Mitros počinje sa radom krajem meseca - Ozon Media\nMitros počinje sa radom krajem meseca – Problem nedostatka radne snage određenog profila\nSremska Mitrovica – Na listama sredina povoljnih za investiranje Sremska Mitrovica bolje se kotira od Autonomne pokrajine Vojvodine, tvrdi njen gradonačelnik Branislav Nedimović, dodajući da ovaj grad ima stalan rast.\nDolazak stranih kompanija prati i problem nedostatka kvalifikovane radne snage, pa je dogovoreno da se nezaposleni, ali i oni koji će tek upisati školu, što više usmeravaju za obrazovanje kadrova koji trenutno nedostaju stranim investitorima koji su već ili će tek doći u grad.\n– Strani investitori koji posluju u Mitrovici suočavaju se sa problemom nedostatka kvalifikovane radne snage, pa je to razlog što ćemo realizovati projekat stručnog osposobljavanja radnika prema potrebama stranih investitora. Zamisao je da svaki od investitora odabere određen broj radnika, oni bi prošli obuku po inostranim standardima i osposobili se za profile koji nedostaju toj firmi, a troškove bi platio grad – objasnio je Nedimović.\nKrajem ovog meseca sa radom treba da počne kompanija „Mitros flajšvaren” u kompletno renoviranim pogonima bivšeg „Mitrosa”, ali i ona ima problema za pronalaskom radnika određenog profila. Zbog toga je i uspostavila saradnju sa Prehrambeno šumarskom i hemijskom školom u kojoj bi, nakon odobrenja Ministarstva prosvete, trebalo da se ubuduće školuju mesari i prehrambeni tehničari. Nedimović ističe da će grad teško moći da nastavi razvoj bez uvođenja koncepta dualnog obrazovanja.\n– Taj sistem već funkcioniše u Srednjoj tehničkoj školi „Nikola Tesla” koja sarađuje sa Brodogradilištem „Vahali”, a ideja je da se to proširi i na „Mitros” i Poljoprivredno šumarsku i hemijsku školu kako bi učenici nakon završetka škole dobili posao. Insistiraćemo u narednim mesecima da se u školama otvaraju novi smerovi, koji su usko stručni kako bismo mogli da ih integrišemo, jer je najvažnije da se posle školovanja dobije posao – objasnio je Nedimović.


Ustanak (31. januar – crtica) | Beograd202\n← Ustanak (30. januar -crtica)\nUranak (1. februar – crtica) →\nAko ste se probudili i po navici posegnuli za kutijom cigareta na polici, to znači da ste zavisnik od nikotina. Tako kaže nauka, a mi i bez nauke znamo kako je štetno pušenje a jabuka zdrava. Nacionalni dan borbe protiv pušenja je pred nama. Biće danas i upozorenja i plašenja, i odricanja i poricanja, svega onog što prati pušače i one koji bi da se reše poroka ali ne uspevaju. Nije ni čudo ako znamo da sada cigarete više nisu samo duvan, filter i papir, već uz sve to ide još nekoliko hiljada različitih jedinjena koja nam blokiraju volju da prestanemo u uživanju. Uživanje? To se samo tako kaže a u stvari je mora za one koji se dave u dimu pred onima koji ne puše iako već nekoliko godina postoji Zakon o zabrani pušenja. Sve se svodi na to kako pronaći mesto gde se može zapaliti a da te ne otkriju i kazne zbog toga. Svest o svom ali i o tuđem zdravlju u takvom slučaju ne igra ulogu. Iako sam nekada bio pušač, i dalje osećam izvesnu solidarnost pa i tugu prema onima koji šćućureni u smrdljivim klozetima, ili na ulici ispred firme vuku očajnički dugačke dimove da bi što brže nahranili svoj mozak otrovom ko zna kakvog sastava. Mnogo je teško ostaviti cigarete, ali to nije razlog za odustajanje. Postoje i savetovališta, žvake, tablete za odvikavanje postoji i Vlada Srbije koja svaki čas menja visinu akcize mislim cigareta, i opet – broj pušača se ne smanjuje. U Srbiji puši svaki drugi muškara i svaka treća žena. Deca su tek, posebna priča. Stalno pričamo o tome, i ništa. Uzalud je sve kad dođe do bolesti srca, pluća, krvotoka… Onda se pamet vrati u glavu, cigarete ostave, i shvati da je život bez duvana moguć. Za to vreme, oni koji puše i još uvek su relativno dobrog zdravlja, samo će odmahnuti rukom i na sam pomen štetnosti pušenja. Zašto smo uvek naknadno pametni, pitam se? Nas dok ne strefi neki udar, mi teramo po svome. Ne daj bože samo da to bude neki moždani ili srčani udar. Dobro jutro! 🙂\n(foto: inlondonhypnotherapy.co.uk , ilustracija)\nOvaj unos je objavljen pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Ustanak i označen sa beograd 202, cigarete, crtica, dan borbe protiv pušenja, dejan grujić, duvan, nikotin, pušači, pušenje, radio 202, radio beograd 202, ustanak, ustanak 202, zdravlje. Zabeležite stalnu vezu.


Poslodavci najčešće nesvesni diskriminacije LGBTI osoba - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Poslodavci najčešće nesvesni diskriminacije LGBTI osoba\nSa konferencije Labrisa - organizacije za lezbejska ljudska prava o radnim pravima u Srbiji\nPoslodavci najčešće nesvesni diskriminacije LGBTI osoba\nJ. Diković13.11.2020. 14:31\nPoslodavci u Srbiji su najčešće nesvesni diskriminacije LGBTI osoba u svojim firmama, rečeno je danas na konferenciji za medije Labrisa – organizacije za lezbejska ljudska prava.\nNa konferenciji, koja je održana u beogradskom Medija centru, Labris je predstavio rezultate projekta „Ravnopravnost i različitost na radnom mestu“.\nMaja Šenk iz Labrisa je istakla da se situacija u Srbiji značajno promenila u poslednjih 10 godina kada je reč o položaju LGBTI osoba.\n– Međutim, i dalje se susrećemo sa velikim izazovom neimplementacije zakona, stereotipima i predrasudama, kao i pravnom nepriznavanju istopolnih partnerstava, što utiče na kvalitet profesionalnog i privatnog života LGBTI osoba – naglasila je Šenk.\nOna je podsetila da je prema Labrisovom istraživanju iz 2018. godine, čak 36 odsto LGBTI osoba doživelo diskriminaciju na poslu, a da bi 30 odsto opšte populacije prekinulo komunikaciju ukoliko bi saznali da im je neko od koleginica/ga pripadnik/ca LGBTI zajednice.\n– Sve veće raznolikosti prisutnije su u društvu, što se odražava i na područje rada, a to potom doprinosi povećanom riziku od diskriminacije, gde su najviše pogođene upravo marginalizovane grupe, poput LGBTI osoba – naglasila je Šenk.\nPrema njenim rečima, poslodavci u Srbiji su najčešće nesvesni diskriminacije LGBTI osoba u svojim firmama, te je ukazala da je jedan od ciljeva Labrisovog projekta bio da se poslodavcima ukaže da je u njihovom interesu da uvažavaju antidiskriminacione politike.\nSaša Gajin, autor Analize radnih prava u Republici Srbiji, koji je urađen u okviru ovog Labrisovog projekta, naglasio je da bi svi trebalo da se borimo da se primenjuje Zakon o zabrani diskriminacije.\nOn je istakao, između ostalog, da Zakon o radu propisuje zabranu diskriminacije u nekim članovima, dok u drugim postoje diskriminatorna rešenja, poput prava u vezi sa zdravstvenim osiguranjem, trudnoćom, radom stranaca u Srbiji…\nMinja Pavlović iz Labrisa ukazala je da je rad sa fokus grupama koje su učestvovale u projektu pokazao i negativne i pozitivne primere. Naime, kako je objasnila, neke LGBTI osobe su morale da daju otkaz zbog diskiminacije na radnom mestu, dok se u nekim firmam poštuju različitosti.\nLabrisov projekat „Ravnopravnost i različitost na radnom mestu“ podržali su Beogradska otvorena škola i USAID-a.


Feljton - datum: 2019-04-22 PATRIOTIZAM I DOBROČINSTVO MIHAJLA PUPINA 12\nVOJISLAV BUDO GLEDIĆ Velika pomoć beogradskom Narodnom muzeju U tekstu o Mihajlu Pupinu, koji objavljujemo kao feljton, publicista Vojislav Budo Gledić nas podsjeća da je veliki naučnik ujedno bio i veliki srpski rodoljub, vjernik i humanista\nPupin je naročito mnogo pomogao Narodnom muzeju u Beogradu, a pomenućemo samo neke najvažnije pojedinosti. Godine 1924. Muzeju je ustupio sredstva jednog privatnog dužnika u iznosu od 750.000 dinara, pri čemu je dužnik do marta 1932. g. isplatio 675.000 dinara. Pupin je, međutim, nastavio i dalje nesebično da finansijski pomaže Muzej, tako da je ta pomoć 1. marta iznosila tačno 1.049.759,50 dinara. Iz tih sredstava Muzej je objavio nekoliko publikacija i kupio pojedine slike autora iz Vojvodine (objavio je knjige „Markov manastir“, „Manastir Kalenić“, itd.). U zimu 1932. g. Pupin se obratio upravi Muzeja sa željom da osnuje „Zadužbinu Mihajla Pupina pri Narodnom i istorijsko-umjetničkom muzeju u Beogradu“ sa ulogom od milion dinara.\nPatriotizam i ljubav prema Srbiji, Pupin je ispoljio i kroz nabavku i čuvanje slikarskih djela, pored ostalih, likovnih ostvarenja dvojice srpskih i svjetskih velikanima, i to Uroša Predića i Pavla Paje Jovanovića. Pupin je počeo da ispoljava svoju dobročiniteljsku aktivnost još 1889. godine, kada je boravio u Parizu. Tada je posjetio jednu od rijetkih izložbi na kojoj je svoje radove izložio Uroš Predić. Treba, ipak, posebno naglasiti da je Pupin i ranije dobro poznavao slikara Predića, jer se sa njim družio još za vrijeme školskih dana, kada su bili učenici u jednoj maloj školi, u Crepaji, gdje su se đaci pripremali za buduće učenje u Pančevačkoj gimnaziji. Kasnije je to dječačko drugarstvo preraslo u trajno prijateljstvo, što je imalo izvanredno značajne posledice i po ukupnu srpsku kulturu. Naime, Pupin je počeo da kupuje Predićeva djela, ali ne za svoju ličnu kolekciju, već da ih sačuva za potomstvo i svoj narod. Tako je i bilo: on je ta djela poklonio Narodnom muzeju u Beogradu i time ih trajno sačuvao od zaturanja po raznim privatnim kolekcijama.\nOvdje treba posebno izdvojiti Predićeva djela, koja se sada nalaze u posjedu Narodnog muzeja. To su „Siroče na majčinom grobu“ (1888. g.) i „Hercegovački bjegunci“ (1889), koje je Pupin otkupio na Predićevoj izložbi u Parizu. To je, međutim, bio samo početak donatorskog rada Mihajla Pupina, koji je brzo shvatio koliki značaj ima zadužbinarstvo u srpskom narodu. Potom slijedi poklon slike, odnosno portreta gđe Vajling od Konstantina Danila (Lugaš, 1798 – Veliki Bečkerek, 1873), koji je nastao u prvoj polovini 19. vijeka. Ta slika se smatra jednim od najljepših portreta našeg slikarstva, nastalog u prvoj fazi razvoja srpskog realističkog slikarstva.\nPosebno treba navesti da je Pupin poklonio Narodnom muzeju i svoj portret koji je uradio Paja Jovanović. Slikarski velikan je Pupinov portret naslikao za vrijeme svoje turneje po Sjedinjenim Američkim Državama. Pored Mihajla, Paja je naslikao i portret njegove kćerke Varvare, a svoga prijatelja i gosta Paju Jovanovića, Pupin veoma srdačno dočekao tokom njegovog boravka u SAD.\nLegat Mihajla Pupina u Narodnom muzeju u Beogradu predstavlja ne samo dio ogromnog humanitarnog i patriotskog rada ovog slavnog Srbina iz Amerike već njegov legat ujedno predstavlja i dio bogatog nacionalnog fonda naše najznačajnije muzejske ustanove. Pored ogromne umjetničke vrijednosti, on nudi i presjek jednog izuzetno značajnog dijela razvojnog puta stvaralačkog uspona srpskog slikarstva tokom 19. stoljeća. Pupinovo osnivanje Zadužbine 1932. godine pokazuje ne samo ljubav, patriotizam i visoku moralnu i duhovnu svijest već i neposredni i praktični način pomaganja svom narodu i zavičaju. Ovaj dobročinitelj u svojoj oporuci naglašava da je njena svrha takođe i izdavanje publikacija srpskih starina, kao i fond koji će služiti „s vremena na vrijeme za kupovinu djela srpskih umjetnika za Narodni muzej“.\nPosebnim testamentom Pupin je 1928. godine oformio fond „Mihajlo Pupin“, kojim je ustanovio „vječitu godišnju rentu od 2.000 dinara“. Fond je počeo zvanično da radi 21. decembra 1928. godine. Iz njega je trebalo da se finansira oko 110 korisnika. Ovaj izuzetno bogati fond raspolagao je iznosom od čak 13.890.903 dinara.\nOd ostalih njegovih zadužbina, navodimo izgradnju Narodnog doma u njegovom rodnom Idvoru, koji je konačno bio dovršen 1935. godine, a njegovo osvećenje je obavljeno 25. septembra te godine. Pupin je posebnim fondom od 1929. godine pomagao i Maticu srpsku. Ovaj njegov fond je, na primjer, 1934. godine imao 17.862 dinara. Na stotine vrijednih rijetkih stručnih knjiga slao je univerzitetskim bibliotekama, i tako stvarao dragocjenu stručnu podlogu za obrazovanje naših visokoškolskih stručnjaka. Finansirao je neka važna istraživanja i nesebično pomagao i podržavao razne akcije od šireg kulturnog i društvenog značaja...


srbijasport.net - Vesti - Ragbi 13 - U nedelju polufinala Kupa Srbije\nSubota, 20.10.2018 19:00\n02.06.2018 Ragbi 13 FS 394\nTekući vikend u srpskom ragbiju 13 rezervisan je za završne borbe za drugi trofej u ovoj sezoni – Kup Srbije. U nedelju 3. juna igraju se oba polufinalna meča i za titulu u nacionalnom Kupu odlučivaće trenutno četiri najbolja srpska tima.\nPartizan - Dorćol\nDrugo polufinale počinje samo sat kasnije (17.00) na stadionu FK Heroj Polet u Jajincima gde se sastaju prošlogodišnji finalisti – Partizan i Dorćol. Biće to drugi duel u isto toliko vikenda, odnosno ukupno treći ove sezone. Sva tri prethodna dobili su crno-beli, prošle nedelje na istom mestu, doduše sa rezervni sastavima, sa 60:20.\nTakođe u nedelju igra se bitan meč Grupe D Balkan Super Lige. Predstavnik Bosne i Hercegovine, Vitez dočekuje Južnu Regiju iz Crne Gore (13.00). Biće to istorijski duel s obizorm da je to prva zvanična međunarodna utakmica u ragbiju 13 za jedan crnogorski tim.


Ambassador Hotel - Solun, 3*, Grčka\nAmbassador Hotel 3* Komentari o hotelu\nSadržaj 25 Usluga\nKoordinate Dužina: 22.9634\nMali hotel u predgrađu Soluna. Nalazi se u blizini međunarodnog aerodroma "Makedonija" i tržnog centra "Mediterranean Cosmos". Poseduje komforne sobe, restoran, bar, otvoreni bazen (u toku letnje sezone), internet, parking. Idealan je izbor za poslovna putovanja i ekonomičan odmor.\nFotografije - Ambassador Hotel 3*\nna otvorenom, u letnjoj sezoni\nWi-Fi internet na celoj teritoriji hotela (besplatno)\nprivatni Room Service\nsef na recepciji-besplatno\ncentralni bar i bar na bazenu\nPlaiari reon, 18 km od centra Soluna, 4 km od aerodroma "Makedonija" u Solunu, 10 minuta vožnje od tržnog centra «Cosmos».\nUkupno 50 soba: 44 Dvokrevetne sobe (Standard Rooms) (25 m2), 2 Suite-a (50 m2), 4 Bungalova (50 m2). U sobama: klima, grejanje, mini bar (uz doplatu na licu mesta), SAT TV, telefon, sef (u pojedinim sobama),Wi-Fi internet, fen za kosu, kupatilo sa kadom ili tuš, balkon (u većini soba).\nSuite - 2 sobe- spavaća soba i dnevni boravak, radni sto, đakuzi. Bungalow - 2 spavaće sobe. Pretraga hotela po nazivu


SEEbiz.eu / HR / Beogradska berza: Prvi nedeljni rast u 2017. godini\nBeogradska berza BELEX15 Naftna industrija Srbije Energoprojekt Holding Komercijalna banka Alfa Plam Aerodrom Nikola Tesla BSE:AERO BSE:NIIS BSE:ALFA BSE:KMBN\nBeogradska berza: Prvi nedeljni rast u 2017. godini\nDatum objave: 13.02.2017. - 13:06:26\nBEOGRAD - Nakon četiri vezane sedmice pada, beogradsko tržište akcija je zaustavilo silazni trend, istina, minornim oporavkom od 0,1%, mereno indeksom BELEX15. Ova korpa najlikvidnijih akcija na tržištu, koja je prošle godine zabeležila rast od 11,4%, u 2017. registruje minus od skoro 3 odsto.\nSedmicu je obeležio veliki promet akcija građevinara Energoprojekt holdinga (ENHL). U dve velike transakcije na ceni od 1.290 i 1.300 RSD isprometovano je 5,7% od ukupnog broja akcija ove kompanije, a na strani prodaje su se našli domaći Dunav penzioni fond i švedski investicioni fond East Capital. Ukupan promet u trgovanju dostigao je 823,5 miliona RSD, dok su se u petak sa malim prometom akcije ove kompanije spustile na 1.209 RSD, što je njihov najniži nivo još od jula prošle godine. Najveći akcionar Energoprojekta je država koja poseduje 33,6% akcija, dok je drugi po veličini Napred razvoj koji ima vlasnički udeo od 22,5 odsto.\nOdličan promet od 19,2 miliona RSD zabeležio je vranjski Alfa plam (ALFA), u velikoj meri zahvaljujući trgovanju u petak kada su ove akcije dostigle nivo od 35.000 RSD. Na nedeljnom nivou Alfa je dobila na vrednosti 5,7%, nakon što je u celoj prošloj godini registrovala neveliki plus od 3,2%. Među prometnijim papirima bila je i Komercijalna banka (KMBN), koja je neznatno oslabila na 1.719 RSD uz promet od 13,4 miliona RSD. Protekle sedmice iz uprave ove banke je poručeno da će se Komercijalna u tekućoj godini vratiti na staze profitabilnosti nakon što je prethodne dve godine, usled velikog otpisa problematičnih kredita, registrovan negativan rezultat.\nNaftna industrija Srbije (NIIS) je i proteklih pet trgovačkih dana blago oscilirala oko nivoa od 740 RSD uz promet od 7,1 milion RSD. Protekle sedmice je objavljeno da je ponovo došlo do rasta akciza na gorivo, usled redovnog usklađivanja ovih nameta sa indeksom potrošačkih cena, te da trenutno državno zahvatanje na benzinu i dizel gorivu iznosi oko 55%.\nAerodrom „Nikola Tesla" (AERO) je ojačao skoro 2% na 1.121 RSD uz promet od 5,7 miliona RSD. Ova kompanija je saopštila da je u januaru zabeležila novi rekord u broju putnika u ovom mesecu, nakon što je ostvarena stopa rasta od 13,5%. Ovo je treći mesec zaredom kako Aerodrom beleži dvocifrene stopu rasta putnika. Prošle godine Aerodrom je uslužio 4,9 miliona putnika, što predstavlja rast od 3,1% u odnosu na 2015. godinu.


Oprezni optimizam u odnosima Atine i Ankare | Politika | DW | 26.01.2021\nRazgovori Turske i Grčke\nNakon godinu dana punih tenzija, 25. januara 2020. Grčka i Turska - dva saveznika u NATO-u - nastavile su u Istanbulu svoje razgovore o dugogodišnjim nesuglasicama i sporu u Egejskom moru. Nakon pauze od gotovo pet godina, vodi se 61. runda razgovora. Očekuje se poboljšanje atmosfere između dvije zemlje, što bi trenutno odgovaralo i vlastima Atine i Ankare. EU, NATO i SAD također su pozdravili nastavak razgovora, koji su apsolutno neslužbeni i služe kao jedna vrsta pripreme za stvarne pregovore. Istovremeno su oni mogućnost za Ankaru i Atinu da održe kontakt, čak i ako se ne postigne napredak u pravcu konstruktivnog dijaloga.\nPrvih 60. rundi razgovora nisu dovele do rješenja, pa su i očekivanja od 61. runde skromna. "Razgovarat ćemo o pitanjima, koja smo definisali u prethodnim susretima," rekao je turski ministar vanjskih poslova Mevlüt Çavuşoğlu tokom zajedničke konferencije za novinare sa svojim njemačkim kolegom, saveznim ministrom vanjskih poslova Heikom Maasom. Prošlog decembra, šefovi država i vlada Evropske unije dogovorili su da uvedu sankcije Turskoj zbog njenog bušenja u reonu nalazišta plina uz obale Grčke i Kipra. Na to je Çavuşoğlu izjavio da se Turska ne boji sankcija ali da namjerava održavati "pozitivnu atmosferu" s EU i da stoga ne želi izlagati EU tenzijama sa zemljama članicama. Kao rezultat toga, rasprava o strožijim sankcijama odgođena je za mart. S obzirom da se ekonomska kriza u Turskoj od tada pogoršala, takve mjere mogu jako naštetiti turskoj ekonomiji.\nNjemački šef diplomatije Heiko Mass i njegov turski kolega Mevlut Çavuşoğlu koji je izjavio da se Turska ne boji sankcija ali da namjerava održavati "pozitivnu atmosferu" s EU i da stoga ne želi izlagati EU tenzijama sa zemljama članicama\n- Pročitajte i ovo: Grčka širi svoje teritorijalne vode\nZa grčku stranu je deeskalacija napetosti sa susjednom Turskom, sa kojom graniči kako na Egejskom tako i na Sredozemnom moru, veoma važna. Po prvi put su ovi razgovori i predmet rasprave u grčkoj javnosti. Iako novinari nikada nisu stvarno informisani o onome o čemu delegacije razgovaraju a ponekad nema ni zapisnika s razgovora, javnost s nestrpljenjem očekuje da vidi može li Grčka uvjeriti Tursku u otvaranje pregovora o razgraničenju odnosno povlačenju pomorskih granica u Egejskom moru ali i u istočnim dijelovima Sredozemlja.\nSerhat Güvenç, profesor međunarodnih odnosa sa Univerziteta Kadir Has u Istanbulu\nAko to bude slučaj, dvije će države pripremiti zajednički dokumenat i predati ga Međunarodnom sudu u Hagu (ICJ). Ako ne, uslijedit će 62. runda razgovora, a zatim 63…. i tako dalje. Prema riječima Serhata Güvença, profesora međunarodnih odnosa na Univerzitetu Kadir Has u Istanbulu, političke volje za rješavanjem spora nedostaje na obje strane. "Međutim, s obzirom da neriješeni problemi imaju kumulativne posljedice po domaću politiku i ekonomiju, ovaj put bi se politički stavovi mogli promijeniti", kaže on i ostaje optimističan uprkos izazovima.\nGrčki premijer Kyriakos Mitsotakis također je uoči razgovora nastupio uz pomirljive tonove. "Uvijek sam poticao turskog predsjednika Recepa Tayyipa Erdoğana da se sastanemo i razgovaramo o glavnom razlikama u našim stavovima, odnosno o razgraničenju naših morskih zona. Ova priča seže desetljećima unazad - ali mi to možemo riješiti. Ako ne možemo, možemo ih iznijeti pred Međunarodni sud pravde. Zbog toga i postoje međunarodni sudovi ", rekao je Mitsotakis za magazin Monocle.\nOd 1974. sve grčke vlade vjeruju da su priznavanje grčkih i kiparskih dijelova kopna i mora, koje Grčka i Kipar smatraju svojim "ekskluzivnim ekonomskim zonama", jedini problemi koje treba riješiti uz pomoć međunarodnih pravosudnih institucija. Ako bi Turska ranije željela staviti na dnevni red i druga pitanja - poput demilitarizacije ostrva u istočnom dijelu Egejskog mora ili priču o "sivim zonama" - to je uvijek bilo neprihvatljivo za grčku stranu.\nGrčka ostrva: Turska traži demilitarzaciju tih ostrva u Egejskom moru\n- Pročitajte i ovo: Grci i Turci - komplicirano prijateljstvo\nTursko upiranje prstom\nTurska državna novinska agencija Anadolu pretpostavlja da Turska želi razgovarati o teritorijalnim vodama, kontinentalnom pojasu, razoružanju odnosno demilitarizaciji ostrva u Egejskom moru, veličini zračnog prostora koji kontrolišu dvije strane i nadležnostima za akcije traganja i spašavanja. Njenu delegaciju predvodit će zamjenik ministra vanjskih poslova Sedat Önal, dok je Grčka ponovo poslala iskusnog ambasadora Pavlosa Apostolidisa, koji je već vodio razgovore od 2010. do 2016. godine.\nTurska strana optužuje Grčku da nije učestvovala u procesu dijaloga, već da je provocirala. Ministar Çavuşoğlu rekao je, ako Grčka bude insistirala da ne dođe do saradnje, da će Atina biti odgovorna za moguće tenzije između dva susjeda.\nNe radi se samo o Atini i Ankari\nGrčka strana će se također potruditi da ne ispadne kao krivac ako se pregovori ponovo prekinu. Istovremeno, grčke oružane snage ostat će u pripravnosti ako Turska nastavi s aktivnostima bušenja plina u blizini Krita, Rodosa ili Kasteloriza. Napetosti u regiji su Grčku već koštale puno živaca i novca i dovele do novog, ogromnog programa naoružanja - u obliku kupovine aviona i ratnih brodova, koji država zapravo sebi ne može priuštiti nakon deset godina duboke ekonomske krize. Atina ne vjeruje svom velikom susjedu na istoku. Pored razgovora, Grci pokušavaju ojačati svoju moć zaplašivanja.\nÇigdem Nas, vanredni profesor za međunarodne odnose i generalni sekretar turske Fondacije za ekonomski razvoj, rekao je da razgovori nisu važni samo za bilateralne odnose Turske s Grčkom, već i da će imati ključnu ulogu u odnosima Turske s EU.\nAutor Kaki Bali, Burcu Karakas\nTagovi Grčka, Turska, Atina, Egeji, Egejsko more, Sredoyemno more, EU, NATO, SAD, Bušenje gasa, Kipar, Politika


Openfund ponovo finansira startup kompanije iz regiona\nMiodrag Jokić | 27.05.2010. | Tehnologija | 1 Comment\nOpenfund je objavio početak treće runde finansiranja startup kompanija u regionu. U junu 2009. godine smo predstavili ovaj fond i objasnili, šta osnivači startup kompanija mogu da očekuju od ovog fonda.\nPoziv startup-ovima je otvoren do 30. juna 2010. godine, uz napomenu da rane aplikacije će imati prednost jer će dobiti provovremenu povratnu informaciju i imati vremena da pošalju poboljšanu prijavu.\nProces selekcije će početi 1. jula 2010. godine, a krajnji izbor startup kompanija koje će dobiti seed investiciju će biti održan u prvoj nedelji septembra ove godine. Tokom letnjih meseci, startup-ovi će dobiti iscrpne recenzije, pisaće biznis planove uz podršku Openfund-a, prolaziti serije intervjua. Na kraju ovog ciklusa startup-ovi će prezentovati svoje ideje grupi investitora u Openfund-u.\nDetaljno objašnjenje procesa apliciranja možete pronaći na strani: Openfund proces apliciranja.\nNajbolje prakse za apliciranje možete pronaći na stranama: Openfund najbolje prakse i Openfund saveti za apliciranje.\nUkoliko želite da aplicirate za seed finansiranje, aplikacionu formu možete naći na strani: Openfund aplikacije.\n8 zanimljivih Twitter aplikacija


SKUPŠTINA TK USVOJILA KORONA-ZAKON: MINIMALNE PLAĆE ZA OKO SEDAM HILJADA RADNIKA | Hayat.ba\nSKUPŠTINA TK USVOJILA KORONA-ZAKON: MINIMALNE PLAĆE ZA OKO SEDAM HILJADA RADNIKA\nSkupština Tuzlanskog kantona usvojila je "korona zakon" koji ima za cilj ublažavanje ekonomskih posljedica uzrokovanih epidemijom koronavirusa.\nNajvažnije je da oni kojima je bio zabranjen rad dobiju određenu naknadu. Vlada TK je odredila da to bude minimalna plaća od 406 maraka – rekao je premijer TK Denijal Tulumović.\nPravo na minimalnu plaću usvajenjem ovoga zakona, prema trenutno dostupnim podacima, ostvarit će više od 7.000 radnika na području Tuzlanskog kantona, što će na mjesečnom nivou koštati nešto više od 2,8 miliona KM. Zakon predviđa subvencioniranje plaće od aprila za sve mjeseca trajanja stanja prirodne nesreće, ali i mjesec dana nakon prestanka stanja prirodne nesreće – rekao je za Faktor Midhat Čaušević, zamjenik predsjednika Kluba zastupnika SDA u Skupštini TK.\nVlada TK osloboditi nekih 130 miliona KM beskamatnih sredstava, tako da će ih moći uzeti oni koji su pogođeni trenutnim stanjem. Također, planirano je još rebalansa budžeta, kako na federalnom, ali i kantonalnom nivou, imat ćemo i pomoć MMF-a. Sredstva za finansiranje zakona obezbijeđena su na osnovu ušteda napravljenim unutar ministarstava – rekao je Vujović.


Položeni venci na spomenike narodnim herojima u gradskom parku - Radio televizija Pančevo\n6. oktobra 2019. 6. oktobra 2019. 0487\nNa spomenik narodnim herojma Stevici Jovanoviću, Olgi Petrov i Marku Kuliću u gradskom parku danas su povodom 6. okobra dana oslobođenja Pančeva u Drugom svetskom ratu vence položili članovi Udruženja antifašista Pančevo, Milenko Čučković, član Gradskog veća i članovi Jevrejske opštine Pančevo.\nDanas se navršava 75 godina od oslobođenja Pančeva od fašizma u Drugom svetskom ratu. Tim povodom položeni su venci na spomenike narodnim herojima.\nMiladin Stanimirović, predsednik, Udruženja antifašista Pančevo je rekao da se ovog 6. oktobra sećamo svih onih koji su dali život za slobodu i da je Pančevo jedan od gradova koji je najviše stradao od okupatora.\nPančevo je oslobođeno 6. oktobra 1944. godine, zato je ovo istorijski značajan datum za grad Pančevo, jer su tada partizani i pripadnici Crvene armije oslobodili grad od fašizma. Združenim snagama izborili su se za ljudska prava i za slobodu, a budućim generacijama omogućeno je da žive slobodno i u miru.


Na minusu ispred Ministarstva pravde dve majke se dva sata smrzavajući se traže istinu o svojim "nestalim bebama" - Jutarnji GLASnik\n„Mi nećemo stati sa zahtevima makar umrle“ poručuju majke\nNi zima nije sprečila majke da i ovog ponedeljka organizuju protest zbog nestalih beba ispred zgrade Ministarstva pravde\nDve majke – Ana Pejić, sekretarka „Udruženja nestalih beba Beograd“, i Ljubina Katić iz Rume protestovale su i ponedeljak dva sata u kutijama, po izuzetno hladnom vremenu ispred zgrade Ministarstva pravde. One se godinam bore da saznaju istinu o svojim bebama, kao i bebama drugih majki koje smatraju da su im deca „oteta“ iz porodilišta i data na usvajanje, a potom formalno proglašena mrtvom.\n– Nećemo stati dok država ne usvoji novi zakon o nestalim bebama koji nam obećavaju već pet godina. Evropski sud za ljudska prava je dao rok do decembra 2014. godine, a ministarka pravde Nela Kuburović je rekla da će zakon biti usvojen na proleće. Svake jeseni nam govore da sačekamo proleće i onda ponovo odlože za jesen – izjavila je Ana Pejić.\nMilena Janković, advokat i majka bebe za koju sumnja da je „oteta“ osnovala je „Udruženja nestalih beba Beograd“, koja pruža svu pomoć u razotkrivanju sumnjivih slučajeva za koje kaže da postoji dokumentacija, koju bi rado podelila sa zvaničnim organima. Ona je rekla da va udruženja nisu protivnici institucija , već naprotiv žele da budu partneri. I ovoga puta protest je podržala Milijana Čumić, majka koja je posle 25 godina potrage pronašla svoju ćerku u selu Orašac kod Obrenovca.\nIzvor: Jutarnji GLASnik Foto i video:Jutarnji GLASnik\nTagged majke, NESTALE BEBE


Mještani Barakovaca bez osnovne infrastrukture | SANA\nHome Vijesti Mještani Barakovaca bez osnovne infrastrukture\n13. 02. 2018. 15:47\nPrevious articleNebriga prema kulturno-historijskim spomenicima se nastavlja\nNext articlePROČITAJTE! U Srbiji se djeca liječe od bolesti kojih nije bilo zadnjih 30 godina


Novo vrijeme » Kermo: Ogorčeni smo i ožalošćeni, ovo je poniženje za sve žrtve Kermo: Ogorčeni smo i ožalošćeni, ovo je poniženje za sve žrtve – Novo vrijeme\nKermo: Ogorčeni smo i ožalošćeni, ovo je poniženje za sve žrtve\nDario Kordić, osuđeni ratni zločinac koji u austrijskom zatvoru izdržava 25-godišnju kaznu zbog zločina u centralnoj Bosni, a naročito zbog zločina u Ahmićima 16. aprila 1993. godine kada je ubijeno više od stotinu bošnjačkih civila u petak će biti oslobođen nakon izdržane dvije trećine kazne\n3. Jun 2014. | 19:11 | S.M\nElvedin Kermo predsjednik Udruženja građana žrtava rata 92-95 “16. april” Ahmići za bh. novinsku agenciju Patria kazao je da su ogorčeni ovakvom odlukom Haškog suda.\n"Nek ne ide na oči, nek ne ide blizu Ahmića. Ožalošćeni smo i ogorčeni. Danas sam vidio na vijestima. Svaki komentar je suvišan. Žalosno", kazao je Kermo.\nOve godine 16. aprila obilježena je 21. godišnjica stradanja Bošnjaka u Ahmićima, Vitezu i Donjoj Večeriskoj.\nRanije je Kermo za Patriu kazao kada je već bilo riječi da bi mogao biti pušten na slobodu da je to poniženje za sve žrtve, a rane će opet biti otvorene.\n"Od 25 godina on odsluži dvije trećine i hajde kući. Što je najtužnije on je sad heroj za hrvatski narod koji je pobio stotine Bošnjaka u Lašvanskoj dolini", kazao je Kermo.\nPodsjećamo, zločin u Ahmićima dogodio se u rano jutro 16. aprila 1993. godine, u napadu specijalne jedinice Džokeri Hrvatskog vijeća obrane (HVO), ubijeno je više od stotinu bošnjačkih civila. Na zvaničnoj stranici Udruženja „16. april“ navedeno je 116 imena žrtava masakra u Ahmićima. Od tog broja oko 33 su bili žene i djeca. Akcija pod šifrom „48 sati pepela i dima“ odnijela je i život starice od 81 godinu, dok je najmlađa žrtva bila beba koja je imala svega tri mjeseca. Pokolj su otkrile mirovne snage UN-a sastavljene od britanske vojske i pukovnik Bob Stewart.\nMeđunarodni sud za ratne zločine počinjene na području bivše Jugoslavije presudio je da su ubistva u Ahmićima bila zločin protiv čovječnosti. Prema optužnici koju je prenio UN navodi se da su za vrijeme napada, grupe vojnika HVO-a išle od kuće do kuće ubijajući i ranjavajući civile Bošnjake, paleći za sobom kuće, hambare i stoku. Ovaj napad trajao je nekoliko dana u kojem su sudjelovale stotine vojnika HVO-a.\nZločin u Ahmićima, naglasili su tada suci, nije bio borbena operacija već planirano i organizirano ubijanje bošnjačkih civila. "Ono što se dogodilo u tom selu 16. aprila 1993. godine ušlo je u povijest kao jedna od najstrašnijih ilustracija nečovječnosti", kazali su suci Haškog tribunala.\nOznake: Ahmići > Elvedin Kermo\nUz 23. godišnjicu: Apel komšijama da pomognu pronaći preostale ubijene\n15. Apr 2016. | 15:43\nDario Kordić danas na slobodi\n6. Jun 2014. | 09:21\nVitez – Apel komšijama da pomognu u pronalasku 30 mještana Ahmića\n11. Apr 2016. | 16:45\nKermo: "Sramotno je da su izvršioci zločina na slobodi"\n13. Apr 2014. | 12:24\n2. Feb 2015. | 17:44


Karaismailoğlu: Kada se završi naših 5 novih projekata aerodroma, naša snaga u zraku će se još više povećati | RayHaber | RaillyNews\nPOČETNATURSKARegion Istočne Anatolije23 ElazigKaraismailoğlu: Kad se završi naših 5 novih projekata aerodroma, naša snaga u zraku će se još više povećati\n17 / 10 / 2020 23 Elazig, Region Istočne Anatolije, GENERAL, Aerodromi, HIGHWAY, HEADLINE, TURSKA\nAdil Karaismailoğlu, ministar prometa i infrastrukture, dao je važne izjave u okviru Elazig kontakata. Napominjući da je broj putnika na aerodromu Elazığ, koji je otvoren 2003. godine, premašio milion, Karaismailoğlu je rekao, „Naše aviokompanije uvijek će za nas biti strateško područje. Činjenica da smo značajnim ulaganjima povećali broj aktivnih aerodroma sa 1 u 2003. godini na 26 u poslednjih 18 godina. Kada se završi naših 56 novih aerodromskih projekata u izgradnji, naša snaga u zraku će se još više povećati. " rekao je.\nMinistar prometa i infrastrukture Adil Karaismaioğlu otišao je danas u Elazığ sa Abdulkadirom Uraloğluom, generalnim direktorom autoputeva, kako bi održao niz kontakata. Ministar Karaismailoğlu, koji je izvršio preglede na tekućim studijama 2. piste na aerodromu Elazig, dobio je informacije od vlasti.\nAdil Karaismailoğlu, koji je dao važne izjave na aerodromu, izrazio je svoju sreću što je bio u Elazigu, gradu drevnih civilizacija, i što je došao zajedno sa narodom Elazig-a. Ministar Karaismailoğlu, koji je dao informacije o razvoju događaja na aerodromu Elazig, rekao je, "Kao Ministarstvo koje se zaklelo da će svaku točku naše zemlje dovesti u najnoviju transportnu i komunikacijsku infrastrukturu, nalazimo priliku da pomno pratimo kvalitet i napredak naših projekata." Karaismailoğlu je nastavio svoj govor na sljedeći način:\n`Aerodrom Elazig, koji je otvoren 2003. godine, premašuje milion putnika godišnje."\n„Aerodrom Elazig, koji je otvoren 2003. godine, premašuje milion putnika godišnje. Započeli smo izgradnju druge piste koja će odgovoriti na ovo povećanje u 1. godini. U našem drugom projektu piste vidimo realizaciju od preko 2018 posto. Naša druga pista, koju ćemo uskoro završiti u izgradnji, gradi se u dužini od 80 hiljade metara i širini od 3 metara. U projektu se nastavlja veza s dodatnom pregačom i brzom rulnom stazom, obilaznicama i dodatni radovi. U našim drugim radovima na pisti dovršili smo našu novu dodatnu pregaču od 45 sa 550 metara. Napravili smo tijela vojnih rulnih staza i brzih rulnih staza. U okviru projekta nastavlja se izgradnja obloga piste, rulnih staza i dodatne pregače pod brojem 150, sa dionicom od 300 metara na početku druge piste. Još jedan projekt koji provodimo na aerodromu je zrakoplovna baza Žandarmerije i zgrada usluga i objekti Sindikata bespilotnih zrakoplova Žandarmerije.\nIzjavljujući da se radovi izvode predano, ministar Karaismailoğlu rekao je, „Završit ćemo drugu pistu i dodatne pregače na aerodromu Elazig u junu 2021. godine i nadamo se da ćemo je otvoriti za službu naših ljudi. Kada se naš projekat dovrši, kapacitet našeg slijetanja i uzlijetanja povećat će se, a aerodrom Elazig postat će transportna i logistička baza u regiji. '\n"Povećali smo broj aktivnih aerodroma sa 2003 u 26. na 18 u poslednjih 56 godina"\nuvijek izgovarajući da bi to bilo strateško područje za turske ministre zračnih puteva Karaismailoğlu, čineći značajne investicije 2003. godine, za koje je prijavljeno da imaju 26 do 18 aktivnih aerodroma u posljednjih 56 godina koje su uklonili. Naglašavajući da će se nakon završetka 5 novih aerodromskih projekata u izgradnji njihova snaga u zraku još više povećati, Karaismialoğlu je naglasio da izgrađeni aerodromi gradovima pružaju ekonomsku vitalnost i više investicija i zaposlenja.\nKaraismailoğlu, važnost aerodroma u Turskoj, napominjući da ne treba zaboraviti biti velika ekonomija „Vizija i ciljevi našeg predsjednika za budućnost; Uvijek nas ohrabruje na ambiciozne korake i ogromne projekte ne samo na polju dišnih puteva već i u svim transportnim i infrastrukturnim projektima. Kao Ministarstvo, okupljamo projekte koje ćemo izvoditi pod njihovim rukovodstvom, korake koje ćemo preduzeti i ono što želimo dodati našoj zemlji, pod naslovom "Nacionalne politike saobraćaja i infrastrukture".\nTurska je rekla da su za najveću svjetsku ekonomiju potrebni oni koji su utvrdili njen način da postane jedan od Karaismailoğlua, pokušavaju utvrditi šta ta zemlja može doprinijeti holističkom razvoju transporta i komunikacija kako je prenijeto. Izjavljujući da ima sjajne ciljeve, Karaismailoğlu je nastavio svoje riječi na sljedeći način:\n„Naši ciljevi su pretvoriti našu zemlju u logističku velesilu u svojoj regiji, povezati svaki centimetar zemlje sa svijetom i uspostaviti ažurnu, pametnu, digitaliziranu kompletnu transportnu i komunikacijsku infrastrukturu. Jer, prema zahtjevima transportnog i infrastrukturnog sistema, vrlo je važno i još važnije da Turska postane jedno od najvećih svjetskih ekonomskih razdoblja, jaka nacionalna ekonomija, najvažniji stubovi naše nacionalne neovisnosti. Cilj nam je ući u sretnu, mirnu i prosperitetnu budućnost pod našom slavnom zastavom. "Bez zaustavljanja, nastavite" kako bismo našu zemlju doveli na bolja mjesta u transportu i komunikaciji. kažemo. "\nGuverner Elazig-a Erkaya Yırık, gradonačelnik Şahin Şerifoğulları, zamjenici AK stranke Metin Bulut, Zülfü Demirbağ, Zülfü Tolga Ağar i Sermin Balık također su prisustvovali ministru Karaismailoğluu.\nPredsednik inahin: “Naš rad je naša snaga Samsun”\nŠtednja će se povećati sa Projektom autoputa Izmir - Gebze


Tihić: Neprihvatljivo da bošnjački delegati budu samo iz “fildžan države” | Poskok.info\nTihić: Neprihvatljivo da bošnjački delegati budu samo iz “fildžan države”\nPonovio je da SDA jeste za provođenje odluke „Sejdić-Finci”, ali traži da rješenja budu simetrična, a ne asimetrična.\n„SDA je protiv toga da se u RS-u izravno bira član Predsjedništva BiH, a dvojica iz FBiH neizravno, jer se SDA zalaže da bude jedan način izbora u cijeloj BiH”, pojasnio je Tihić, nakon sastanka lidera sedam najjačih stranaka u BiH, održanog u Banja Luci.\nOn je naveo da su se stoga pojavile razlike kod dogovora o odluci „Sejdić-Finci”.\n„Naš glavni zadatak je da omogućimo svim građanima, i onima koji nisu iz konstitutivnih naroda, dostupnost svih funkcija, što traži i presuda Suda u Strazbourgu. Mi smo sebi dodali dodatni zadatak da osiguramo i etnički legitimitet onih koji budu izabrani i u Dom naroda parlamenta BiH i u Predsjedništvo BiH i tu su se pojavile razlike u pogledu izravnog, odnosno indirektnog izbora”, kazao je u izjavi novinarima nakon sastanka „sedmorke”.\nSDA je, ponovio je, bliži neizravannačin izbora, ali se ne mogu složiti s asimetričnim rješenjima, odnosno podržali bismo ga, ako i u RS-u bude pristanka da se uvede neizravan način izbora člana Predsjedništva BiH.\n„U Ustavu BiH imamo puno asimetrija i nismo za to da se uvode nekakve nove, jer bi to bio još jedan korak ka daljoj podjeli BiH”, kazao je lider SDA.\nOn kaže da SDA ne može podržati rješenja ni za Dom naroda, jer ona na kraju vrše podjelu FBiH na dva dijela, odnosno BiH na tri dijela, jer bi se političkli predstavnici Hrvata birali u 90 posto iz Hercegovine, Bošnjaka iz tri kantona (Sarajevo, Tuzla, Zenica), „i to iz tzv. fildžan države, koju mi nismo htjeli prihvatiti ni u daleko težim vremenima”.\nNaglasio je i da postojeća rješenja nisu dobra i da se treba tragati „za matematičkim rješenjima, koja predlaže tzv.nova parlamentarna većina”, a da bi se osigurala i etnička zastupljenost iz cijele FBiH kada je u pitanju izbor Doma naroda, a ne samo iz većinskih kantona gdje žive određeni narodi.\nTihić je konstatirao da je na sastanku izražena opredijeljenost svih stranaka da se radi na provođenju zaključaka iz Bruxellesa, prema dogovorenoj dinamici, počevši od poglavlja 5- javne nabavke, i 27 – zaštite životne okoline te odgovora na postavljena pitanja do 15.rujna.\nOčekuju od Vijeća ministara BiH, vlada entiteta sa županijama i Vladom Brčko Distrikta da do 31.kolovoza dogovore i predlože mehanizam koordinacije različitih nivoa vlasti u skladu s Mapom puta dogovorenom u Bruxellesu, 27.lipnja, a da bi BiH govorila jednim glasom.( Fena)\n27 sekundi prije by ŠOKAC


Čestitka povodom 25. novembra i obavijest o režimu saobraćanja - Litvatrans Banovići\nU nedjelju, 25. novembra 2018. godine građani Bosne i Hercegovine obilježit će jedan od najvažnijih datuma svoje domovine, Dan državnosti.\nNa taj dan 1943. godine u Mrkonjić Gradu održano je prvo zasjedanje Zemaljskog antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Bosne i Hercegovine (ZAVNOBIH) čime su postavljeni temelji državnosti Bosne i Hercegovine kao ravnopravne republike unutar jugoslovenske federacije.\nSvim građanima Bosne i Hercegovine uprava i uposlenici Litvatrans d.o.o. Banovići upućuje najiskrenije čestitke povodom 25. novembra, Dana državnosti naše domovine Bosne i Hercegovine sa željom da je izgrađujemo, volimo i čuvamo.\nVozila Litvatrans d.o.o. Banovići u ponedjeljak, 26. 11. saobraćat će prema redu vožnje za nedjelju i praznik.


Radio Boom93 :: Svet :: Putin: Južni tok još nije mrtav / print=true\nNaslovna | Info | Svet | Putin: Južni tok još nije mrtav\n08. 06. 2016. Moskva\nAutor: 2 Izvor: B92, Tanjug\nPutin: Južni tok još nije mrtav\nRusija nije definitivno odustala ni od projekta Južni tok ni od Turskog toka, izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin.\n"Što se tiče naših izvoznih ruta preko Crnog mora, postoje izvesne poteškoće političke prirode sa Turskom, ali mi nismo definitivno odustali od projekata Južni tok i Turski tok, samo nam je potreban jasan stav Evropske komisije", rekao je Putin novinarima posle razgovora s izraelskim premijerom Benjaminom Netanjahuom, javlja Tas.\nPutin se osvrnuo i na Poljsku, rekavši da će Rusija potražiti druga tržišta, ukoliko Varšava ne kupuje ruski gas, prenela je agencija Rojters.\n"Gasprom će aktuelne količine prirodnog gasa koje isporučuje Poljskoj ponuditi drugim kompanijama, po isteku ugovora", poručio je ruski predsednik, dodajući da Gasprom razmatra druge prilike i da namerava da dostavi ponudu drugim partnerima, navodi Tas.\nRusija je, kako je dodao, spremna i na saradnju s Izraelom u energetskom sektoru.\n"Možemo i razmatramo potencijalnu saradnju i u drugim oblastima", rekao je Putin.


3.11.2011, DW, Šta je skrivio ruski ambasador u Srbiji? - Centar za evroatlantske studije - CEAS\n3.11.2011, DW, Šta je skrivio ruski ambasador u Srbiji?\nObjavio CEAS 12 avgust 2011 .\nNakon niza kontroverznih poteza i javnih nastupa ruski ambasador u Srbiji Aleksandar Konuzin sada se suočava sa otvorenim kritikama vladajuće koalicije i zahtevima da se proglasi personom non grata.\nRuski ambasador u Srbiji Aleksandar Konuzin već dugo je predmet brojnih polemika na srpskoj javnoj sceni. Koketiranje sa opozicijom, kao i kritike na račun patriotizma srpskih vlasti, izazvali su nezadovoljstvo u vladajućim krugovima. Nakon demonstrativnog napuštanja skupa o bezbednosti, na kome se oštro i glasno upitao „da li na ovom skupu ima Srba“, i prisustva na skupu opozicione Srpske napredne stranke (SNS) u Nišu, Konuzin se sada suočio sa otvorenim pozivima da se protera iz Srbije.\nOsim portparola vladajuće Demokratske stranke (DS) Jelene Trivan, koja je izjavila da se „loše oseća zbog toga i da je to neuobičajena diplomatska praksa“, primedbe je imao i potpredsednik srpske vlade Božidar Đelić, koji pojavljivanje na skupu SNS vidi kao „mešanje u unutrašnju politiku Srbije“. Otvoreni zahtev da se Konuzin protera iz Srbije uputio je Nenad Čanak, lider Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV).\nKritike na račun ruskog ambasadora, kao i mesto odakle dolaze, uglavnom vidim kao deo predizborne kampanje, ocenjuje za Dojče vele Jelena Milić, direktorka Centra za evroatlantske studije. One istovremeno govore o velikoj dozi licemerja kada je u pitanju stav vladajućih stranaka ne samo prema ruskom ambasadoru nego i prema Rusiji uopšte, kaže Milićeva:\n„Naravno da postoji mnogo razloga za kritiku Konuzinovih nastupa i izjava, kao što uostalom postoji mnogo razloga za kritiku Lavrovljevih, Rogozinovih ili Medvedevljevih ocena o situaciji na Balkanu i o tome pod kojim uslovima će oni dozvoliti ne samo NATO već i evropske integracije Srbije. Ali, mora da se primeti da postoje dve različite opcije u Srbiji: jedna koja je o tome dosledno pričala, i koja nije participirala u vlasti, i sada imamo ovo što je potpuno u funkciji unutrašnjeg pozicioniranja, jer je primećeno da ta kritika odnosa prema Rusiji možda privlači birače. I sada, Demokratska stranka, koja je dopustila i prodaju Naftne industrije Srbije (NIS) i netransparentnu izgradnju baze za reagovanje u vanrednim situacijama u Nišu, takođe udara u kritiku Konuzina, a istovremeno se busa u grudi i ističe značaj dobrih odnosa sa Rusijom. Ta doza neprincipijelnosti, i ako mogu da kažem drskosti vladajuće većine prema biračima, zaista je nedopustiva“.\nDvostruki kriterijumi vlasti\nNovinarka Ljiljana Smajlović smatra da su na delu dvostruki kriterijumi kada je reč o odnosu vlasti prema diplomatskim predstavnicima u Srbiji. U tom smislu se Konuzin „meri“ na prilično drugačiji način od recimo zapadnih ambasadora, na čije slične istupe se uopšte ne reaguje, kaže Ljiljana Smajlović:\n„Ja ne vidim neku veliku razliku između ponašanja Konuzina, i nekih drugih ambasadora. Mislim da svi oni sebi uzimaju veoma velike slobode, ali da se domaće vlasti prema tome odnose u skladu sa svojim spoljnopolitičkim ciljevima, a ponekad i u skladu sa ličnim odnosima sa pojedinim diplomatama“.\nNeko može, a neko ne može\nVrlo je stoga teško reći da li je ruski ambasador zaista preterao u svojim nediplomatskim nastupima, ili iza kritika na njegov račun stoje neki drugi motivi, ocenjuje Ljiljana Smajlović:\n„Ja zato više ne znam šta je kod nas diplomatski ili nediplomatski gest. Da li je nediplomatski kada američka ambasada kritikuje odluku Vrhovnog suda Srbije, što se dešavalo? U Americi je potpuno nezamislivo da izvršni organi ili državni službenici kritikuju sudsku vlast. Prema tome, kod nas jedva da se može govoriti o uobičajenoj diplomatiji. Mi smo zemlja prema kojoj se mnogi ponašaju kao da oni imaju više političkog i moralnog prava da odlučuju šta je za nas dobro ili nije, nego naša vlast“.\nKonuzin samo glasnogovornik\nJavnost bi takođe trebalo da zna da ambasadori uglavnom ne govore u svoje lično ime, već govore u ime svoje države i svog ministarstva, ističe Jelena Milić:\n„I dokle god to ministarstvo ne reaguje, i dok ta država koju zastupa ne reaguje, on je tu samo jedna glasnogovornik. I mislim da je jako smešno sve kritike i primedbe reducirati samo na Konuzina, već da je sada krajnje vreme obratiti pažnju na odnos ruskog Ministarstva spoljnih poslova i ruskih državnih organa prema Srbiji“.\nLjiljana Smajlović smatra da Aleksandar Konuzin nije prekršio nijedan član Bečke konvencije o diplomatskim odnosima: „Ali, mislim da neki domaći politički protagonisti već jesu prekršili taj član 29 Bečke konvencije, u kome piše da zemlja domaćin mora da se ponaša prema ambasadoru sa poštovanjem i da preduzme sve korake kako bi sprečila sve napade na njega“, ističe Smajlovićeva.


Nedžad Medžanović Nećko, gitarist i frontmen grupe "Konvoj": Današnja muzika je jedan stih strofe ili refrena - Azra Magazin\nNedžad Medžanović Nećko, gitarist i frontmen grupe “Konvoj”: Današnja muzika je jedan stih strofe ili refrena\nMeđu muzičkim sastavima koji na našim prostorima nisu podlegli hiperprodukciji je grupa „Konvoj“. Njihov prioritet, prije svega, jesu kvalitetni tekstovi, zvuk, produkcija…, pa je i razumljivo što su za 20 godina, koliko postoje na sceni, izdali pet albuma. U pripremi je i šesti, momci su uspjeli promovirati jednu od njegovih pjesama “Majka”, no, pandemija je mnoge planove zaustavila, pa tako i njihove, zbog čega će njegovo lansiranje na tržište pričekati bolje vrijeme, koje svi očekujemo nakon pandemije.\n– Mnogo smo truda i vremena trošili na egzistencijalne poslove, koji su, srećom, također muzika, ali isto tako traže mnogo zalaganja, planiranja i sveukupnog rada. Dječiji projekt „Suncokreti“ (hor i škola pop-rock gitare) radili su punim kapacitetom sve do momenta kad je donesena odluka da se zatvaraju škole. Također, radili smo i muziku za dvije teatarske predstave „Ukulele Jam“ za BNP Zenica i lutkarsku predstavu „Tobija“, Pozorišta mladih Sarajevo. Ovdje otprilike i leži odgovor zašto se naši albumi ne štancaju kao s trake, već suprotno tome, trebaju da se poklope razni faktori koji će u konačnici dovesti do krajnjeg rezultata, a to je album. Do sada smo imali završene obrise dviju kompozicija od kojih je jedna single „Majka“, koju smo nedavno i promovirali. O albumu ćemo razgovarati kada dođe vrijeme, a to trenutno sigurno nije slučaj – kaže za “Azru” frontmen i gitarist grupe Nedžad Medžanović Nećko.\nS obzirom na novonastalu situaciju u svijetu, promocija pjesama na konvencionalan način je nemoguća. Na koji način Vi promovirate svoj rad, održavate li online koncerte ili nešto drugo…?\n– U našem timu je angažirana i PR agencija, koja vodi računa o promociji našeg rada pa smo tako i odlučili da izbacimo single, vođeni idejom da ljudima treba pomoći i na ovaj način, kako bi lakše prebrodili vanrednu situaciju u kojoj smo se našli. Jasno, prilike nam ne omogućavaju standardni oblik promocije, ali i u ovakvoj situaciji smo uspjeli da dođemo do velikog broja ljudi koji se javljaju i daju nam podršku. Ovo je uvijek bila dvosmjerna ulica, u smislu kako daješ tako ti se i vraća, i obratno. Zahvalni smo što možemo barem na ovaj način dati snage da se lakše prebrode ova iskušenja.\nTe davne 1993. godine, kada ste se priključili bendu, jeste li mu predviđali ovoliku dugovječnost. Koje ambicije su Vas vodile kad ste počinjali?\n– Iskren da budem, kao dijete sam znao da ću raditi ovo čime se sada bavim i tu nije nikad bilo dileme. Tu i tamo su se javljali neki izleti koji nisu imali veze s muzikom, a imali su samo egzistencijalni uslov, srećom, vratio sam se tamo gdje pripadam. Prije ‘93. godine sam svirao sa svojim bendom „Radovi na putu“, a bili smo i članovi KUD-a „Valter Perić“. Ipak, ta godina je bila presudna i kako sam došao na prvu probu „Konvoja“, tako smo svi u bendu znali da je to to. Dugovječnost se, uz sva iskušenja, ogleda samo i jedino u tome što za saputnika imam Hamu Salihbegovića, koji je, kada govorimo o muzici, moj odraz u ogledalu (ili ja njegov). Jedina ambicija kada smo počinjali bila je ljubav prema muzici i bijeg od stvarnosti koja je u to vrijeme bila poprilično surova, a govorim o ratnom periodu. Ni danas nije mnogo bolje, osim što ne puca, ima vode i struje, hrane prekomjerno i u izobilju, ali nepravdu gledamo na dnevnoj bazi pa muziku koristimo i kao terapiju.\nKoliko se Sarajevo promijenilo od Vaših početaka do danas?\n– Sve se s vremenom mijenja pa tako i Sarajevo. Mijenjaju se ljudi, parkovi (kojih nema, a i što ima, uništava se), niču nove zgrade koje brane vjetrovima da provjetravaju kotlinu, mijenjaju se ukusi, trendovi, sve je podložno promjenama. Da li je to dobro ili loše, vrijeme će pokazati.\nNa koji način umjetnici poput Vas trebaju svoju popularnost staviti u društvenu službu?\n– Vjerujem da umjetnici mogu u određenom periodu odigrati bitnu ulogu, a neveliki broj to upravo i čini. Svojim primjerom možemo poslati poruku da je nešto vrijedno zalaganja i žrtve, kako bi društvena zajednica imala benefit od toga.\nEmina Jahović: Neko negdje nema dom, nema ...\nPorodica Džeko uskoro bogatija za još jednog ...\nAldin Omerović: Nakon sedam godina ponovo u koži Gazi Husrev-bega\nNebojša Dugalić: Igraj pošteno baš kad svi igraju drugačije


PSG VS MANCHESTHER CITY: Kako timovi u vlasništvu zaljevskih šeikova različito gledaju na budućnost nogometa | The Bosnia Times\nZa regionalne rivale, Katar i Ujedinjeni Arapski Emirati imaju puno zajedničkog. Ove dvije zemlje se nerijetko nadmeću i prepiru u globalnoj političkoj areni, sa neslaganjima u regionalnim pitanjima, od vojnih sukoba do demokratizacije i slobode medija.\nZa regionalne rivale, Katar i Ujedinjeni Arapski Emirati imaju puno zajedničkog. To su male konzervativne države na Arapskom poluotoku, bogate ugljikovodikom, s bliskim saveznicima na Zapadu i kritičnom slikom ljudskih prava. Međutim, ove dvije zemlje se nerijetko nadmeću i prepiru u globalnoj političkoj areni, sa neslaganjima u regionalnim pitanjima, od vojnih sukoba do demokratizacije i slobode medija. Emirati su otišli toliko daleko da su se čak pridružili četverogodišnjoj ekonomskoj blokadi Katara.\nSlične, a opet različite zaljevske zemlje se ipak slažu oko jedne stvari: sport je sila kojom možeš pridobiti prijatelje i utjecati na mase.\ngodine, Sheikh Mansour bin Zayed Al Nahyan, stariji član kraljevske porodice Abu Dhabija i emiratske vlade, odlučio je kupiti drugi najveći fudbalski tim u Manchesteru, čime je ovaj preko noći postao jedan od najbogatijih kluba na svijetu.\nTri godine kasnije, katarski suvereni investicijski fond – kojeg je osnovala i vodi vladajuća porodica Al-Thani – kupio je francuski fudbalski tim Paris Saint-Germain.\nDeset godina kasnije, obje zemlje su uložile preko milijardu dolara u svoje klubove i od njih napravili najuspješnije timove u Engleskoj i Francuskoj.\nSada će se regionalno rivalstvo između Dohe i Abu Dhabija odigrati direktno na nogometnom terenu, u srijedu, kada se PSG i Manchester City sastaju u polufinalu UEFA-ine Lige prvaka.\nFOTO: Neymar, Mbappe (AFP)\nDva bogata velikana, koji su porazili svoje protivnike u domaćim ligama i kupovima, borit će se za najveću nogometnu nagradu ovog kontinenta, koja je dosad zaobišla oba.\nAli slavni susret dešava se u jeku skandala i gnjeva, nakon što su vrhovni evropski klubovi prošle sedmice pokušali napraviti zasebnu ligu, gdje su se ova dva tima opet našla na različitim stranama.\nManchester City bio je jedan od 12 timova koji su rekli da namjeravaju napustiti Ligu prvaka kako bi učestvovali u novom, unosnom takmičenju, poznatom kao Evropska superliga (ESL). PSG je bio jedan od najpoznatijih timova koji su odbili projekat.\nPokušaj odcjepljenja propao je za manje od 48 sati, nakon što su ga političari, fanovi i nogometni autoriteti nazvali antitakmičarskim, antidemokratskim i sebičnim.\nPropast ESL-a dodatno je začinio ono što je već bila fudbalska igra geopolitičkih razmjera, a posebno istaknuo razlike koje zemlje Zaljeva imaju u pristupu evropskom nogometu.\nKao jedan od 12 potencijalnih timova za odvajanje, Manchester City je izazvao bijes UEFA-e, administrativne uprave za nogomet u Evropi, koji je osuo paljbu po „izdajnicima“ koji žele uništiti Ligu prvaka.\nAleksander Ceferin, predsjednik UEFA-e, nazvao je planove Superlige „sramotnim, sebičnim prijedlozima… potaknutim, prije svega, pohlepom“. PSG je, s druge strane, pohvaljen zbog ostanka.\nTo je bio još jedan prikaz oprečnih odnosa koje ovi klubovi imaju sa UEFA-om.\nTrenutno vlada velika harmonija između zmeđu PSG-a i UEFA-e. Predsjednik ovog pariškog kluba, katarski biznismen Nasser al-Khelaifi, član je UEFA-inog izvršnog komiteta i blizak Ceferinov saradnik.\n“On ne želi da izgubi sve svoje privilegije nakon što je PSG tako često bio UEFA-ina meta, posebno ranije, sa Finansijskim fair playem (FFP).“\nOvaj klub je privukao pažnju UEFA-inih finansijskih regulacija kada ih je, prije deset godina, preuzeo Katarski sportski fond, podružnica Katarskog suverenog investicijskog fonda.\nIstraga je sprovedena zbog velikih suma novca u sponzorskim ugovorima i transferima igrača, uključujući skoro 450 miliona dolara potrošenih na samo dva igrača: svjetsku superzvijezde, Neymara i Kyliana Mbappea.\nAli stav vodećeg tijela prema PSG-u se izgleda smekšao posljednjih godina, dobrim dijelom zahvaljujući Khelaifijevim vezama.\nOvaj 47-godišnjak je na čelu medijske grupe BeIN – mreže bazirane u Dohi, koja je velike sume novca odvojila za televizijska prava od UEFA-e, kako bi ekskluzivno prenosila Ligu prvaka širom Bliskog istoka.\n„Ako se UEFA izvuče iz ove krize, Khelaifi će moći dobiti još prava na emitiranje za BeIN,“ kaže Veyssiere.\nOn je dodatno učvrstio svoje mjesto u središtima moći kasnije ove sedmice, nakon što je izabran za predsjedavajućeg Evropskog udruženja klubova, jedinog tijela prepoznatog od UEFA-e koje predstavlja klubove u Evropi.\nPrilika se javila nakon što je Andrea Agnelli, predsjedavajući italijanskog kluba Juventus, prisiljen da podnese ostavku zbog njegove uloge u planiranju odcjepljenja. Ceferin, koji je kum Agnellijevoj kćerci, nazvao ga je „zmijom“.\n„Nogometu su potrebni dobri ljudi na višim pozicijama i Nasser je neko ko se pokazao sposobnim da pazi na interese ne samo svog, nego i drugih klubova,“ rekao je Ceferin prošle sedmice o Khelaifiju. „On je čovjek u kojeg mogu imati povjerenja.“\nOvaj Katarčanin je prošle godine imenovan za najutjecajniju osobu u nogometu i ta pozicija se izgleda samo učvršćuje zahvaljujući prošlosedmičnim dešavanjima.\nOdnos sa Manchester Cityjem je bio mnogo nemirniji. Prošle godine, klub je dobio kaznu od 36 miliona dolara i dvogodišnju zabranu učešća u takmičenjima evropskih klubova, zbog „ozbiljnijih prekršaja“ FFP regulacija.\nIstraga je pokrenuta nakon što su procurili dokumenti koji ukazuju da je Cityjev vlasnik, Sheikh Mansour, većinski finansirao sponzorstvo kluba od 85 miliona dolara kroz Etihad, u sezoni 2015-16.\nZabrana je, nakon dugotrajne pravne borbe, ukinuta, a kazna smanjena.\n„Manchester City je bio ekstremno agresivan sa UEFA-om i svoje navijače uvjerio da ih UEFA želi uništiti,“ rekao je James Montague, autor The Billionaire Club-a, koja istražuje vlasništvo nogometnih klubova u eri super-bogataša. „To je uglavnom zavjera, ali Cityjevi vlasnici su uspješno radikalizirali svoje navijače u antiuefovce.“\nOvaj sjevernoengleski klub se često predstavljao kao autsajder među dugogodišnjim gigantima evropskog fudbala, poput Real Madrida i susjednog Manchester Uniteda. Oni vjeruju da su se na njih ih nepravedno okomile sile, još otkako su ih 2008. preuzeli Emirati.\n„Ova percepcija Manchester Cityja kao autsajdera je čisti PR narativ, koji im dopušta da napadaju UEFA-u i FFP,“ kaže Nicholas McGeehan, koji se bavi ljudskim pravima u zemljama Zaljeva.\nMcGeehan tvrdi da je bilo očekivano da će vlasnici ovog engleskog kluba biti među onima koji su radili UEFA-i iza leđa i uspostavili rivalsku ligu. „Ako kako mogu steći moć u antidemokratskom, ekskluzivističkom projektu, oni će se prvi prijaviti,“ rekao je.\n„Vanjska politika Ujedinjenih Arapskih Emirata je mnogo nemilosrdnija i nalik na trumpovsku,“ tvrdi on. „Katar je više diplomatski nastrojen. On nema takvu vojnu ili geopolitičku podršku.“\n„Umjesto da divljaju, oni se drže mirno, i ako ne mogu dobiti ono što žele, hvataju se diplomatskih putova.“\nKao i UEFA, globalno upravno tijelo FIFA je također optužilo pokušaj odcjepljivanja. Postoje naznake da bi čak mogla zabraniti učešće nekim igračima u međunarodnim susretima zbog njihove involviranosti u taj projekat.\nS obzirom da se FIFA Svjetsko prvenstvo odvija u Kataru iduće godine, Doha bi napravila pogrešan potez pristupivši projektu koji je mogao ozbiljno naštetiti takmičenju u kojeg je uložila preko deset godina planiranja i pripreme.\nTokom kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo prošlog mjeseca, nekoliko nacionalnih timova, uključujući Norvešku, Njemačku i Holandiju, obukli su majice kao znak protesta protiv kršenja ljudskih prava u ovoj zaljevskoj zemlji.\nTo se desilo nakon februarskog izvještaja u Guardianu, u kojem se navodi da je preko 6,500 migranata umrlo u Kataru otkako su, prije deset godina, proglašeni domaćinima Svjetskog prvenstva „Katar mora da promijeni svoj cijeli imidž do Svjetskog prvenstva,“ kaže Veyssiere. „Ono što je otkrio Guardian je nanijelo ozbiljnu štetu ovom emiratu.“\nDa je PSG, kojeg u stvarnosti drži država Katar, učestvovao u kreiranju nove lige optužene za pohlepni elitizam, to bi bio potez samoranjavanja, posebno nakon globalnih protesta.\n„Posljednjih nekoliko sedmica sve se vrtjelo oko toga da je Katar otjelovljenje svega pogrešnog u vezi modernog fudbala,“ kaže McGeehan. „Da li su željeli uskočiti naglavačke u nešto što bi samo potvrdilo tu reputaciju ili se povući i pustiti da neko drugi bude meta neko vrijeme?“\n„Uvijek su se mogli kasnije priključiti, da je liga uspjela,“ dodao je.\nIzvor iz PSG-a rekao je da evropsko takmičenje ne treba ograničiti na najbogatije klubove i da manji timovi zaslužuju svoju priliku.\n„Katar boli briga za dobrobit malih klubova. To trebamo uzeti sa rezervom,“ rekao je McGeehan. „Ali im je sigurno u cilju da bude viđeni kao spasioci navijača malih klubova.“\nOd četiri polufinalista u ovogodišnjoj Ligi prvaka, samo je PSG odbio uključiti se u novu ligu, dok su Manchester City, Chelsea i Real Madrid pristali.\nMontague vjeruje da odluka francuskog kluba neće mnogo promijeniti stav navijača koji ih odbacuju kao super-bogati klub, kojeg finansiraju „naftne pare“.\n„Ali su Katarci ovime dobili rijetku PR pobjedu,“ rekao je. „Dobit će imidž najboljih među najgorima.“\nZa razliku od drugih engleskih klubova Manchester Uniteda, Arsenala i Liverpoola, vlasnici Manchester Cityja u ovom sportu nisu zbog novca.\nOpće je mišljenje da je Sheikh Mansour, zamjenik premijera UAE i predsjednikov polubrat, postao fudbalski vlasnik kako bi poboljšao reputacije ove zemlje.Emiračani već dugo trpe kritike zbog svoje vanjske politike i stanja ljudskih prava, tako da im je sport pružio priliku da promijene diskurs.\nCityjevim vlasnicima su izrazito zahvalni njihovi fanovi, jer su transformirali klub iz – u najboljem slučaju – prosječnog tima u Premijer ligi u evropskog giganta. Ali su proširili svoj utjecaj i na širu manchestersku zajednicu, ulažući stotine miliona funti u obnavljanje istočnog dijela grada.\n„Obnova je bila dijelom politična, a dijelom komercijalna; odličan način da se steknu utjecaj i politički poeni. Itekako je imalo smisla,“ rekao je McGeehan.S obzirom kako su mukotrpno vlasnici radili da izgrade ovaj politički kapital, povlači se pitanje: zašto bi dozvolili da to propadne, doslovno, preko noći?\nZa razliku od drugih vlasnika i predsjednika, koji su jedva dočekali da se priključe ligi, sa idejom da će se imovina njihovih klubova udvostručiti i utrostručiti, Sheikh Mansour imao je više toga za izgubiti nego dobiti.\n„Mora im se pripisati zasluga za to što su među posljednjima potpisali ugovor,“ rekao je Montague. „Iako bi se očekivalo od Cityja da jedva dočeka priliku da prisjedne UEFA-i na muku, oni su bili među posljednjima koji su potpisali, a prvima koji su se povukli iz dogovora“. Izvještaji ukazuju na to da su Cityjevi vrhovnici oklijevali da pristanu na odcjepljenje, ali nisu željeli ni kaskati za drugima. Moguće da im nije bilo svejedno biti iza PSG-a i Bayern Minhena, dva kluba koje potpuno ili djelomično finansira njihov regionalni rival, Katar.\nČim su se odlučili uključiti u novo takmičenje, City je suočen sa velikim izazovom.\nUvidjevši da je njihov politički utjecaj doveden u pitanje, specijalni izaslanik Ujedinjenog Kraljevstva u Zaljevu, Lord Udny-Lister, rekao je emiratskim vlastima da bi Cityjevo učešće u Evropskoj superligi naštetilo čvrstim vezama ove zemlje sa Britanijom.\nNakon toga su ispred stadiona Etihad uslijedili protesti fanova, koji su, bez obzira na sve, ostali vjerni klubu. Konačni udarac došao je od samog Cityjevog menadžera, Pepa Guardiole, koji je otvoreno iskritizirao ovaj projekat.\n„Nije to sport ako odnos između truda i nagrade ne postoji,“ rekao je o takmičenju u kojem nema ispadanja. „Nije to sport ako je uspjeh već zagarantiran, niti je sport ako nije važno da li gubiš.“\nNekoliko sati nakon Guardiolinog komentar, i manje od dva dana nakon što su pristupili projektu, City je postao prvi klub koji je službeno obznanio svoje povlačenje iz ESL-a.\nIzvinivši se fanovima, izvršni direktor Ferran Soriano rekao je da „uprava iskazuje duboko žaljenje zbog odluke koja je zaboravila na historijske vrijednosti ovog kluba“.\nDok su njihovi fudbalski i politički rivali u PSG-u utvrdili svoje mjesto za evropskih vrhovnim stolom, Cityju je samo ostalo da liže svoje rane nakon velike strateške greške.\nIako su planovi za novu ligu propali, priča se tek treba nastaviti.\nPored rasprave o sankcijama i kaznama, jedna šira diskusija je započeta o budućnosti igre, a posebno o vlasništvu.\n„Ovo je idealno vrijeme za promjenu,“ kaže Montague. „Potrebno je napraviti značajnu reformu, gdje će se navijačima dati moć i igri vratiti takmičarski balans. Ne trebaju nam milijarderi u fudbalu.“\nOvaj pisac i novinar vjeruje da vladama, poput onima u Emiratima i Kataru, treba zabraniti da posjeduju klubove, jer „remete takmičenje na način koji uprave ne mogu kontrolirati“.\nPosljednjih dana bilo je dosta razgovora o alternativnim vlasničkim modelima, posebno pravilu 50+1, koje se primjenjuje u njemačkom fudbalu. Njime se propisuje da navijači moraju imati većinu glasačkih prava u klubu, dok privatni investitori ne smiju imati više od 49% udjela.\nProšle sedmice, britanska vlada najavila je reviziju engleskog fudbala koju će voditi navijači, gdje će se raspravljati o vlasništvu, finansijama i uključenosti fanova u igru. Takvi razgovori i potencijalne reforme mogle bi također promijeniti mišljenje trenutnih i budućih vlasnika.\n„I City i PSG su politički projekti. Moguće je da će oni izaće, sigurno se neće grčevito držati toga,“ rekao je Montague.\n„Ako Svjetsko prvenstvo prođe dobro, koliko će Katar uopće željeti biti u nogometnom biznisu? U jednom trenutku, Manchester City i porodica Al Nahyan će postaviti pitanje: jesmo li dobili sve što smo htjeli?“\nPosljedice ESL-a bi mogle prouzrokovati probleme i zaljevskom susjedu, Saudijskoj Arabiji, čiji je neuspješni pokušaj da kupi Newcastle United prošle godine pokrenuo raspravu o nastojanju zemalja da „operu“ svoju reputaciju kroz sport.\nSa velikom koalicijom koja se gradila prošle sedmice i snažnom retorikom protiv vlasnika koji su milijarderi ili podržani od strane države, još jedan saudijski pokušaj otkupa bi vjerovatno izazvao još veći gnjev.\nIzdržljivost britanskog establišmenta pod pritiskom kritike će biti stavljena na ozbiljan test, ako i kada se Saudijci ponovo vrate,“ rekao je Motnague.\nZa sada, status quo ostaje, dok dva od najbogatijih fudbalskih klubova odmjeravaju snage u polufinalu Lige prvaka.\nAli dok su Katar i UAE koristili nogometno vlasništvo kao alat mehke sile sa znatnom lahkoćom proteklih decenija, posljedice skandaloznih 48 sati potencijalno ukazuju na mnogo teže izazove koji stoje pred njima.


TEMPUSO TEMPUSUCILJEVI PROGRAMAVRSTE PROJEKATAUSLOVI UČEŠĆASELEKCIJA PROJEKATAZEMLJE UČESNICEKONKURSITEMPUS U CRNOJ GORINACIONALNA TEMPUS KANCELARIJASISTEM OBRAZOVANJA U CRNOJ GORIPRIORITETIPOSTUPAK KONKURISANJAMONITORING PROJEKATAOSLOBAĐANJE OD PDV-AČESTO POSTAVLJANA PITANJAHEREMEĐUNARODNI SEMINARIERASMUS MUNDUSUSLOVI UČEŠĆASTIPENDIJEKONKURSIČESTO POSTAVLJANA PITANJAOSTALI PROGRAMIŽan MoneProgram cjeloživotnog učenjaVIJESTIPRESSDOKUMENTIFOTOVIDEOLINKOVIKONTAKT\tTempus u Crnoj Gori\nKljučni trenutak koji je označio početak Tempusa III u Crnoj Gori je činjenica da se to preklopilo sa početkom reforme visokog obrazovanja u Crnoj Gori, dodatnim interesovanjem za Bolonjski process i sprovođenje njegovih principa. Naime, Evropska komisija je usmjerila Tempus III prema Bolonjskom procesu i podršci reforme visokog obrazovanja u skladu sa Bolonjskim principima. Ministarstvo prosvjete i nauke je odlučilo da podrži ovakav okvir i to je bio korak naprijed prema harmonizaciji politike razvoja visokog obrazovanja u EU i nacionalnog koncepta visokog obrazovanja u Crnoj Gori. Nadležni organi u Crnoj Gori su se složili da Tempus prioritete usmjere na podršku sprovođenja Bolonjskog procesa. Evropska komisija i Ministarstvo prosvjete i nauke su zajednički radili na donošenju prioriteta. Potpisivanjem Bolonjske deklaracije u septembru 2003 na Ministarskoj konferenciji u Berlinu, Crna Gora se zvanično pridružila pan-evropskoj inicijativi koj je imala kao krajnjicilj stvaranje Evropskog prostora visokog obrazovanja do 2010.\nUstanove visokog obrazovanja sa sjedištem u Crnoj Gori učestvuju u Tempus programu od 2001. godine.\nUsvajanjem novog zakona o visokom obrazovanju u oktobru 2003, stvorena je pravna osnova i rad na sprovođenju Bolonjskog procesa je počeo. Ovaj zakon je takođe urađen uz podršku Tempus projekta “Razvoja modela upravljanja univerzitetom na Univerzitetu Crne Gore”.\nCiljevi Tempusa su realizovani kroz zajedničke Evropske projekte (čiji je cilj bio revizija krikuluma i modernizacija studijskih programa, nastavnih metodologija itd.), Strukturne komplementarne projekte (koji su obezbijedili okvir za kratkoročne odgovore za posebne potrebe Crne Gore) i pojedinačni grantovi za mobilnost (koji su obezbijedili profesorima i studentima da provedu određeni period u zemljama EU i razmijene iskustva, naprave predloge projekata, učestvuju u posebnim događajima kao što su konferencije, kongresi isl.).\nU Toku Tempusa III finansirani zajednički projekti pokrivali su različite oblasti, kao što su ekonomija i menadžment, elektrotehnika, informacione tehnologije, medicina, prirodne nauke, pravo, obrazovanje i obuka nastavnika, multidisciplinarni projekti. U pogledu upravljanja univerzitetom, projekti su bili usmjereni na osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju, razvoj strateškog plana upravljanja univerzitetom, međunarodne odnose itdl.\nGodišnji budžet za Crnu Goru je 0,5 miliona eura.Ukupni budžet Tempusa III, koji je bio korišćen u Crnoj Gori, iznosi oko 3 miliona eura za period od šest godina.Iskorišćenost godišnjeg budžeta je gotovo 95%.\nMeđu projektima razvoja kurikuluma važno je pomenuti neke od glavnih projekata koji su dali oprinos u ovoj oblasti: jedan projekat je doprinio reviziji i poboljšanju dodiplomskih studija na Ekonomskom fakultetu (“Pobiljšanje dodiplomskih poslovnih studija u Saveznoj Republici Jugoslaviji”) i bio je prvi koji se bavio revizijom svih programa na dodiplomskom nivou na jednom fakultetu; projekat “Development of a BSc(Hons) Accounting and Finance Degree for the University of Montenegro” bio je namijenjen razvoju novih studijskih programa u računovodstvu i finansijama; projekat “Revidirani i poboljšani predmeti u prirodnim naukama na Univerzitetu Crne Gore omogućio je reviziju kurikuluma na Prirodno – matematičkom fakultetu koja obuhvata matematiku, fiziku, biologiju i kompjuterske nauke. Elektrotehnički fakultet je bio uspješan u reviziji programa u oblasti primijenjenog kompjuterskog inženjerstva kroz projekat „Razvoj kurikuluma na diplomskim studijama primijenjenih kompjuterskih nauka i internacionalizacija FEE diplomskih studija“. Novi studijski program je uveden je kroz projekat „Uvođenje novog studijskog programa u primijenjenoj elektronici“. Projekat reforma sadržaja kurikuluma za dodiplomsko obrazovanje u medicini na Univerzitetu Crne Gore“ značajno je doprinio reviziji studija na Medicinskom fakultetu, omogućavajući razvoj kapaciteta nastavnog osoblja, poboljšanju laboratorija, razmjeni studenata, itd. Svaki od ovih projekata razvoja kurikuluma može služiti kao primjer dobre prakse. Uprkos veoma ograničenom budžetu i veoma zahtjevnim aplikacionim formama Tempus je uspio da održi visoku opradanost i dobar odziv akademske zajednice. U pogledu upravljanja univerzitetom, projekti su se fokusirali na osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju, upravljanje univerzitetom, razvoj strateških planova, međunarodne odnose, itd. U pogledu projekata strukturnih i komplementarnih mjera (SCMs), Ministarstvo prosvjete i nauke je bilo veoma uključeno, pošto je istaklo neka specifična pitanja visokog obrazovanja kroz ove mjere, uključujući pitanjapriznavanja – postizanje ciljeva Lisabonske konveencije o priznavanju, Nacionalni okvir kvalifikacija, nacionalni tim promotera Bolonje, međunarodne odnose na Univerziteta Crne Gore, itd. Kao dio projekta o priznavanju („Razvoj ENIC-a u Crnoj Gori“) sprovedenog u saradnji sa partnerima iz Slovenije i Holandije, urađen je i u januaru 2008. godine u Skupštini Crne Gore usvojen Zakon o priznavanju i vrednovanju inostranih obrazovnih isprava. U pogledu Nacionalnog okvira kvalifikacija, Tempus projekat sproveden sa partnerima sa iz Njemačke i Letonije (CO41A06-2006 „Izrada nacionalnog okvira kvalifikacija u visokom obrazovanju u Crnoj Gori“) pomogao je Crnoj Gori upoređivanje iskustava sa dvije zemlje i izradu NOK-a za visoko obrazovanje. U 2008. godini Vada je usvojila strategiju za uspostavljanje NOK-a u Crnoj Gori. U skladu sa ovom strategijom urađen je 2010. godine Zakon o nacionalnom okviru kvalifikacija. Nacionalni okvir kvalifikacija je zasnovan na modelu Evropskog okvira kvalifikacija, obuhvata cjelokupno obrazovanje, i stvara mogućnost za uključivanje cjeloživotnog učenja u okvir. Svaki Tempus projekat reforme kurikuluma direktno ili indirektno je doprinio/ pomaže poboljšanju kvaliteta obrazovanja u odnosnoj oblasti, kroz poboljšanje nastavnih metodologija, izgradnju kapaciteta akademskog osoblja, studentsku mobilnost i priznavanje dijela studija u inostranstvu, razvoj nastavnih kapaciteta, uspostavljanje saradnje sa ustanovama visokog obrazovanja u EU i regionu, itd. Tempus IV je uveo nove elemente koji su omogućili ustanovama visokog obrazovanja da više misle o regionalnim odnosima i da obraćaju više pažnje na uspostavljanje jačih veza između visokog obrazovanja i društva u cjelini. Reforma kurikuluma ostaje visoko na listi prioriteta i Tempusu IV. Iako je značajno poboljšanje postignuto tokom Tempusa III u ovom pogledu, dalji napori su neophodni da bi se postiglo sljedeće: veća efikasnost studijskih programa, temeljniji rad na definisanju ishoda učenja i raspodjela kredita, razvoj sistema osiguranja kvaliteta i uspostavljanje kulture osiguranja kvaliteta na ustanovama visokog obrazovanja , dalja poboljšanja u akreditacionim procesima i jačanje kapaciteta Savjeta za visoko obrazovanje, koji, između ostalog, funkcioniše kao akreditaciono tijelo u Crnoj Gori. Regionalni projekti podržani u okviru Tempusa IV i oni koji su trenutno u toku, fokusirani su na neke od najvažnijih aspekata visokog obrazovanja u Crnoj Gori, kao što su uspostavljanje jače saradnje između univerziteta i preduzeća, kao i jače veze između visokog obrazovanja i istraživanja. Ovim se bave projekti „Otvaranje univerziteta prema društvu – povezivanje obrazovanja, istraživanja i inovacija“ i „Stvaranje istraživačih i razvijenih kapaciteta za povećanje saradnje visokog obrazovanja i ekonomije“. Projekat „Odgovarajuće kompetencije u visokom obrazovanju i ekonomiji: od kataloga kompetencija do strategije i razvoja kurikuluma“ je namijenjen razvoju i unapredjenju metodologija i alata za ocjenjivanje poklapanja između vještina i kompetencija razvijenih na ustanovama visokog obrazovanja i onih koje traži tržište rada i, u skladu s tim, razvoj preporuka za prilagođavanje kurikuluma. Faultet za turizam i hotelijerski menadžment je uključen u ovaj projekat, što je važno zato što predstavlja jednu od strateških orjentacija države uopšte. Projekat „Uvođenje i sprovodjenje akademskih programa omladinskog rada u zajednici kroz povećanje inter-regionalne saradnje u zemljma zapadnog Balkana“, takođe se bavi važnim temama, koje će povećati saradnju između civilnog sektora i akademske zajednice, uklanjajući kulturološke, jezičke, svojinske ili etničke barijere. Zbog činjenice što su ovo regionalni projekti, oni imaju mogućnost da istaknu zajedničke probleme, i pokušaju da pronađu zajedničko rješenje na regionalnom nivou. Budžet Evropske komisije za Tempus u Crnoj Gori je u potpunosti iskorišten u proteklom periodu.\nDodatna vrijednost Tempus programa je što on stvara okvir za uspostavljanje intenzivne saradnje sa univerzitetima iz EU, razmjenu akademskog osoblja i studenata i usklađivanje sa novim trendovima u visokom obrazovanju.To omogućava Univerzitetu Crne Gore da pokrene nova partnerstva sa univerzitetima iz EU i za ponovno uspostavljanje i jačanje saradnje sa ovim univerzitetima.\nBroj projekata u kojima su jedna ili više ustanova iz Crne Gore učestvovale (kao koordinator, ugovarač ili partner)\nZajednički evropski projekti\nStrukturne i komplementarne mjere (Tempus III)\nStructurne mjere (Tempus IV)


U Varvarinu održana “Šarena izložba vaskršnjih jaja” – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / Varvarin / U Varvarinu održana “Šarena izložba vaskršnjih jaja”\nU holu Hale sportova Sportsko turističkog centra „Temnić“ u Varvarinu održana je druga po redu „Šarena izložba vaskršnjih jaja“ na kojoj je učešće uzelo svih pet osnovnih škola sa teritorije opštine Varvarin, PU „Naša radost“, Dnevni boravak za decu i omladinu sa posebnim potrebama i Udruženje građana „Sejači sreće“ iz Selo Varvarina.\nPrisutnoj deci, roditeljima i nastavnicima obratio se predsednik opštine Varvarin Vojkan Pavić koji im je, pre svega, čestitao vaskršnje praznike tradicionalnim pozdravom Hristos voskrese, a zatim ocenio da ova izložba, koja i nosi naziv „šarena“, najbolje oslikava njen karakter i izgled.\n„U ove dane kada se radujemo i obeležavamo najradosniji hrišćanski praznik primećujemo da se njemu najviše raduju naši najmlađi građani. Upravo je večerašnja izložba pravo mesto za njih“, rekao je Pavić istakavši zadovoljstvo što su na štandovima izložena ukrašena vaskršnja jaja koja su ukrašavala deca iz svih osnovnih škola, kao i iz vrtića, Dnevnog boravka, ali i Udruženja građana.\nOn je primetio da je ova „šarena izložba“ prilika da se pogleda rad i kreativnost naše dece i da se vidi na koji način su oni doživeli najradosniji praznik. „Uz zahvalnost njima i njihovim nastavnicima i vaspitačima za uložen trud, zahvaljujem se i svima Vama koji ste večeras prisutni kako bi ovogodišnjoj izložbi dali poseban značaj“, poručio je predsednik opštine Varvarin proglasivši ovogodišnju „Šarenu izložbu vaskršnjih jaja“ otvorenom i poželevši da postane tradicionalna.\nDiplomu za najlepše vaskršnje jaje dobio je Кonstantin Milenković, drugo mesto osvojila je Martina Bajkić, dok je diplomu za treće mesto dobila PU „Naša radost“, grupica iz Bošnjana. Po odluci žirija najlepše ukrašeni štand imala je OŠ „Dragi Makić“ iz Bošnjana, drugo mesto osvojila je OŠ „Heroj Mirko Tomić“ iz Donjeg Кrčina, a treće mesto PU „Naša radost“ iz Varvarina.\nU kategoriji „Originalnost u izradi vaskršnjih ukrasa“ prvo mesto osvojio je Dnevni boravak za decu i omladinu sa posebnim potrebama, drugo mesto osvojila je OŠ „Sveti Sava“ iz Bačine, dok je Udruženju žena „Sejači sreće“ uručena diploma za treće mesto. Na kraju su uručene i diplome pobednicima u takmičenju „Najjače vaskršnje jaje“ gde je diploma za prvo mesto uručena Viktoru Matiću, Luka Кolarević je zauzeo drugu poziciju, a Emilija Srećković bila je trećeplasirana.\n„Šarenoj izložbi vaskršnjih jaja“ prisustvovali su i predsednik Skupštine opštine Varvarin prof. Dragoljub Stanojević, načelnica Opštinske uprave Gordana Petrović, direktorka S.T.C. „Temnić“ Ana Vidojević, sveštenstvo Temnićkog namesništva na čelu sa Arhimandritom mr. Aleksejem Bogićevićem, igumanom manastira Svetog Luke i protojerejom-stavroforom Đorđem Marjanovićem, kao i direktori javnih preduzeća i ustanova sa teritorije opštine Varvarin.\nTag Uskrs Varvarin Vojkan Pavić\nGrad Kruševac raspisao Konkurse namenjene poljoprivrednim proizvođačima


Verovatno svi znate da nam je prošli vikend bio ludnica, kuvali smo u u subotu u Bosch-ovoj kuhinji i imali lajv koji je trajao više od sat vremena, ne znam kako Milici nije utrnula ruka. Pa smo onda u nedelju imali tradicionalni jutarnji lajv, odnodno Pidžama party. I tako mrtvi umorni smo uglavnom improvizovali ali na kraju dobili savršen doručak.\nMilena je pravila pitu sa puterastim testom, a ja grill palačinke. Čak sam morala naknadno da pogledam video da bi se podsetila šta sam tačno stavila.\nNisam ih pekla u tiganju već u grill tosteru. Odnosno na grill tosteru pošto ovaj Bosch-ov može da se otvori i radi kao roštilj. Pa sam na jednoj strani pekla palačinke a na drugoj strani pržila Kosmajska pancetu.\n2 prstohvata belog luka u pravu\n7 kašika brašna po želji\n50 ml kmineralne vode\nPrvo umutite jaja, zatim dodate malo soli i belog luka u prahu, onda mineralnu vodu, pa još malo brašna i na kraju maslinovo ulje. Ovog puta sam koristila začinjeno koje sam spremala za kuvanje prethodni dan.\nSmesa će biti jako gusta (možete da vidite na videu kako izgleda). I kutlaču po kutlaču na gril ili u tiganj, ako tako budete pekli, a verovatno hoćete.\nČim počnu da se pojavljuju mehurići sa gornje strane, vreme je da se okrenu. I to je to. Dobijete pecivo za doručak očas posla.\nAna ĆubelaBeli luk u prahuBoschBrašnoDijetaDoručakGrilHronoHrono ishranaHrono kuhinjaLajvLiveMaslinovo uljeMorska soMršavljenjePalačinkePecivaPidžamaPidžama partiPidžama partyPidžama žurkaReceptReceptiRoštiljTosterVideoZdravlje\n01/10/2019 / Doručak, Gosti kuvari\nA ako želite mrsnu pitu od spanaća u fil možete da dodate sir ili pavlaku\n← Korak po korak: Mantije sa sirom i mesom\nJutarnje kuvanje, idemoooo! →


Kako negovati kožu lica u karantinu - GRAZIA Srbija\nDok smo u dobronamernom zatvoru, svakodnevni rituali lepote izgledaju kao tačka koju ne treba preispitati. Čini se da je dovoljno držati se uobičajenog obrasca.\nZapravo, sve je mnogo zanimljivije: nehotice smo odustali od svakodnevne šminke, a sve naše stvari i navike sada se odvijaju u domu. Zato je vreme da se pomeri fokus svakodnevne nege kože i karantin se koristi kao sjajno vreme da se koža "odmori" u pravom smislu.\nMnogo manje vremena provodite napolju, pa će se i vaš uobičajeni ritual nege promeniti. Imate veliku šansu da razumno smanjite svoju rutinu. U skladu s tim, čišćenje će biti delikatnije, jer nećete morati svakodnevno uklanjati šminku. U ovom slučaju, ulja i balzami za pranje smatraju se nepotrebnim, ali postoje kreme, musevi i gelovi za čišćenje. Ne smete odbiti ovu fazu čišćenja lica čak i ako ne napuštate kuću i ne nanosite šminku. Svakog dana na koži se nakuplja nečistoća, prašina i sebum, koji se stvaraju tokom dana. Za temeljnije čišćenje, smanjenje pora, sjaj kože i poboljšanje njene teksture, u svoj karantinski raspored možete uključiti dodatnu stavku u obliku eksfolijanata. Prema stručnjacima, dva do tri puta nedeljno biće dovoljno.\nTo može biti piling sredstvo bez abrazivnih čestica. Pogodan je za sve tipove kože i daje sjaj. Posle zagrevanja na dlanovima, vosak omekšava i rastopljenim proizvodom može se izvršiti masaža. Ova akcija će poboljšati cirkulaciju krvi, tonirati mišiće i istovremeno očistiti kožu.\nSvakodnevna hidratacija kože takođe se može promeniti. U mnogim mestima sistemi grejanja i dalje rade, a koži je potrebno više hidratantnih sredstava. Pogotovo ako zanemarite redovnu ventilaciju i ne koristite ovlaživač. Ali više ne znači i bolje. Ako ste zadovoljni svakodnevnom negom i ne osećate nelagodu, samo dodajte hidratantne i hranjive maske nekoliko puta nedeljno.\nKoža lica je takođe izložena negativnim uticajima zbog stalnog prisustva u sobi. Veštački suvi vazduh brže suši kožu. Koristite kreme i serume, maske od tkanine - svi proizvodi u kojima se hijaluronska kiselina nalazi u sastavu. Ali važno je imati na umu da prekomerna upotreba može dovesti do edema zbog sposobnosti hijaluronske kiseline da akumulira vodu.\nIsprobajte veoma efikasnu metodu nege poput vlaženja u više slojeva. Umesto obične kreme guste teksture, koristite jedan ili dva hidratantna seruma, tonik ili ulje za lice. Višeslojno vlaženje kožu čini punijom. Kako se puni vlagom, jedan od slojeva možete postepeno „ukloniti“, ostavljajući samo potrebne proizvode.\nKarantin testira naše dobre navike i čini nas manje pokretnim. To se, naravno, odražava na koži. U režimu samoizolacije testiraju se takođe naše prehrambene navike. U stanju teskobe, mnogi pokušavaju pronaći sigurnost i stabilnost u konzumiranju nezdrave hrane i alkohola. Takođe je smanjena fizička aktivnost. Sve to dovodi do neadekvatne detoksikacije i nakupljanja metaboličkih produkata u telu. Pre svega, pomozite svojoj koži zdravom hranom u umerenim količinama, nedostatku alkohola i vežbanja. Pored toga što poboljšavaju vašu ishranu vitamini kao deo beauty proizvoda pomoći će „razvedriti“ kožu i poboljšati mikrocirkulaciju. Na primer, vitamini C i E, koenzim Q10 i niacinamid. Kada nanosite proizvode na kožu, ne zaboravite na jednostavne masažne pokrete, koji takođe pomažu u poboljšanju metaboličkih procesa. Termalna voda i osvežavajući sprejevi tokom dana će takođe biti korisni.\n#koza lica u karantinu


Vlast ne vidi šta rade provladini mediji - Javni servis\nDok je jedna osoba uhapšena zbog širenja panike, na svakodnevno lansiranje zastrašujućih naslova uz bizarne fotografije u tabloidima, država ostaje ravnodušna.\nIlustracija. Foto: Utsav Srestha/Unsplash\nPiše: I. Nikoletić, Danas\nIstovremeno, pre tri dana, prva osoba je uhapšena zbog izazivanja panike objavljivanjem dezinformacija u zatvorenoj Viber grupi.\nIako je širenje panike definisano u domaćem zakonodavstvu, država, prema dosadašnjim nastupima, ne poziva na odgovornost vlasnike i urednika medija koji te odredbe krše.\nS druge strane, novinarska udruženja i međunarodne organizacije upozoravaju da bi bilo kakve represivne mere mogle da ugroze prava i nezavisnost medija.\nIako su sagovornici Danasa saglasni da u vreme vanrednog stanja neodgovorni pojedinci širenjem lažnih vesti na društvenim mrežama, pa i u zatvorenim grupama za komunikaciju, mogu izazvati štetu gotovo istih razmera kao i novine koje dolaze do velikog broja čitalaca, takođe smatraju da mere koje država sprovodi u tom cilju nisu ujednačene, te da je nedavno hapšenje pokazalo da nosioci vlasti koriste različite aršine, ne reagujući na svakodnevne ispade tabloidnih medija.\n– Izgleda da i u vanrednom stanju ima povlašćenih koji mogu da zagađuju našu sredinu skoro koliko i korona virus. Mislim da u svakoj prilici država treba da reaguje i spreči širenje dezinformacija, glasina i budalaština, pa kako proverava i pojedinačno ljude koji neoprezno objavljuju stvari na društvenim mrežama, tako treba da reaguju kada mediji objavljuju opasne stvari. Gledajući danas Informer i Alo, mislio bi čovek da je potpuna kataklizma. A više bi ovo trebalo da plaši državu, zato što se publikuje u velikom broju primeraka, a te informacije su dostupne i na internetu, kaže za Danas Željko Bodrožić, predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS). On se nada da su ljudi u ovim vanrednim okolnostima uvideli da u takve medije ne treba da imaju poverenje i da ne veruju njihovim informacijama.\n– To, međutim, uopšte ne opravdava Ministarstvo kulture i informisanja koje isto treba da reaguje i na neki način sankcioniše neprimerene sadržaje koji se javno publikuju u registrovanim medijima koji podležu zakonima, naglašava Bodrožić.\nNovinar Petar Jeremić, dugogodišnji predsednik Izvršnog odbora Udruženja novinara Srbije (UNS) i nekadašnji član Saveta za štampu, naglašava da mediji moraju da imaju mnogo veću odgovornost nego obični građani, ali da to ne oslobađa ni obične ljude od odgovornosti kada objavljuju informacije bez razmišljanja o posledicama na druge.\n– Moramo da budemo oprezni šta širimo, da pratimo relevantne izvore, a da država to ne zloupotrebljava ni na koji način i da primenjuje isti aršin i ujednačene standarde prema svima koji šire dezinformacije i paniku. I čitaoci moraju da budu svesni da je moguće da su u pitanju dezinformacije, kaže Jeremić.\nOn naglašava da je u borbi protiv lažnih vesti i širenja straha najbolji način da država pravovremeno daje pouzdane informacije, u koje će građani imati poverenja.\n– Tačne informacije koje će građanima da daju stručni ljudi kojima veruju, i koje će ih ubediti da su pouzdane, najefikasnije bi sprečile paniku i objavljivanje dezinformacija. A ne kao što je to do sada naša vlast radila, da nas prvo doktor Nestorović poziva u šoping u Milano, a posle dva dana predsednik priča da su nam svi zaraženi pacijenti stigli upravo iz Milana. Da pri svakom obraćanju menjaju izjave, dok nas u petak ubeđuju da škole treba da rade, dok već u nedelju zatvaraju škole, objašnjava Jeremić, podsećajući da smo od državnog vrha slušali i priče da žene ne oboljevaju, dok deca ne prenose zarazu, da bi se ispostavilo da je to potpuno netačno.\nŠta nam preti iz izloga kioska\nNaslovne strane tabloida ovih dana pune su zastrašujućih, apokaliptičnih i morbidnih naslova, praćenih uznemirujućim fotografijama, koje evidentno mogu da se okarakterišu kao širenje panike, a pored lažnih i neproverenih vesti, često i kao širenje nacionalne, verske i druge mržnje i netrpeljivosti. Ilustracije radi, izdvajamo naslovnicu dnevnih novina Informer od 20. marta, gde je krupnim slovima istaknuta reč „OPASNO“, dok je nešto sitnijim ispisan glavni naslov „U Srbiju ušlo 200.000 gastarbajtera, njih bar 6.000 ima koronavirus!“, praćeno objašnjenjima da nam „preti eksplozija epidemije“, kao i „ako oni ne ostanu u izolaciji, mogli bismo ubrzo da imamo na hiljade obolelih i desetine mrtvih“. Kao čest lajtmotiv ovog tabloida, na fotografiji su do zuba naoružani vojnici, sa oružjem na gotovo.


Najveći srpski slikar Paja Jovanović na filmskom platnu - iKragujevac\nNarodni muzej je najavio da je program Paja Jovanović na filmskom platnu prilika da se stvaralaštvo ovog izuzetnog umetnika sagleda iz najrazličitijih vizura i odgonetne zašto je i danas jedan od najpoznatijih i najomiljenijih umetnika srpskog slikarstva.\nAtrijum nacionalnog muzeja u subotu će biti pretvoren u bisoskop za šetnju kroz epohe i sećanja. Posetioci će najpre imati priliku da pogledaju prvi dokumentarni film o Paji Jovanoviću, reditelja Predraga Delibašića.\nDelibašić je u zimu 1956. godine i potom s proleća naredne godine u skromnom domu Paje Jovanovića i njegove supruge Muni vodio razgovore, snimao njegov dom i atelje, da bi potom sve pretočio u dragocen dokumentarni film o poslednjim danima velikog srpskog umetnika, navedeno je u najavi.\nZahvaljujući prvom dokumentarnom filmu o najvećem srpskom slikaru moguće je da se stvaralaštvo ovog izuzetnog umetnika sagleda na još neposredniji način, ocenjeno je u najavi.\nNakon ovog filma posetioci Narodnog muzeja moći će da pogledaju film "Dugo putovanje" reditelja Veska Butrića u kome eminentni poznavaoci srpske umetnosti govore o slikarskom opusu, istorijskim, kulturnim i društvenim okolnostima u kojima je stvarao Paja Jovanović.


Niš, Brzi Brod, Kuća, Prodaja, 49.500 € - ODLIČNA ČVRSTA KUĆA U... - Exprolux nekretnine\nProdaja | Niš, Brzi Brod, 140 m2, 49.500 €\nODLIČNA ČVRSTA KUĆA U NASELJU BRZI BROD, 4 ARA\nŠifra oglasa E5-672\nNa prodaju UKNJIŽENA kuća (PR+I+PK) u naselju Brzi Brod, površine 140 m2 + pomoćni objekat oko 20 m2, koja se nalazi na samostalnom placu od oko 4 ara. Poseduje sve uredne priključke za kanalizaciju, gradsku vodu, trofaznu struju, telefon...\nPRIZEMLJE podignuto 1 stepenik, a sadrži ulazni hodnik, zatim ulaz u predsoblje, levo su 2 sobe, kuhinju sa trpezarijom, kupatilo i zaseban wc. U podu je laminat.\nSPRAT sadrži ulazni hodnik, u nastavku je predsoblje, levo su 2 spavaće sobe, pravo je dnevni boravak sa rešo kuhinjom i špajzom, a desno iz hodnika je kupatilo iz koga postoji izlaz na tavan.\nKrov je u izvornom stanju, uredno dvorište. Levo od kuće smeštena je garaža, a u nastavku stari pomoćni objekat u funkciji ostave, povezan je sa nadstrešnicom sa boka kuće. U ulazu ispod nadstrešnice nalazi se izdvojena kotlarnica sa 2 kotla za EG i čvrsto gorivo.\nOdmah useljiva, u sasvim solidnom stanju i veoma dobro se održava, VREDI VIDETI!.


Bambijevih pola miliona | Republika Srpska\nНасловна Фудбал Bambijevih pola miliona\nBambijevih pola miliona\nPrvi bod CSKA u ovosezonskom ciklusu Lige šampiona, remi (2:2) pred praznim tribinama „Himki arene” u susretu sa Mančester Sitijem, za 500.000 evra u klupskoj kasi.- Bio bi i milion da se nije previše respektovao rival – ističe srpski reprezentativac Zoran-Bambi Tošić u razgovoru za „Sport”. – U meč smo, dakle, ušli sa defanzivnim opredeljenjem, ali takav pristup doneo je, ipak, dve lopte u našoj mreži?! Tek posle toga smo se trgli i zaigrali kako znamo i umemo, u stilu: ofanzivno, pa šta bude! Izašao je odbrambeni igrač, ušao napadač, sve je krenulo na vodenicu CSKA.\nMnogi bacaju senku, misle da nije postojao prekršaj Kolarova za penal, iz kojeg je, u 86. minutu, Načo izjednačio rezultat?- Problematična situacija, možda i nije bilo za jedanaesterac, ali, još je jasnije da su gosti postigli drugi gol iz ofsajda.\nPrema tome, ako je baš neko želeo da traži dlaku u jajetu, u spornim trenucima smo 1:1.\nZadovoljni ste?- Kad se zna protiv koga smo igrali, ne mogu da budem nezadovoljan, mada CSKA ima obavezu, bez obzira sa kim se sastaje na svom terenu, da ceni samo pobedu.\nOtud mi je još čudnije što smo počeli bojažljivo.\nJednostavno, nismo ličili na ekipu koja melje u ruskom šampionatu.\nPet uzastopnih pobeda?- I zato smo sad na dva boda do lidera Zenita – dodaje Tošić. – U nedelju predstoji gostovanje Ufi, nećemo putovati u njen grad, već u Perm i odmeriti snagu na stadionu Amkara.\nVeštačka trava?- U timu su svi zdravi, to je bitno, lako ćemo za podlogu.\nPlan: ceo plen!Kako ćete sa Zenitom nedelju kasnije u Moskvi?- Eto prilike da preteknemo momke iz Sankt Peterburga.\nDerbi! Za njim još jedan derbi, protiv Dinama.\nSaznaćemo, zapravo, na pomenutim utakmicama koliko vredimo i da li smo spremni za odbranu titule, nadam se da jesmo – zaključio je Zoran Tošić.\nNOVI STADION 2015.\nGODINEGodinama se gradi stadion CSKA, pretpostavlja se da će u sledećoj sezoni svečano da se preseče vrpca.- Udaljen je pet kilometara od Crvenog trga, okružen stambenim objektima, imaće 30.000 stolica, biće lep, moderan, kakav i zaslužuje CSKA – kaže Tošić.


Prvi reket sveta sprema se za prvi grend slem u sezoni, dok svi prate šta se dešava u njegovom sporu sa Australijom\nNastavlja se praćenje Novaka Đokovića u Melburnu. Prvi reket sveta juče je izvojevao pobedu na sudu i vraćena mu je viza. Odmah posle toga, srpski teniser je odlučio da se fokusira na Australijan open.\nNadamo se da je najteži period iza Noleta, ali i dalje Aleks Hok, imigracioni ministar, ima diskreciono pravo da ukine vizu najboljem igraču sveta.\n23.39 - Porodica vas poziva da potpišete peticiju ukoliko želite da Nole igra na Australijan openu.\n23.10 - Za australijske medije govorila je mama Dijana, koja je navela da brine zbog novih priča oko deportacije, te apelovala da puste Novaka da radi ono u čemu je najbolji.\n21.35 - Venus Vilijams je poručila - Osvoji sve!\n21.27 - Mađarski teniser Marton Fucovič smatra da Novak nema prava da učestvuje na Australijan openu, s obzirom na to da nije vakcinisan.\n20.11 - Komšije iz hotela u kom je Novak bio u izolaciji imaju poruku za najboljeg tenisera sveta pred početak Australijan opena.\n20.03 - Ponovo se javio Endi Mari. Prokomentarisao je Novakovu situaciju i poslao manje otrovne strelice.\n19.52 - Podrška najboljem na svetu stiže i od starog-novog selektora odbojkaša Srbije, Igora Kolakovića, koji je za 24sedam kazao da veruje u Novakov fanatizam.\n19.45 - Na internetu je isplivala i Novakova audio poruka. Emotivne reči najboljeg tenisera sveta uzburkale su javnost.\n19.03 - Malo ko je mogao da očekuje da će najveći Novako hejter da kaže da je Đoković najbolji teniser u istoriji. Ali, i to se dogodilo!\n18.26 - Javio se i Srđan Đoković i istakao da više nema prepreka da Novak zaigra na Australijan openu. Opširnije OVDE.\n18.02 - Novak Đoković apsolutni je vlada tenisa, posebno kada se igra na betonu. Opširnije o svemu pročitajte OVDE.\n17.24 - Španski ministar nema informaciju da je Novak uopšte boravio u Marbelji, uoči puta na Australijan open.\n16.56 - Stiže podrška i iz Bugarske. Bugarska grupa pod nazivom „Kuku bend“ opevala je Noletovu najveću pobedu u karijeri.\n16.50 - Prema proceni bukmejkera, Novak Đoković najveći je favorit za osvajanje Australijan opena. Zanimljivo je da je Rafael Nadal tek na četvrtom mestu.\n16.22 - Renata Voračova se oglasila nakon što je Novak oslobođen, a ona je, do Melburna stigla po istim osnovama, na kraju deportovana.\n14.39 - Podrška Novaku stigla je i od selektora košarkaša Srbije, Svetislava Pešića.\n13.40 - Boris Beker i Novak Đoković su jedno vreme sarađivali, pa je legendarni nemački teniser bio pravi sagovornik za razgovor o nedavnim dešavanjima vezanim za najboljeg srpskog i svetskog tenisera.\n13.29 - Novak Đoković je i dalje je glavna tema u Australiji i "ne silazi" sa televizijskih ekrana. Ovaj put u centru pažnje su novinari "kanala 7" koji su ga oštro kritikovali u toku pripreme emisije, a pritom nisu znali da su kamere uključene.\n13. 13 - Popularni španski radio voditelj Federiko Himenez Losantos, književnik i desničar, uputio je verovatno najužasnije reči za Novaka Đokovića otkad u zapadnim medijima traje kampanja protiv njega.\n12.13 - Moćna poruka legendarnog tenisera svim Đokovićevim protivnicima.\n11.34 - Znamo ko je prvi nosilac na Australijan openu. Da li to govori da je priča završena?\n11.31 - Evo i video-snimka sa treninga, Nole ima šta sebi da zameri.\n11.05 - Najbolji teniser sveta izašao ponovo na glavni teren AO da trenira. Pogledajte i uverite se sami u dobro raspoloženje koje vlada u Novakovom timu.\n10.14 - Kirjosa nismo podnosili, ali sada brani Novaka kao da mu je najrođeniji!\n09.46 - Ben Rotenberg nastavlja svoju kampanju protiv Srbina, ali se nije dobro proveo u sudaru "jedan na jedan" sa ukrajinskim teniserom Sergejom Stahovskim.\n09.39 - Španskoj teniserki jedna stvar nije nikako jasna.\n09.04 - Šampionka Vimbldona poslala upozorenje Novaku.\n08.56 - Napadi na Đokovića stižu sa svih strana! Sada ga optužuju da laže!\n08.46 - Povodom situacije u kojoj se nalazi Novak, oglasio se i premijer države Viktorije. Kako je objasnio, "on ne bi pustio Srbina u državu jer nije vakcinisan".\nTakođe je naglasio da ne treba vršiti pritisak na ministra za imigraciju, Hoka koji može da na kraju da iskoristi diskreciono prvo i ukine vizu Novaku.\n07.45 - Iako i dalje postoji mogućnost da Novak Đoković bude deportovan, prvi reket sveta jutros je odradio i drugi trening na Rod Lejver areni.\nNema dileme da srpskog tenisera prate u stopu, a prema navodima AFP, Nole je jutros prvo otišao u teretanu u sklopu kompleksa, gde se zagrevao, a zatim je sa svojim timom uputio ka Centralnom terenu gde su australijske televizije snimile kako se sprema za Australijan openu.\nPodsetimo, sud je juče u Melburnu odlučio da australijska vlada nema pravo da oduzme vizu prvom reketu sveta.\nNovak Đoković Australijan open prvi reket sveta Rod Lejver


Pozivni broj San José de Mayo\nGrad/mesto ili region: San José de Mayo\nPozivni broj za grad San José de Mayo je 434. Za fiktivni broj telefona 9999909 i pozivni broj grada 434, broj za pozivanje je 434 9999909. A San José de Mayo se nalazi u Urugvaj.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 9999909, pozivni broj grada 434 (San José de Mayo) i Državni pozivni broj 00598, broj za pozivanje je 00598 434 9999909. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 434, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Urugvaj i želite da pozovete osobu u San José de Mayo, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Urugvaj je +598 (00598), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u San José de Mayo, morate da dodate +598 434 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9999909, pozivni broj grada 434 (San José de Mayo) i Državni pozivni broj 00598, broj za pozivanje je 00598 434 9999909.