog para pa je na osnovu toga stekao pravo da može da radi šta hoće. Javno pozivamo predsjednicu Vrhovnog suda, ministra pravde i Sudski savjet da se uključe u ovaj slučaj. Ovakva presuda mora se ukinuti jer predstavlja sramotu za pravosuđe ove zemlje – rekao je Taušanović.


Nekom Tesla, a nekom Kohiba - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Nekom Tesla, a nekom Kohiba\nŠta je Vučić radio na Kubi, a mađarski šef diplomatije u Kaliforniji\nMiša Brkić19.12.2017. 15:30\nTom prilikom sastao se s čelnicima kompanije Tesla, koja je globalni lider u proizvodnji električnih vozila, a njen vlasnik Ilon Mask jedan od najznačajnijih svetskih preduzetnika-inovatora. Ministar Sijarto predstavio je sagovornicima poreske olakšice i druge podsticaje koje njegova zemlja nudi proizvođačima automobila. „Svrha nam je bila da ovom posetom upišemo Mađarsku na svetsku mapu zemalja koje stavljaju veliki naglasak na automobilski sektor“, kazao je ministar posle razgovora s dvojicom Teslinih menadžera – direktorom za razvoj i šefom pravnog sektora.\nProizvodnja i izvoz automobila poznatih svetskih brendova najznačajniji je pokretač privrednog rasta u Mađarskoj. Automobilski sektor zapošljava više od 100.000 ljudi i čini oko trećinu industrijske proizvodnje u Mađarskoj. Ključna kompanija je Audi koji spada među vodeće izvoznike i firme s najvećim prihodima u Mađarskoj čija je fabrika motora u Đeru najveća u svetu i snabdeva više od 30 pogona grupe Folksvagen. Ostali veliki proizvođači automobila u Mađarskoj su Daimler (Mercedes), PSA-Opel i Suzuki. U poslovnim krugovima Budimpešte kao privredna vest 2017. godine proglašena je novembarska najava južnokorejske kompanije SK Innovation da će investirati 772 miliona dolara u izgradnju fabrike baterija za električne automobile u Mađarskoj kako bi podmirila potražnju auto-industrije u Evropi.\nMađarski šef diplomatije obavestio je kompaniju Tesla motors da njegova zemlja namerava da u naredne dve godine izgradi više od 3.000 punionica za električne automobile. A kompanija Tesla najavila je izgradnju dve superbrze punionice u Mađarskoj, jednu u Đeru na zapadu zemlje i drugu u Nađikanjiži na jugozapadu. Ministar Sijarto je posle sastanka izjavio da su čelnici kompanije Tesla vrlo pozitivno reagovali na poreske olakšice na istraživanja i razvoj i na investiranje u Mađarskoj i na stopu poreza na dobit od devet odsto, inače najnižu među zemljama EU.\nU isto vreme i u ne tako dalekom susedstvu Kalifornije – na Kubi – boravio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nPredsednik Vučić razgovarao je s čelnicima Kube o saradnji dveju zemalja i u ekonomskoj oblasti. „Ponosni smo na naše prijateljstvo i verujem da će ova poseta unaprediti i našu ekonomsku saradnju“, rekao je Vučić i dodao da ono na čemu mora da se radi je razvijanje ekonomskih odnosa. On je naveo da je Srbija zainteresovana za povećanje obima trgovinske razmene, jer postoji mogućnost za saradnju u oblasti poljoprivrede i prehrambene industrije, biotehnologije i genetskog inženjeringa, turizma, građevinarstva i energetike. Predsednik je na Kubu vodio i trojicu ministara (Zlatibora Lončara, Gorana Kneževića i Branislava Nedimovića) i gradonačelnika Beograda Sinišu Malog, što, po oceni predsednikovog kabineta, „govori o širokom dijapazonu razgovora koji se vode o tome šta želimo u budućnosti od odnosa sa Kubom“. Predsednik je izjavio da je srpskoj delegaciji priređeno izuzetno gostoprimstvo i da su je domaćini vodili u najuspešnije kubanske fabrike. „Svaki čovek u Srbiji čuo je za Kohibu“, pohvalio se Vučić.\nRast trgovinske razmene Srbije i Kube, po rečima Vučića, moguć je „imajući u vidu privredne reforme koje je započela Kuba, a koje otvaraju prostor stranim investicijama i trgovinskoj saradnji“, navedeno je u saopštenju iz kabineta predsednika Srbije.\nMožda bi ove vesti prošle nezapaženo da me nedavno jedan bivši ministar nije iznenadio (resor mu nije bila privreda) konstatacijom kako je čudno da se još niko u Srbiji nije setio da poseti ili pozove u posetu Ilona Maska i da, „na račun“ Nikole Tesle, „našeg“ Tesle, ponudi kompaniji Tesla motors izgradnju fabrike baterija za električne automobile, recimo u Kragujevcu, uz sve poreske olakšice i ostale poslovne beneficije.\nKakvo bi tek to bilo pozicioniranje Srbije na svetskoj mapi auto-industrije i inovacija. I još jedna prilika da osnažimo sećanje na Nikolu Teslu.\nA možda i nije čudno da se niko nije setio.\nJer nama je „el comandante“ još u srcima, a „cohiba“ među zubima.\n8 reagovanja na “Nekom Tesla, a nekom Kohiba”\n19. decembra 2017. u 17.18\nPa, valjda smo dogovorili da damo 10000eur/zaposlenom za otvaranje pogona rucnog motanja cigara? Mislim, ako motamo zice za struju, sto ne bismo i cigare?\n19. decembra 2017. u 18.24\nMožda zato što bi teško Ilonu bilo objasniti kakve veze Srbija ima. Hrvatska još i da proda tu ideju. Znam da ima mesta ljutnji što sam ovo rekao ali Tesla je jedini srbin koga Hrvatska svojata.\n19. decembra 2017. u 20.08\nOvo je najvažnija sadržina, ali to Srbe ne interesuje. Radije bi da se svađaju ili da lupetanjem mudruju čitajući tekst Lazanskog: Rusko oružje najpristupačnije. Kakvim to oružjem možemo da zaustavimo napade NATO-a to su pmetni videli, ali budale i to nisu shvatile.


SAVET TRAVARA: RTANJSKI ČAJ ŠTITI ASTMATIČARE | Magično bilje\n12.12.2020\t| AKTUELNO | Pregleda: 544\t| Autor: Magično bilje | 0\nProizvodnju organske hrane za sebe, ali i za plasman na tržištu Ilija Travar započeo je 2012, kao i sertifikaciju organske proizvodnje.\n- Pošto se prezivam Travar, jasno je da su se moji preci bavili ovom delatnošću u Hercegovini, odakle potičem. Uprkos tome što sam se rodio u Beogradu, u porodici intelektualaca, koja mi je nametnula gradski način života tipa kuća-posao, moja preokupacija je bilo lekovito bilje i sve vezano za prirodu. Tokom istraživanja i izučavanja biljaka, susretao sam se sa ljudima koji imaju ista interesovanja, poput Mirjane Petrović, Neše Travke i mnogih drugih koji su mi pomogli da što više naučim o blagodetima koje nam pružaju biljke. Tako je, recimo, dokazana lekovita moć rtanjskog čaja za oboljenja disajnih puteva, posebno za astmatičare, jer poboljšava iskašljavanje sekreta i širi bronhije. Takođe se koristi za lečenje bolesti organa za varenje i urinarnog trakta, a spolja za ublažavanje upala kože i sluzokože. Rtanjski čaj je potpuno neškodljiv i upotrebljava se kao izuzetan začin kod pripremanja ribe ili mesa - tvrdi ovaj zaljubljenik u prirodu.\nZačini koje pravi Ilija Travar su na bazi organski proizvedenog povrća, rtanjskog lekovitog bilja i gljiva. Uglavnom je reč o mešavini vranilove i hajdučke trave, majčine dušice, divlje nane, rtanjskog čaja, biljke selen (Levisticum officinale), a treba imati u vidu da i povrće spada u lekovito bilje.\n- Za pripremu začina koristim lekovito bilje koje berem na Rtnju - vranilova trava, rtanjski čaj, selen, gljive - lisičarku, crnu trubu i vrganj koji uspevaju samo u prirodi i ne mogu se uzgajati, i svoje organsko povrće. Ozbiljni čistači našeg organizma su šargarepa, paškanat, cvekla, celer i drugo korenasto povrće koje iz zemljišta upija i skladišti minerale i druge materije neophodne našem organizmu, pa je najbitnije da se ono gaji organski, bez tretmana hemikalijama. Ljudi više brinu o tome kako su nešto skuvali a ne šta su skuvali, kakvog je kvaliteta to što su skuvali. Recimo, ovde imam baštu u kojoj gajim povrće od koga pravim začine i ne tetiram ih apsolutno nikakvim hemikalijama, a sve veoma lepo uspeva. Isto je i sa voćem - šljivama, jabukama, dunjama, koje izvanredno lepo rađa, a da nikada nije ničim prskano - zaključio je Ilija Travar.\ntravar ilija travar rtanj rtanjski čaj astma


Humska NIJE skroz zaključana: Evo ko može na Molde | Mondo Portal\nPartizan navijaci UEFA kazna Molde.html\n19. novembar, 01:17\nHumska NIJE skroz zaključana: Evo ko može na Molde 69 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nFudbal 20.08.2019. / 18:56 19:07\nAutor mondo.rs 20.08.2019. / 18:56 19:07\nPartizan će prema ranijoj odluci Diciplinske komisije UEFA dočekati u četvrtak Molde, u prvoj utakmici plej-ofa za Ligu Evrope, bez prisustva publike. Stadion u Humskoj, ipak, neće biti potpuno prazan, a na tribinama će se naći mesta za određene navijače.\nGrobari kukaju da su svi protiv njih. Grobari, dragi mi prijatelji, slusaj ovamo: nije vam kriva zvezda, terzic, vucic, uefa, fifa, sudije, krivi ste vi sami. Odigrare 2:2 sa nislijama, dovodite trenera pocetnika da se kali na vama, sastavljate tim od igraca sumljivog kvaliteta, ne placate igrace, okolina stadiona vam lici na deponiju, u upravi vam sedi vuletic. Nije vama zvezda kriva, nije vama niko kriv. Imate 3 navijacke grupe koje su u 3 kaveza da se ne bi tukli medjusobno i sa drugima na stadionu. E zato ste bili 3. Zato ste igrali 2:2 sa sa nislijama, zato vam se zakljucava stadion. Sami sebe unisravate. Kada priznate sebi da ste se raspali do granice ne izdrzivosti moci cete da idete na bolje. Pozdrav.\n21.08.2019. / 08:25\nBIĆE VATRENIJA ATMOSVERA VIDEĆETE KAKO KLINCI NAVIJAJU


Tema: ekološki sertifikati\nEkološki sertifikati u Rusiji\nRe: ekološki sertifikati\nOriginal postavio beba Zašto sajt ne bi bila i prilika da se malo veća populacija obuči o ekologiji da bi radila na očuvanju životne sredine ? Bilo bi lepo kada bi se u forum uključio i neko ko o ekologiji ima šta da kaže , jer je KRSTARICA sajt i edukacionog tipa . Unapred hvala svima koji se uključe da bi debatovali , a ne zbog zezanja . Pozdrav svima !\nTemu sam pokrenula jer mi se činilo da forum ne posećuje niko ko ozbiljno radi nešto u vezi ekologije i ko bi nam mogao dati odgovore na neka pitanja . Mislim da ljudi veoma malo znaju o ekologiji i o tome kako uopšte mogu doprineti očuvanju kvaliteta životne sredine. Baveći se pomalo zaštitom životne sredine susrela sam se sa nekim nedoumicama a niko nije znao da mi da odgovor u vezi toga šta se preporučuje i šta se radi po pitanju odlaganja raznih vrsta otpada ili šta se sve može reciklirati i gde .\nU okviru Ekologije je postavljeno i pitanje na koje niko nije dao odgovor - Da li postoji neka knjiga koja se bavi pitanjem recikliranja ? Ljudi bi možda i želeli nešto da učine za svoj okoliš, ali nemaju ni osnovna uputstva o tome kako da nešto urade . Papir se ne mora bacati, ali kako ga odlagati i kome ga predati?


ISKRENA: Ceca otkrila šta NAJVIŠE VOLI da radi kada je daleko OD JAVNOSTI - Story\nISKRENA: Ceca otkrila šta NAJVIŠE VOLI da radi kada je daleko OD JAVNOSTI\n25/07/2018 | 12:57\nA post shared by C E C A (@cecaraznatovic) on Jun 7, 2018 at 7:18am PDT\nU vrlo izazovnoj haljini Ceca je pokazala seksi figuru, a ono što mnogi ne znaju je da pevačica kada nije na nastupu, kako ističe, voli da se zatvori u svoja četiri zida i da bude sa prijateljima.\nToliko slična, toliko posebna i po mnogo čemu drugačija noć iza mene. Top Hill, mesto gde se svakog leta, publika i ja zaljubljujemo u ono što zajedno napravimo – nove uspomene. Sa mnom je na sceni bilo preko 25 ljudi koji su učinili da muzičko scenski spektakl bude upotpunjen. Hor koji su činili šest vokala, gudački orkestar, moj bend i ja. Dva sata publika je pevala sa nama u glas, a ja najsrećnija. Iako sam od onih žena koje zore vole da dočekuju same, ovu nisam. Moja publika i ja smo je sačekali zajedno, a samo pet minuta posle nastupa pao je ogroman pljusak iznad Budve.😘\nA post shared by C E C A (@cecaraznatovic) on Jul 23, 2018 at 9:08am PDT\n– To se često dešava. Živim povučenim životom. Nisam željna provoda ni izlazaka. Po prirodi sam konformista, i kao takva ne volim da me išta steže. Konformisti ne vole da ih neko uslovljava i ja volim da svoje vreme provodim sa prijateljima u moja četiri zida ili u kućama svojih prijatelja. Poštujem njihovu privatnost jer je ja gotovo nemam. Ali to je moj izbor – priča za “Blic” Ceca Ražnatović.\nKakav divan dan!☀☀☀❣❣❣❣\nA post shared by C E C A (@cecaraznatovic) on Apr 19, 2018 at 6:36am PDT\nMuzička zvezda dodaje da zbog posla mora da bude uvek našminkana i sređena, ali kada je kod kuće, to izgleda sasvim drugačije.\n– Volim da sam kežual obučena, da budem bez šminke. Ali već kada morate da se pojavite negde, oni očekuju da vide onu Cecu sa TV, fotografija, nešto što privatno nisam ja – iskrena je ona.Po prirodi je, kako naglašava, romantična, ali za romantiku je, kako ističe, potrebno dvoje. Trenutno je, otkriva, romantična sama sa sobom.\n– Romantična sam, ali ne po svaku cenu. Mora da bude recipročno. Mora da mi se pruži romantika da bih je pružila. U poslednje vreme sama sebi priređujem romantične situacije – kaže kroz smeh balkanska diva, koja dodaje da zoru voli da dočeka sama.Na pitanje da to znači da je emotivna, Ceca odgovara:\n– Pa ja sam baš emotivna. Teško je rečima objasniti kako izgleda kada sam romantična.\nPrema njenim rečima, lepo je biti Ceca Ražnatović, ne želeći previše da detaljiše na tu temu, ali iskreno kaže da nije teško nositi teret slave.\nA post shared by C E C A (@cecaraznatovic) on Jul 20, 2018 at 8:58am PDT\n– Ovo je moj izbor. Ovo radim zato što volim. Sve je usko povezano sa ljubavlju. Za mene ovo nije opterećenje, uživam kada izađem na binu i kada osetim puls publike, kada vidim te osmehe kod ljudi – priča Ceca Ražnatović.\nPevačica je ovog puta u Budvi publiku zabavljala sa gudačima, želeći da oplemeni doskorašnje nastupe.\n– To je bila moja ideja da upotpunim koncert. Bilo je puno bek-vokala da bi sve zvučalo idealno. Obožavam muziku i muzika je svuda oko mene. Volim da se čuje harmonija, basovi… Sve je to dalo još više na lepoti i energiji i prosto vidim da su ljudi uživali. Htela sam maksimalno da iskoristim gudače. Bilo je balada, ali je sve zvučalo šarenoliko – kaže Ceca Ražnatović.\nA post shared by C E C A (@cecaraznatovic) on Jun 17, 2018 at 9:43am PDT\nStory.rsBlic.rsDejan Milićević, Instagram\nEvo šta je Ceca Ražnatović poklonila ćerki Anastasiji za 20. rođendan\nCeca progovorila o odnosu sa Sašom Vidićem


CM: Cvijetin Milivojević o Vučićevom boravku u Beloj kući - evo šta čeka Srbiju\nCvijetin Milivojević o Vučićevom boravku u Beloj kući - evo šta čeka Srbiju\nGost jutjub kanala “Centar-Srbin.info” i voditelja Dejana Petra Zlatanovića bio je novinar i politički analitičar Cvijetin Milivojević. Poseban akcentar u razgovoru je stavljen na trenutno najaktuelniju temu - sporazum u Vašingtonu, o kome javnost u Srbiji malo zna jer režimski mediji lažu ili skrivaju detalje i posledice.\n“Vučić je prvo ponizio Srbiju doniranjem nekoliko miliona dolara kampanji Hilari Klinton protivno volji građana Srbije koji su bili masovno na strani Donalda Trumpa, a sada se ponovo zaigrao u predizbornoj kampanji SAD i sad kao simpatija Trumpa prihvata da potpiše nešto što se direktno kosi sa srpskim nacionalnim interesima. Nemam ništa protiv autoputa koji povezuje Niš sa Prištinom ili da se izađe na more, ali to trenutno nije prioritet Srbije. Ipak, koji je interes Srbije da potpiše sporazum u kome se navodi da Izrael prizna Kosovo, da preselimo ambasadu u Jerusalim?!\nDobar deo arapskog sveta ne priznaje KiM, ovim im stavljate prst u oko i pozivate da ga priznaju. Hezbolah ste u sporazumu označili kao terorističku organizaciju, zameamo se Palestini, Siriji koje nisu priznale Kosovo. Uz Vučića je bio lažni doktor ekonomije Mali, nesvršeni student, koledza, srednje škole Čadež i neki Marko Đurić, a nismo imali ni prevodioca. Albanci su potpisali da se Srbija slaže da se Izrael i Kosovo međusobno priznaju. Dakle, Izrael je priznao Kosovo na molbu Vučića!”\nCvijetin je objasnio da Vučić nije imao ni pravo da potpiše bilo šta jer Srbijom ne vlada Predsednik.\n"Vučić ne vlada Srbijom već Vlada koje nema, on je uzurpirao vlast i u ime Srbije kleči i ponižava se. Početak i kraj svakog dogovora je Savet bezbednosti, neće proći ništa ako nema tamo saglasnost. Ideš na pregovore za koje ne znaš šta su, ideš da bi ušao u Ovalni kabinet, lažeš da je to najveća čast i da si jedini primljen, a primljeni su i Đinđić i Koštunica.\nPotpuno se slažem sa poređenjem Marije Zaharove, a odgovarali su joj na to i ministri i Vučić koji je vređao. Mi ne znamo šta je Lavrov stvarno rekao Vučiću nakon toga, tabloidi pišu da mu se izvinjavao a možda je zvao da pita šta je potpisao u Vašingtonu? Ne mogu Rusi biti veći Srbi od Srba, ako mi potpisujemo Kosovo”, zaključuje Milivojević.\nKako vidite trenutnu situaciju u Crnoj Gori?\n"Milo je protivno volji naroda uveo zemlju u NATO, završio je taj posao i sad je balast za EU i Ameriku, a izigrao je i Ruse. Zapad ne bi voleo nasilnu smenu vlasti već mirnu, uz garanciju da se neće menjati kurs CG. Igraće se na kartu da je jak DPS, Milo predsednik, pokušaće sa kohabitacijom da bi za neku godinu na velika vrata opet DPS došao na vlast na izborima, ako ne dođe do lustracije.\nI u srpskoj opoziciji mora da postoje 2,3 kolone, ne mogu biti zajedno rusofili i prozapadni građanisti, Crnogorci su imali više kolona. Bitna je i crkva. Vučićevi tabloidi su o Amfilohiju pisali sve najgore, zvali ga Risto sotona, a isti on je pomogao Milu da pobedi Momira i dođe na vlast, smirivao strasti u narodu za vreme referenduma za nezavisnu CG jer da se on tada politički angažovao kao sada, ne bi CG nikad izglasala nezavisnost. Tako i u Srbiji može da se pojavi neki povod i ličnost koja će povesti bunt”, zaključuje Milivojević. (Centar – youtube kanal SRBIN info portala, www.srbin.info, Dejan Petar Zlatanović, 7.9.2020)\nОбјавио cvijetin у 07:08


Kako Lečić manipuliše javnošću u slučaju Štajnfeld - NOVA portal\nShowbiz Autor:Marija Dejanović31. mar. 202120:52 > 21:04\n"Moram priznati da mi sve to deluje kao jedna vrsta manipulacije i primene glumačke tehnike da se utiče na nešto, nekog - sud ili javnost. Konkretno, njegovo celokupno ponašanje mi dosta deluje proračunato", priča za Nova.rs sociolog Dušan Mojić, asistent na Filozofskom fakultetu, osvrćući se na javne istupe Branislava Lečića od kad ga je glumica Danijela Štajnfeld prijavila za silovanje.\nMojić je sa sociološkog aspekta analizirao Lečićeve pokušaje da ubedi javnost da je ono što je Danijela Štajnfeld izjavila u Višem javnom tužilaštvu laž.\n„Ispratio sam objave Branislava Lečića, kao i komentare ljudi. Nisam pravnik, ali mogu istaći svoje mišljenje iz sociološkog ugla. Moram priznati da mi sve to deluje kao jedna vrsta manipulacije i primene glumačke tehnike da se utiče na nešto, nekog, sud ili javnost“, priča Mojić, koji dalje dodaje da ga ne iznenađuje to što je javnost podeljena u ovom slučaju.\n„Naravno, uvek će biti dve strane – oni koji veruju i oni koji ne veruju. Ti tvitovi i njegove objave deluju neobično i neumesno sa svim tim gestikulacijama. Čovek je glumac i ima na raspolaganju te glumačke alate. Mislim da je ovo krajnje neprihvatljivo. Možda bi neki psiholozi to protumačili kao taktiku.“\nSociolog se potom osvrnuo i na Lečićevo obraćanje javnosti u video formatu, gde je u šesnaestominutnom snimku između ostalog istakao da je on žrtva.\n„Što se tiče njegove video poruke, deluje mi prilično neiskreno, moram priznati. To njegovo ophođenje može uticati na javnost, ali plašim se da je to jedna glumačka strategija. Konkterno, njegovo celokupno ponašanje mi dosta deluje proračunato. Ne razumem ga, ali moj lični sud je da to zaista nije uobičajeno sa svim tim grimasama i intonacijama“, zaključuje Mojić.\nbranislav lečićDanijela ŠtajnfeldDušan MojićSilovanjesociolog


Chelsea FC | 504. strana | Forum Krstarice\nFirst Prethodna 504 od 504\n26.01.2021. u 13:44 - Chelsea FC\nDosadašnji trener fudbalera Čelsija Frenk Lampard rekao je posle otkaza, da je razočaran što "nije imao vremena da povede klub napred".\n26.01.2021. u 14:06 - Chelsea FC\n26.01.2021. u 14:31 - Chelsea FC\nMenadžer Totenhema Žoze Murinjo rekao je da otkaz koji je Frenk Lampard dobio u Čelsiju pokazuje koliko je brutalan trenerski posao u modernom fudbalu.\n26.01.2021. u 19:34 - Chelsea FC\nZvanično: Tuhel novi menadžer Čelsija\n26.01.2021. u 20:18 - Chelsea FC\nLampardu "samo" dva miliona funti obeštećenja za otkaz u Čelsiju\nVlasnik Čelsija Roman Abramovič navikao je da plaća velike novčane svote na ime obeštećenja menadžerima koje je otpustio.\n27.01.2021. u 16:14 - Chelsea FC\nTuhel uputio jasnu poruku fudbalerima Čelsija, hoće li mu Abramovič ispuniti najveću želju?\nBrzo je Tomas Tuhel stigao umesto smenjenog Frenka Lamparda na klupu Čelsija i već odradio prvi trening.\nOn će debitovati koliko večeras protiv Vulverhemptona u okviru Premijer lige, a navodno je igračima poručio da će svi dobiti priliku da se dokažu "od nule", te da neće biti rezervisanih mesta u startnih 11.\nBild prenosi da je Tuhel predočio svoju želju upravi Čelsija da pojača defanzivu, prvi pik je štoper Lajpciga Dajo Upamekano koji se nalazi i na meti Bajerna.\nOno što bi moglo biti presudno u odluci Francuza da se preseli u London jeste činjenica da Tuhel tečno govori francuski, te da će ga u svlačionici sačekati nekadašnji saigrač u Lajpcigu Timo Verner.\nUpamekano ima otkupnu klauzulu od 43 miliona evra i ona će važiti od predstojećeg leta, međutim "plavci" žele da čitav posao završe već u januaru.\nU ovom trenutku se to ne čini realnim, ali na kraju sezone Upamekano će biti bliži odlasku nego ostanku među "bikovima"...\n27.01.2021. u 16:27 - Chelsea FC\nNavijači Čelsija nisu previše oduševljeni potezom uprave kluba da umesto Frenka Lamparda na mestu šefa stručnog štaba dovedu Tomasa Tuhela.\nSamo nekoliko sati pred Tuhelov debi u prvenstvenom okršaju protiv Vulverhemptona navijači su ispred Stamford bridža okačili baner na kojem je pisalo:\n"Cirkus se nastavlja", ističući nezadovoljstvo zbog smene legende kluba Lamparda.\nOtpuštanje mladog stručnjaka nakon 18 meseci u klubu izazvalo je frustraciju kod fanova "plavaca", koji su nezadovoljni što je Lampard 10. trener koji je "najuren" iz zapadnog Londona u eri Romana Abramoviča.\nLampard je platio ceh loših rezultata u poslednjih mesec i po dana, koji su klub od borbe za titulu survali na sredinu tabele.\nRukovodstvo kluba na čelu sa ruskim milijarderom Abramovičem obrazložili su Lampardovu smenu činjenicom da su promene u ovom trenutku neophodne, ali to nije bilo dovoljno za razjarene navijače.\nTuhel će imati težak zadatak da već sada prilično lošu sezonu vrati na normalan kolosek.\nČelsi zaostaje za liderom Mančester sitijem velikih 12 bodova i priče o prvoj tituli posle tri sezone posta liče na naučnu fantastiku.\n27.01.2021. u 18:36 - Chelsea FC\nDosadašnji standardni prvotimac Čelsija Mejson Maunt, koji je kod Frenka Lamparda odigrao poslednjih 10 utakmica u nizu kao deo prvih 11, ostavljen je na klupi za meč protiv Vulverhemptona.\nUmesto talentovanog engleskog krilnog fudbalera, novi trener "plavaca" se odlučio da šansu da zaboravljenom Kalumu Hadson-Odoiju, koji je kod Lamparda uglavom "grejao klupu".\nOno što je bilo očekivano Tuhel je ovog popodneva sproveo u delo. Sva trojica nemačkih fudbalera - Timo Verner, Kai Haverc i Antonio Rudiger, našli su se u startnoj postavi za meč protiv "vukova" na Stamford bridžu.\nKoliko je Maunt uživao poverenje kod Lamparda svedoči da je nosio i kapitensku traku za vikend u meču FA Kupa protiv Lutona.\nTuhelov debi na klupi Čelsija počeće večeras od 19 sati u Londonu, a ovaj meč biće prilika za osvetu Vulverhemptonu, koji je sredinom decembra na svom stadionu pobedio "plavce", što je bio uvod u krizu rezultata koju je Lamparda u ponedeljak platio smenom.\nOd tog trenutka Čelsi je pobedio na samo dve ligaške utakmice, protiv Vest Hema i Fulama u gradskim derbijima.\nVidećemo hoće li se Tuhelov izbor pokazati kao pravi.\n28.01.2021. u 14:38 - Chelsea FC\nTuhel: Razočaran sam, ali i zadovoljan\nNovi menadžer Čelsija Tomas Tuhel rekao je da je ekipa možda izgubila šansu za titulu u Premijer ligi, ali da mu je igra protiv Vulvsa dobra osnova za dalje.\n28.01.2021. u 18:36 - Chelsea FC\nBili Gilmur nije baš zadovoljan minutima koje dobija, tačnije, svestan je da ima još dosta da radi kako bi zaradio mesto u startnoj postavi velikana kakav je Čelsi.\nUpravo zbog toga je tražio od novog stručnog štaba na čelu sa Tuhelom da ga pošalju na pozajmicu.\nJako mu je bitno da igra na Evropskom prvenstvu ove godine za reprezentaciju Škotske, a nakon prve utakmice Tomasa Tuhela gde nije dobio šansu za Čelsi, jasno je da želi u sredinu gde bi dobio veliku šansu.\nTražio je pozajmicu, čeka odgovor...\n29.01.2021. u 14:36 - Chelsea FC\nAbramoviča napadaju iz domovine, Čelsi ne može ni dana bez brige!\nNa "Stamford Bridžu" ne prestaju "tumbanja" i neizvesnost.\n01.02.2021. u 20:23 - Chelsea FC\nPrvi gol u Tuhelovoj eri - kapiten kapitenski!\n01.02.2021. u 20:50 - Chelsea FC\nTuhel: Hajde da Klopu otežamo posao\nNovi menadžer Čelsija, Tomas Tuhel, ne planira kratak boravak u londonskom klubu.\n07.05.2021. u 00:34 - Chelsea FC\n435,7 KB · Pregleda: 3\n30.05.2021. u 18:59 - Chelsea FC\n30.05.2021. u 19:00 - Chelsea FC


Šta je Genius Business program? | Booking.com for Partners\nUpdated pre 3 weeks\nGenius Business je napredna alatka za targetiranje korisnika u okviru Genius programa. Ona vam omogućava da ponudite posebnu cenu isključivo Genius gostima koji putuju poslovno.\nPovrh standardnog Genius popusta od 10%, jednostavno ponudite dodatni popust od najmanje 5% (ukupni popust od barem 15%) i izaberite jedinice na koje želite da primenite popust.\nGenius poslovni popust može veoma praktično da se aktivira ili deaktivira u bilo kom trenutku. Za razliku od samog Genius programa, ne postoji period čekanja za ponovnu aktivaciju Genius poslovnog popusta, ukoliko ga privremeno isključite.\nKako da se prijavite za Genius Business program\nKako biste aktivirali Genius poslovni popust, jednostavno se ulogujte u svoj ekstranet i pratite sledeće korake:\nKliknite na karticu „Poslovne prilike“.\nIzaberite „Genius program za partnere“, a zatim opciju „Izaberite svoju publiku“.\nU okviru opcije „Vaša Genius poslovna cena“, izaberite procenat popusta i jedinicu (jedinice) na koju će se primenjivati\nUkoliko ne vidite ovu opciju u svom ekstranetu, kontaktirajte sa svojim lokalnim timom za podršku partnerima.\nNapomena: potrebno je da budete član Genius programa da biste mogli da nudite Genius poslovni popust gostima.\nKo dobija Genius poslovni popust?\nKoliko dugo mogu da nudim Genius poslovni popust?\nDa li mogu da deaktiviram Genius poslovni popust na određene dane?\nNa koje jedinice bi trebalo da primenim cenu sa popustom?\nDa li postoje penali ukoliko deaktiviram Genius poslovni popust?\nKako da deaktiviram Genius poslovni popust?\nSamo Genius gosti koji putuju poslovno mogu da ostvare Genius poslovni popust. Vodimo računa da gosti koji putuju turistički ne budu uključeni. Na primer, gosti koji rezervišu boravke samo tokom vikenda ili gosti koji putuju sa decom neće videti ove posebne cene.\nGenius poslovni popusti ostaju aktivni koliko god vi to želite. Nema određenih datuma ili vremena završetka. Vi odlučujete kada želite da ih aktivirate ili deaktivirate.\nKao aktivni član Genius programa, možete da izaberete da pauzirate Genius popuste i ponude za do 30 dana godišnje. To podrazumeva i Genius poslovne popuste – nema dodatnih ili odvojenih dana kada možete da deaktivirate Genius Business program.\nNa koje jedinice bi trebalo da primenim cenu za popustom?\nMožete sami da odlučite za koju jedinicu (jedinice) želite da ponudite popust u skladu sa svojim potrebama. Neki objekti primenjuju Genius poslovni popust na sve jedinice kako bi maksimalno popunili svoje kapacitete. Drugi koriste Genius poslovni popust samo za svoje najskuplje jedinice.\nGenius poslovni popust možete da aktivirate i deaktivirate kad god želite. Deaktiviranje Genius poslovnog popusta neće uticati na vaše učešće u opštem Genius programu.\nMeđutim, ukoliko napustite Genius program, više nećete moći da nudite Genius poslovni popust.\nKako biste deaktivirali Genius poslovni popust, jednostavno se ulogujte u svoj ekstranet i pratite sledeće korake:\nU okviru opcije „Vaša Genius poslovna cena“, kliknite na padajući meni pored opcije „Izmeni“.\nIzaberite opciju „Deaktiviraj“ kako biste isključili Genius poslovni popust.\nŽelite li da privučete poslovne putnike koji troše više, ređe otkazuju i putuju van sezone?\nSaznajte više o Genius Business programu\nPrivucite pouzdane poslovne putnike koji troše više\nPovećanje broja rezervacija tokom cele godine\nAktivirajte i deaktivirajte u bilo kom trenutku\nGenius je ekskluzivni program koji spaja naše partnere sa našim najlojalnijim korisnicima. Ako se pridružite Genius programu možete brže ostvariti veći broj\nGenius program kompanije Booking.com


Vaterpolisti Torpeda sve bliži trofeju\nMuški Portal » Sport » Vaterpolisti Torpeda sve bliži trofeju\nProteklog vikenda (23-24.11.2013.) na Olimpijskom bazenu Otoka u Sarajevu održan je Otvoreni Kup Kantona Sarajevo u vaterpolu za mlađe juniore.\nNastupali su: VK Orka, VK Mladost, Akademija B i VK Torpedo.\nU prvom kolu sastali su se VK Mladost i VK Torpedo. Pobijedili su mladi vaterpolisti Torpeda rezultatom 15:10. Najbolji pojedinci utakmice bili su Haris Mašo i Zlatan Fako sa tri pogodka.\nU drugom kolu i najboljoj utakmici na turniru, sastali su se Akademija B i VK Torpedo.\nKrajnji ishod bio je 10:4 u korist Akademije B. Najbolji pojedinac na susretu bio je golman Torpeda, Eldar Ridžal. Svojim bravuroznim intervencijama na golu izmamio je brojne aplauze na tribinama Olimpijskog bazena Otoka.\nU trećem i posljednjem kolu, izabranici trenera Torpeda, Bojana Mustura, slavili su visokim rezultatom protiv VK Orka, 24:1. Najbolji pojedinci utakmice bili su Zlatan Fako sa šest (6), Haris Mašo i Dino Džehović sa četiri (4) gola. Treba istaći da su se svi igrači VK Torpedo upisali u listu strijelaca.\nZa VK Torpedo nastupali su: Ridžal, Bubić (c), Kamočaji, Babić, Komar, Emšo, Mašo, Džehović, Kaliman, Omeragić, Fako, Lemeš, Đipa, Pirović i Kovač.\nZa najboljeg golmana na turniru proglašen je Eldar Ridžal (VK Torpedo), najbolji strijelac je Bakir Tahmiščija (VK Mladost), dok je najbolji igrač Faris Šatara (Akademija B).\nMuški portal Šest golova u remiju Rome i Atalante\nVK Torpedo je jedan od nosioca vaterpolo sporta u Bosni i Hercegovini, te je sa još par klubova osnivač Vaterpolo Saveza Federacije Bosne i Hercegovine i Vaterpolo saveza Bosne i Hercegovine. VK Torpedo u budućnosti nastoji afirmisati ovaj olimpijski sport sa velikim žarom i entuzijazmom. Primarni cilj kluba je da se na najbolji način predstavi grad Sarajevo, te zemlja Bosna i Hercegovina kroz učešća na domaćim i međunarodnim turnirima. Vrijednosti koje zastupa VK Torpedo su timski duh, uzajamno pomaganje, te tolerancija. VK Torpedo Sarajevo broji preko sedamdeset (70) članova podjeljenih u četiri takmičarske kategorije, te školu plivanja i vaterpola koju vode čak pet trenera.\n24/11/2013 at 23:21\nIspravka; najbolji igrac je Emir Šatara -.-\nFudbalski savez Srbije (FSS) revoltiran Šukerovom najavom\nBiH druga, Hrvatska četvrta najmanja nacija učesnica SP u Brazilu


'Može se desiti da Severni tok 2 uopšte ne bude dovršen'\nIzvor: B92, 11.Avg.2020, 10:08\nNemački "Uniper" saopštio je da bi projekat "Severni tok 2" zbog očekivanih novih američkih sankcija, mogao da bude odložen ili da se uopšte ne završi.\n"S obzirom da Sjedinjene Američke Države pojačavaju svoje napore na uvođenju ciljanih sankcija protiv projekta ‘Nord strim 2’, povećava se verovatnoća da izgradnja gasovoda bude odložena ili da on uopšte ne bude dovršen", navodi kompanija.\n"Rizik neuspeha projekta ‘Severni tok 2’ i dalje se smatra glavnim individualnim rizikom za ‘Uniper’. Ako projekat na kraju ne bude završen, ‘Uniper’ će možda morati da otpiše kredit koji je dao ‘Nord strimu 2’ i izgubi očekivani prihod od kamate", dodaje se u izveštaju kompanije.\nKrajem maja nemačka kompanija je finansirala "Severni tok 2" sa 700 miliona evra, a ukupno treba da obezbedi 950 miliona evra.\nIstovremeno, "Uniper" ističe da "Nord strim 2" radi na ublažavanju posledica obustave radova na postavljanju cevi, a brojne evropske zemlje i Evropska unija pružaju značajnu političku podršku ovom projektu, prenosi Sputnjik.\nProtiv izgradnje gasovoda "Severni tok 2" aktivno se bori Ukrajina, koja se plaši da će izgubiti prihode od tranzita ruskog gasa, kao i brojne evropske zemlje, uključujući Poljsku, Letoniju i Litvaniju, a takođe i Sjedinjene Američke Države, koje žele da prodaju svoj tečni prirodni gas u EU.\nPodsećanja radi, američki Stejt department uključio je "Severni tok 2" i "Turski tok" u projekte kojima mogu biti uvedene sankcije. Prema rečima američkog državnog sekretara Majka Pompea, projektima će biti uvedene ograničavajuće mere koje su predviđene Zakonom o borbi protiv američkih protivnika putem sankcija.\nB92: "Računamo na želju Berlina da dovrši Severni tok 2"\nSrbijaDanas.com: NE ZANIMA NAS ŠTA MISLI AMERIKA: Rusija odlučna u nameri da završi gasovod Severni tok 2\nVostok.rs: Nemački „Uniper“: Povećava se verovatnoća da izgradnja „Severnog toka 2“ bude odložena ili da on uopšte ne bude dovršen\nVostok.rs: Lavrov: Cenimo principijela stav i podršku Berlina završetku projekta „Severni tok 2“


Sosa: MMF očekuje da se nastavi trend jačanja RSD\n16. nov. 2017. 09:40 Objavljeno u FINANSIJE\nBEOGRAD, Trend aprecijacije dinara je signal poverenja i snage makroekonomskih pokazatelja Srbije, a MMF očekuje da se taj trend održi i u narednim mjesecima.\n“Podršku lokalnoj valuti pružili su i neki spoljni faktori, u kontekstu ključne kamatne stope na međunarodnim finansijskim tržištima, a došlo je i do stabilnog priliva direktnih stranih investicija, koje sve više dolaze u Srbiju“, izjavio je stalni predstavnik MMF-a u Srbiji, Sebastijan Sosa novinarima na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, gde je studentima održao predavanje na temu “Srbija: Makroekonomske performanse i preostali izazovi”.\nIzvjesni spoljni šokovi bi, međutim, mogli uticati na fluktuaciju lokalne valute, ali to, prema riječima Sose, ne bi trebalo da izaziva zabrinutost.\nUpitan za mogućnost ulaska Srbije u novi aranžman sa MMF-om, po isteku aktuelnog u februaru naredne godine, Sosa je naveo da je tzv. instrument koordinacije politika (PCI) samo jedan od instrumenata koji su na raspolaganju zemljama članicama MMF-a i da se razlikuje od stendbaj aranžmana po tome što se njime ne predviđa finansijska podrška.\n“Kjučna razlika je u tome što je to instrument namenjen zemljama kojima nije neophodna finansijska podrška. To je samo jedan od mnoštva raspoloživih instrumenata u slučaju da srpske vlasti odluče da uđu u novi aranžman posle isteka aktuelnog“, objasnio je on.\nSrpska ekonomija je, prema njegovim riječima, zabilježila drastičan napredak od usvajanja ekonomskog programa podržanog stendbaj aranžmanom iz predostrožnosti sa MMF-om.\n“Rezultati programa su impresivni, imajući u vidu tešku ekonomsku situaciju u kojoj je Srbija bila početkom 2015. godine“, rekao je Sosa.\nMeđutim, naglasio je da je neophodan nastavak reformskih napora kako bi se otklonile preostale ranjivosti i strukturne slabosti, Sosa je ocijenio da će puna implementacija strukturne reformske agende pomoći očuvanju stečenih makroekonomskih dostignuća i stvaranju uslova za veću produktivnost i srednjoročni rast. Tanjug\nKljučne riječi: izbor, mmf, rast dinara, srbija\nMMF potvrdio Srbiji pozitivnu ocjenu


Budućnost šampion ABA lige, konferencija za novinare Aleksandra Džikića | Mondo Sport\nNovi šampioni ABA lige "upali" su na konferenciju svog trenera i nakratko je prekinuli. Pročitajte njegove poruke posle osvajanja titule.\n"Šta da kažem... Pre svega čestitam Zvezdi. Mnogo su dobar tim. Nama je mnogo teško da igramo sa njima. To se videlo u svakoj utakmici. Sve su utakmice bile blizu, stvarno blizu. Imaju kvalitet, dugački su, imaju lidera Ročestija i pravi su evroligaški tim. Sad, jesmo osvojili ABA ligu ove godine i to je lepo. Ostaće zapisano u istoriji kluba. Do ove utakmice rekao sam da nas prvo to interesuje. Te priče od oktobra i tako dalje... Polako, ko živ - ko mrtav... Čestitao bih svojim igračima, stručnom štabu, ovim ljudima što vode klub. To je to", dodao je Džikić.\nDžikić je ostao dosledan obećanju i otkrio sa kojim problemima su se njegovi igrači suočavali tokom finalne serije.\n"Gibson je imao rupturu tricepsa na šuterskoj ruci. Još od Cedevite je to imao, pa vi vidite šta je to. Dolman isto. Barović na svoju odgovornost".\nUpitan za energiju ekipe, Džikić je pohvalio kondicionog trenera Filipa Mihajlovića, a potom je bio prekinut, jer su njegovi igrači ušli u salu i zapevali.\n"Generalno volim što ne izlazimo iz nekog okvira, jeste timski postavljeno da se igra malo više bazira na spoljnim igračima, kvalitetima Gordića, Ivanovića i Gibsona, nije to nikakva tajna. Imaju oni pravo da se raduju i da budu ponosni i na ABA ligu i na Evrokup i na domaći kup. Eto...", dodao je Džikić.\n"Tokom sezone imali smo tri različita tima, do decembra jedan tim sa Barovićem, pa drugi kad je Dolman došao, imaćemo treći kad Dolman ode. Lično to nisam imao u karijeri, a nisam osvojio ABA. Ovo mi je četvrti 'top četiri' i sad sam osvojio, omaklo se".\nTokom subote je od jutra bilo neizvesno da li će Zvezda nastupiti. Džikić kaže da to nije uticalo na njega.\n"Imam 47 godina. Kad je veliki ulog, pomeraju se granice tih nekih sredstava. To je ljudi normalno. To je zaista normalno. OK, probaš sve da osvojiš. Ko se toga seća? Nemoj mene da pitaš za to. Nemam šta da poručujem za kraj. Dobar su tim, igrali su dobro cele sezone, na prvom mestu ima mesta samo za jednog, oni su imali vreme dominacije sa Dejom i to je to".\nDa li Aleksandar Džikić vodi Budućnost u Evroligi?\n"Ne znam", završio je konferenciju trener prvaka ABA lige.


source.ba | Priznanje za Raiffeisen banku: Najaktivniji izdavaoc finansijskih instrumenata u BiH u 2020. godini\nPriznanje za Raiffeisen banku: Najaktivniji izdavaoc finansijskih instrumenata u BiH u 2020. godini\n„Uslijed aktuelne situacije smo se u 2020. godini suočili s brojnim izazovima na koje smo nastojali biti otporni te uz partnerski odnos biti klijentima na raspolaganju kada je riječ o svim segmentima našeg poslovanja. Stoga nam je posebno zadovoljstvo što smo dobitnik ovog prestižnog priznanja i što je EBRD prepoznala kvalitet naših aktivnosti u segmentu investicijskog bankarstva.\nIza nagrade za najaktivnijeg izdavaoca instrumenata finansiranja trgovine stoji naš profesionalan i iskusan tim, bez čijeg zalaganja ovakav uspjeh ne bi bio moguć. Pored toga, svako priznanje za nas predstavlja dodatni poticaj da ubuduće budemo još bolji“, saopšteno je iz Raiffeisen banke.\nRaiffeisen banka je dobitnik priznanja „Najaktivniji izdavaoc finansijskih instrumenata u Bosni i Hercegovini u 2020. godini“. Riječ je o priznanju Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) koje se dodjeluje u okviru Trade Facilitation Programme-a (TFP).\nFrancis Malige, izvršni direktor EBRD-a, nadležan za Finansijske institucije, je tokom ceremonije dodjele TFP nagrada izjavio: „Dok obilježavamo našu 30-u godišnjicu možemo biti ponosni na svoja postignuća. TFP je imao ključnu ulogu u podršci rastu malih i srednjih preduzeća koja su od izuzetnog značaja za kreiranje novih radnih mjesta, kao i u stvaranju veće jednakosti kada je riječ o mogućnostima u različitim društvenim zajednicama. Mnoge banke koje su dobitnik naših nagrada, uz našu pomoć sada imaju razvijene vlastite poslove finansiranja trgovinske razmjene. Opsežno su koristile program finansiranje trgovinske razmjene EBRD-a, kao i naše programe obuke za dobitnike nagrada. Njihov uspjeh nas čini izuzetno ponosnim“.


Motivacija - podstiče pokretanje aktivnosti - Živeti zdravije\nMotivacija i motiv su pojmovi iz psihologije koji predstavljaju činioce koji podstiču na pokretanje aktivnosti jedinke; izazivaju određeno ponašanje, održavaju ga i usmeravaju ka nekom cilju. Postoje različite teorije motivacije. Psihoanaliza insistira na biološkim i nesvesnim, ali spoljašnjim dražima izazvanim, a humanistička psihologija na svesnim motivima. Svaki proces motivacije počinje sa određenim potrebama i završava se nakon njihovog zadovoljenja. Međutim, uspeh, odnosno neuspeh u zadovoljenju potreba može dovesti do krajnosti; da čovek izgubi poverenje u sebe ili da postane previše samopuzdan. Motivacija za rad je veoma složen i kompleksan pojam kojim se ljudi bave gotovo od prvobitnih zajednica. Međutim, naučni pristup motivaciji kao fenomenu započinje sa industrijskom revolucijom krajem 18. veka, a doživljava kulminaciju krajem 20. veka. U moderno vreme se ovom fenomenu pridaje veliki značaj zbog poboljšanja efikasnosti, efektivnosti, kreativnosti i uopšte kvaliteta rada, kao i humanizovanja uslova rada. Zbog svega toga, uloga menadžmenta je i iznalaženje načina za motivaciju radnika.