Iza ovih erotskih snova kriju se važne psihološke poruke | Analitika - Informativni Portal\nIza ovih erotskih snova kriju se važne psihološke poruke\nObjavljeno: 01. 09. 2016 - 11:54 Promjenite veličinu teksta: A A A\nVećina nas bar sa vremena na vrijeme ima erotske snove, u kojima glavne uloge “igramo” mi sami, te naši partneri, simpatije ili poznanici.\nMožda se stidite ovakvih snova, ili vam bude neprijatno zbog istih, možda mislite da nisu normalni niti uobičajeni, ali zanimljivo je da svi oni sa sobom nose važne psihološke poruke.\nVeliki broj ljudi ponekada ima čak i neprilkladne seksi snove, tačnije one u kojima je drugi akter “zabranjena” osoba. To ne znači automatski da želite seks sa tom osobom, već krije preneseno značenje. Izdvojili smo najčešće ertoske snove, zapravo tri takva, i otkrivamo šta oni zapravo znače, i treba li da vas zabrinu.\n1.Sanjate da ste nevjerni\nOvo ne znači da ste nezadovoljni seksualnim životom u odnosu, ili da priželjkujete aferu. Zapravo, ovo može da ukaže na to da ste na nekom drugom polju neiskreni prema partneru. Možda ste nešto slagali ili mu prećutali, ili jednostavno napravili neku sitnu “varku”. Takođe, ovakvi snove mogu da predstavljaju vašu želju za eksperimentisanjem ili promjenom u seksu.\nAko sanjate da ste vi prevarena strana, najvjerovatnije se radi o tome da se osjećate nesigurno, te da se bojite raskida.\nOvo ne znači da niste strejt ili imate homoseksualne želje. Ovakvi snovi najčešće ukazuju na to da morate više da volite i poštujete sebe. Ako ste bili isuviše kritični prema sebi u posljednje vrijeme, ili imate problem sa samopouzdanjem, moguće je da vaša psiha ovim putem poručuje da je vrijeme za malo samoljublja. Takođe, seks sa osobom istog pola u snovima može da predstavlja strah ili stid od neke vaše mane ili slabosti.\nSnovi u kojima završite u krevetu sa bivšim partnerom ne znači da ga i dalje želite, ili da ga niste preboljeli. Ne hvatajte se za telefon i nemojte ga zvati, jer ovakvi snovi imaju više veze sa vašim novom odnosom, nego sa starim. Najvjerovatnije je riječ o tome da se plašite da vaša nova veza ne krene u pravcu kao i prethodna, ili da ne proživite iskustva kakva ste imali sa nekadašnjim dečkom. Suština i najvažnija poruka ovog sna jeste da morate da nađete način da raskrstite sa prošlošću i oslobodite se tog tereta.


BRANISLAV LEČIĆ O LJUBAVI, RELIGIJI I NOVCU: Nemam para za ćerkino školovanje : Nadlanu.com\nBRANISLAV LEČIĆ O LJUBAVI, RELIGIJI I NOVCU: Nemam para za ćerkino školovanje\nObjavljeno 2. dec 2017. / 12:30:14\nOn je čak u zadužbini dinastije Nemanjića tri meseca živeo kao monah!\nLeka je otkrio da mu nije padalo teško da radi na manastirskom imanju i u kuhinji i da bi i sada mogao da se ponovo okuša u svemu tome. Kada se odlučio na ovu avanturu 1991, imao je tek 33 godine, a jedina satisfakcija bila mu je da upozna svoju religiju.\n- U Hilandar sam došao s ambicijom da tamo ostanem duže vreme. Nisam mogao da predvidim koliko, ali sam dobio odobrenje beogradske patrijaršije da ne budem turista nego jedan od iskušenika. Vreme sam provodio s monasima, nisam izlazio iz njihovog kruga. Imao sam svoju monašku odoru, radio sam u vinogradu i u kuhinji, pripremao drva i sve ostalo što je bilo potrebno. Tada sam imao 33 godine, to je bilo pet godina pre nego što sam se oženio prvom suprugom - ispričao je glumac.\nDanas, 26 godina kasnije, nakon razvoda s Ninom Radulović, Lečić kaže da bi bez problema mogao da se zamonaši, i to trajno, ukoliko oseti potrebu za tim.\n- Otišao sam u Hilandar zato što je to duhovno mesto pravoslavne vere, kojoj mi pripadamo. Pošao sam od toga da izučavanje duhovnosti mora da počne od mesta gde ste rođeni. Ja sam rođen u Srbiji, ona je moja majka, zemlja koju volim i pripada korpusu pravoslavne religije. Zato sam morao da odem na sva ta sveta mesta kako bih osetio tu njihovu energiju. Hilandar je mesto gde bih mogao da provedem ceo život, siguran sam da bih mogao da živim monaškim životom - rekao je Branislav.\nREŠILA SE VELIKE MUKE: Nina Radulović operisala oči\nNIKADA NISU BILI RAZDVOJENI TAKO DUGO: Nina Radulović zbog…\n- Kada sam se vratio, video sam da se u Srbiji nešto čudno, vrlo loše dešava. Onda se dogodio 9. mart. Bio sam na ulicama, pred vodenim šmrkovima, tenkovima - prisetio se Leka svog učešća u demonstracijama protiv Miloševićevog režima.\nLekina ćerka Ana primljena je na prestižni univerzitet u Njujorku na odsek glume, ali je morala da odustane jer Branislav nema dovoljno novca za njeno školovanje.\n- Iznenadio sam se kada je prošla na prijemnom jer je bila velika konkurencija. Ali ja nemam para za to jer je mnogo skupo. Godišnje to košta oko 20.000 evra. Ana je dobila i popust od 30 odsto, ali ne vredi, ni to nije dovoljno. Žao mi je, takva je situacija. Upisala je smer ovde, na Fakultetu savremene umetnosti kod Vide Ognjenović - rekao je Lečić, ne želeći da prognozira da li će njegova naslednica biti uspešna u glumačkom poslu jednako kao i on:\n- Moj profesor je lepo govorio: Svi proroci posle Hrista jedu go*na. Niko to ne može da zna. Moje je da osluškujem svoju decu i da im dam podršku, ali ne više od toga. Nigde ih ne guram.\nana lečićbranislav lečićhilandarnina radulović


Odela od žada dinastije Han | Istorija i Kultura | Zanimljivosti\nBesmrtna odela dinastije Han nisu mit: Ova ritualna praksa je eliti garantovala večni život 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nLjubav koju su Kinezi tokom vekova gajili prema žadu je najbolje prikazana na posmrtnim odelima sačinjenim od ovog kamena za koje se dugo mislilo da su samo mit, sve dok mit nije postao stvarnost.\nNazivan i "carskim draguljem", žad je predstavljao simbol moći i bogatstva drevne Kine. Njegove prve proizvodne centre su oformili u dolini reke Jangce pripadnici kulture Liangžu.\nVeoma cenjen kako za izradu predmeta čija je namena bila čisto estetske prirode, tako i za izradu predmeta koji su korišćeni u kultne svrhe. Ovaj kamen je u Kini još od neolita bio isto što i zlato u Evropi. Međutim, svoj procvat žad duguje dinastiji Han koja je smatrala da on predstavlja simbol besmrtnosti.\nOd 202. godine p.n.e., kada dinastija Han uspostavlja svoju vladavinu nad Kinom, žad postaje dominantan kamen u izradi predmeta. Ovi predmeti poznati po svojoj lepoti i kvalitetu izrade, često su bili ukrašavani životinjskim i geometrijskim motivima.\nVerovanje o povezanosti žada i dugovečnosti u onovremenoj Kini je zabeležena u tekstu istoričara Sima Kiana (145 – 86. godine pne).\nOn je opisao šolju od žada koja je pripadala caru Vuu iz dinastije Han, na kojoj su bile urezane reči "Dug život gospodaru ljudi".\nIz nje je kako navodi voleo da pije eliksir od praha žada koji je mešao sa rosom i za koje je verovao da će mu obezbediti dobro zdravlje.\nZbog svoje tvrdoće i izdržljivosti kao i suptilnih prozirnih boja, žad je u kineskoj religiji povezivan sa dušom. Hvaljen zbog svoje zaštitne uloge, ovaj kamen je u narodnom mitu i folkloru tokom vekova predstavljao kamen besmrtnosti.\nPrema religijskom verovanju za vreme dinastije Han, duša svake osobe je celina sastavljena iz dva dela. Prvi je bio duh-duše koji je putovao u raj, a drugi telesna-duša koja je ostala u svom grobu na zemlji i koja je mogla da se sjedini sa drugom polovinom jedino kroz ceremoniju.\nVremenom među vladarima ove dinastije se javlja popularna praksa kojom su verovali da čuvaju jedinstvo tela i duše. Počeli su da koriste žad.\nOd jednostavnog rituala polaganja diskova od žada različitih veličina oko pokojnika, brzo su se razvijale sve komplikovanije ceremonije koje su na kraju rezultirale sahranama u kitnjastim pogrebnim odelima od žada.\nHiljadu kamenčića kvadratnog ili pravougaonog oblika, povezanih koncem je pokojniku obezbeđivalo besmrtnost. Naučnici procenjuju da je za izradu ovih odela koja su naglašavala moć i bogatstvo pokojnika, majstorima bilo potrebno više od 10 godina poliranja i spajanja.\nPrema podacima iz knjiga koje su napisane tokom kasnije faze vladavine dinastije Han, mnogo stvari prilikom izrade jednog ovakvog odela je zavisilo od statusa samog pokojnika.\nCarska odela su spajana koncem od zlata, dok su se niže rangirane aristokrate zadovoljavale i svilom. Među ovim drevnim spisima je zabeležno i da su ekskluzivno pravo na besmrtnost izgleda imali smo pripadnici visokog staleža, dok je drugima u drevnoj Kini bila nedostižna.\nMitovi i legende potvrđeni u stvarnosti\nNaučnici su dugo verovali da spomenute prakse sahranjivanja u odelima od žada predstavljaju samo mitove i legende. Sve dok 1968. godine nije došlo do njihovog otkrića u Mančengu, čime je potvrđeno njihovo postojanje. Utvrđeno je da je su ovi izvanredni primerci pripadali grobnici princa Liu Šenga i njegove supruge princeze Dou Van.\nZa njihova odela, za koja su verovali da će im obezbediti večni, život bilo je potrebno tačno 2.498 pločica od čvrstog žada i preko dva i po kilograma zlatnih žica da bi se svaka od njih povezala.\nOvaj izvanredan nalaz je potvrdio da priče koje su spominjane u istorijskim izvorima ipak nisu bile preterivanje već realnost. Ohrabreni saznanjem da ih verovatno ima još, naučnici su krenuli u potragu. Tokom narednih godina ukupno je dokumentovano još 18 odela od žada.\nNaučnici veruju da je ovakva praksa sahranjivanja za vreme vladavine dinastije Han bila veoma popularna i česta u aristokratskim krugovima. Religijsko uverenje o dva dela duše koja mogu biti sjedinjena jedino uz pomoć žada je naterala brojne aristokrate u trku za besmrtnošću.\nOva besmrtost je dostignuta u njihovim očima uz pomoć vrednih ruku mastora kojima su trebale godine rada i mnoštvo skupocenog materijala da naprave jedno ovako remek - delo. Međutim, za obične podanike carstva besmrtnost ovakve vrste je bila nedostižna, pa možda i zabranjena.\nKako istorijski izvori i nalazi na terenu sugerišu, ovaj vid sahranjivanja je napušten za vreme vladavine prvog cara države Vei, tokom trećeg veka nove ere. Razlog tome su najverovatnije bili pljačkaši, koji su u tom periodu bili rešeni da pokradu sve iz gorbnica. To je, kako naučnici sumnjaju, možda još jedan od razloga malog broja pronađenih odela od žada.\ndinastija Han odela od žada besmrtnost Drevna Kina


pink.rs | ''VAMA KOJE NAŠ SVET ČINITE LEPŠIM I HUMANIJIM...'' Predsednik opštine Grocka obišao kovid ambulante u kaluđerici, Begaljici i Vinči i čestitao Dan žena (FOTO)\n''VAMA KOJE NAŠ SVET ČINITE LEPŠIM I HUMANIJIM...'' Predsednik opštine Grocka obišao kovid ambulante u kaluđerici, Begaljici i Vinči i čestitao Dan žena (FOTO)\n-Vama koje naš svet činite lepšim i humanijim čestitam praznik sa iskrenim poštovanjem. Posebno se ovoga puta obraćam doktorkama i medicinskim sestrama zbog hrabre i požrtvovane borbe protiv pandemije Korona virusa. Borbe koja traje svakodnevno, nesmanjenim intenzitetom. Hvala vam za veliku snagu i veliko srce! Srećan 8. mart - izjavio je predsednik GO Grocka.


ZAVRŠENA SEDNICA KRIZNOG ŠTABA! Vesić tražio popuštanje mera, evo kako je REAGOVALA STRUKA! - Informer\nSednica Kriznog štaba je upravo završena, a najvažnija tema je bila vakcinacija\n- Sastajaćemo se ubuduće prvenstveno zbog vakcinacije i praćenja eventualnih problema u toj oblasti, kako bismo pomogli ako bude potrebno - istakao je Kon.\n- Da on pređe 60 ili 70 odsto, i da na taj način zaustavimo ovu tešku bolest - rekao je Tiodorović.\nBranislav Tiodorović Predrag Kon krizni štab zlatibor lonča zasedanje kriznog štaba\nGledao sam na tv happy vasu urednicu Ivonu Tomkovic, zena zmaj kao da je iz Arilja sve je objasnila. Sada Aleksicev advokat salje neke slike novinarima na svim su portalima. Malo to iskomentarisite.\nNORDIJSKO SKIJANJE! Srbi završili takmičenje u kvalifikacijama, Skandinavci uzeli medalje na Svetskom prvenstvu


Zagreb, Špansko, odličan dvoetažni stan, PRILIKA!! | Orbit nekretnine\nZagreb, Špansko, odličan dvoetažni stan, PRILIKA!!\n122.000,00 € 904.738,58 kn\nZagreb, Špansko, prodaje se odličan dvoetažni stan površine 83,36 m2 koji se sastoji od: spavaće sobe, dnevnog boravka, kuhinje i blagovaone i kupaone s wc-om. Na drugoj etaži se nalazi velika spavaća soba sa vlastitom kupaonicom. Nekretnina ima i dva balkona orijentiranih na I-Z te u stanu ima pregršt prirodnog svijetla. U blizini se nalaze svi potrebni sadržaji, autobusna stanica, vrtići, škole, dućani.. Parking ispred zgrade je javni i ne naplaćuje se. Preporuka agencije..\nZagreb - Špansko - Stan u novogradnji - prodaja\nPov.: 49,35 m²\nZagreb - Špansko - Stan u zgradi - prodaja\nBritanac, izvrstan 3-soban stan na top lokaciji\nPov.: 85,24 m²\nTrešnjevka, Zagorska: 60m2 u novogradnji na 1.katu\nPov.: 59,54 m²\nPov.: 80,35 m²


Kilersi najavili nove hitove pred spektakl godine na Petrovaradinskoj tvrđavi! | Pančevo - 013 info\nKilersi najavili nove hitove pred spektakl godine na Petrovaradinskoj tvrđavi!\nExit\tSre, 12/04/2017 - 10:48\nSlavni američki rok bend The Killers u junu kreće na ekskluzivnu mini-turneju na kojoj će nastupiti u svega devet gradova, uključujući i Novi Sad, gde će 5. jula u okviru Get EXITed spektakla, nastupiti na Petrovaradinskoj tvrđavi, neposredno pred ovogodišnji EXIT festival. Ova turneja jedna je od najtraženijih ove godine, što dokazuje ekspresno rasprodat koncert u Hajd parku ovog jula, gde se cena karte na crnom tržištu kreće i do vrtoglavih 700 evra. Zato nije ni čudo što su vlasnici četiri No.1 albuma i dobitnici čak devet prestižnih nagrada za najbolji svetski rok bend, najavili da će peti studijski album biti uskoro završen, a nove pesme prvi će čuti fanovi i to uživo već na ovoj turneji! Brandon Flowers, frontmen Kilersa je potvrdio da album producira Alan Moulder koji stoji iza njihovog hit albuma "Sam's Town", a tu je i Garret "Jacknife" Lee, koji je radio albume za imena kao što su U2, Robbie Williams, Editors, Bloc Party i Taylor Swift. Deo ovog supertima je i Ryan Teder iz benda One Republic, koji pored što je veliki fan Kilersa, zajedno sa njima napisao je par hit pesama.\nKako je rekao Ronnie Vanucci, bubnjar Kilersa, novi album će biti žešći od prethodnih ali i pomalo neistražena teritorija za njih pa možemo da očekujemo nešto drugačiji zvuk: "Kako biti svež i inovativan kao bend u 2017. je pitanje koje često postavljamo. Mi samo guramo u različitim pravcima, a zatim se vratimo i pokušamo u drugom. Kada je svima pomalo neprijatno, znamo da smo na pravom putu". Slično je otkrio i pevač i frontmen Brandon Flowers u razgovoru za "Q" magazin: "Ima momenata u novim pesmama koje se čine žešćim i težim od bilo čega što smo do sada radili. Ne da smo sada neki hevi rock bend, ali zbog iskustva koje imamo, sada su tu neke nove finese. Takođe, ima i toliko prelepih momenata. Pre svega stihovi, imam utisak da su bliski i poznati – dodao je Flowers. U januaru ove godine oni su objavili video snimak na svom Tviter profilu na kom se čuju čak i neki fanki taktovi, ali nisu hteli da komentarišu da li je u pitanju neka od novih numera ili su jednostavno svirali neobavezno u studiju. Poznata su i prva imena nekih od pesama “Rut”, “Run For Cover” i “Tyson vs. Douglas”.


ZAKON O IZVRŠENJU I OBEZBEĐENJU: U komunalnim preduzećima čiji su osnivači opštine i gradovi naglašavaju da se naplata potraživanja znatno poboljšala od uvođenja javnih izvršitelja, ali da ima dosta lica koji ne mogu da isplate stare dugove, mada su im reprogramirani i omogućeno im je da ih plaćaju na rate\nNajveći broj građana u Srbiji, a naročito penzioneri, dugove za komunalne usluge plaćaju redovno, najčešće jer znaju da ako propuste jednu ratu - već sledećeg meseca imaće dve koje nikako neće moći da namire. Upravo u ovo "vrzino kolo" upada desetak odsto građana, koji ne izmiruju redovno komunalne obaveze i čija dugovanja rastu iz meseca u mesec.\nU komunalnim preduzećima čiji su osnivači opštine i gradovi naglašavaju da se naplata znatno poboljšala poslednjih godinu-dve, ali da ima dosta onih koji ne mogu da isplate stare dugove, mada su im reprogramirani i omogućeno im je da ih plaćaju na rate. Svojevrsni rekorderi su Nišlije, koje komunalnim preduzećima za grejanje, vodu, iznošenje đubreta, duguju više od 1,2 milijarde dinara, a veći deo naplaćuju preko izvršitelja. Najveći deo dugova otpada na oko 8.000 građana, među kojima su pojedini utuženi za milione.\nDirektorka "Objedinjene naplate" u Nišu Jelena Stojanović objašnjava da svoja potraživanja od neredovnih platiša naplaćuju preko utuženja.\n- Od ove sume 700 miliona je utužen dug, a oko 350 miliona je tekući. Nešto je utuženo u Osnovnom sudu u Nišu, a veći deo je kod privatnih javnih izvršitelja i to će biti naplaćeno - ukazala je Stojanovićeva.\nPrema njenim rečima, u "Objedinjenoj naplati" fakturiše se oko 102.000 računa, tako da veći broj građana svoje obaveze izmiruje na vreme.\n- Ove godine imamo manji broj utuženih građana, što znači da se i broj neredovnih platiša smanjuje. To nam je drago jer mi nemamo za cilj da tužimo naše građane, već da im maksimalno izađemo u susret - rekla je Stojanovićeva. Ona je dodala da postoje pokušaji da se realizuju akcije za građane koji ne mogu da izmire svoje obaveze na vreme.\n- Predata je inicijativa gradonačelniku da se pomogne takvim građanima, čeka se i odluka direktora javnih preduzeća pa ne mogu da kažem kakve ćemo povlastice moći da obezbedimo - rekla je direktorka.\nČačani samo za vodu i grejanje duguju oko 660 miliona dinara. Sa 16. januarom 2017. godine, dug za grejanje dostigao je 312 miliona, dok su potraživanja JKP "Vodovod" 351 milion dinara.\nU JKP za grejanje "Čačak" navode da se uvođenjem izvršitelja naplata drastično poboljšala, odnosno da je 2016. godine bila "odlična i najbolja otkako preduzeće posluje". Zanimljivo je da za grejanje jedan potrošač duguje čak 1,2 miliona dinara.\nDirektor "Vodovoda" Zoran Pantović ističe da je izvršiteljima dostavljeno 2.467 predmeta za naplatu do danas je naplaćen oko 21 milion dinara, što je dobar efekat.\n- Dok nisu krenuli izvršitelji, za 15 godina tužili smo oko 15.000 potrošača za dugovanja od 110 miliona dinara, platili predujam oko 22 miliona, a efekat je bio zanemarljiv. Jednostavno, sud nije rešavao predmete - rekao nam je Pantović. - Procenat naplate od građana je sada 90 odsto, što je dobar rezultat. Posle čak osam poziva građanima da dođu i da svoja zaostala dugovanja plate na rate, zaključeno je 2.250 sporazuma sa dužnicima na ukupan iznos od 104 miliona dinara, od čega su do kraja prošle godine naplaćena 54 miliona. Još jednom apelujemo na građane da dođu kod nas i da se dogovorimo o načinu isplate duga, kako bi izbegli dodatne troškove izvršitelja, koji nisu mali.\nI građani Vranja za komunalije po raznim osnovama duguju oko 600 miliona dinara. Najteže se plaćaju računi za struju, čiji iznosi su ujedno i najveći, zatim sledi voda, komunalne usluge i, na samom kraju, grejanje.\nDirektor "Elektrodistribucije" Goran Nikolić kaže da Vranjanci za struju trenutno duguju 300 miliona dinara, prosečno po 11.000.\nU vranjskom "Vodovodu" kažu da dogovorom uspevaju da naplate dugovanja koja iznose oko 150 miliona dinara.\n- Naše službe šalju opomene, zatim ponude građanima reprogram duga i to su uglavnom metode koje daju rezultate - kaže direktor gradskog "Vodovoda" Goran Đorđević.\nMnogim građanima na listi prioriteta ne nalazi se plaćanje komunalnih usluga, o čemu svedoči dug od oko 88 miliona dinara, za račune koji su prosečno po 1.500 dinara na mesečnom nivou. Uglavnom se ljudi vode idejom "iznošenje đubreta mi ne mogu isključiti kao vodu ili struju".\n- Od ovih potraživanja 25 odsto je utuženo. Što se tiče izvršitelja, nije bilo zaplene stvari od građana, uglavnom se to svodi na uplate kada im oni pokucaju na vrata - kaže Nela Cvetković, izvršna direktorka u javnom komunalnom preduzeću "Komrad".\nSlobodan Ignjatović, direktor preduzeća "Novi dom", kaže da građani za grejanje ovom preduzeću duguju oko 50 miliona i da su neretko prinuđeni da potraže pomoć suda.\nRačune za "Infostan" u Beogradu dobija 680.000 korisnika komunalnih usluga. Iz ovog preduzeća navode da je procenat naplate iznad 90 odsto, računajući ukupnu naplatu tekućih mesečnih računa, tuženih dugovanja i rata po zaključenim reprogramima.\n- Nešto manje od 10 odsto korisnika ne izmiruje svoje obaveze na vreme. Deo neplatiša ne plaća račune zbog egzistencijalne ugroženosti, a drugi, koji ni po kom osnovu nisu socijalno ugroženi, izbegavaju plaćanje - kažu iz JKP "Infostan tehnologije". Iz "Infostana" tvrde i da se naplata komunalnih usluga poboljšava. Ukupan dug korisnika za neizmirene komunalne usluge iznosi oko 20 milijardi dinara.\nNovosađani su uvek važili kao vrlo redovne platiše računa.\n- Možemo se pohvaliti time da naplativost komunalno-stambenih usluga iznosi u proseku više od 90 odsto na godišnjem nivou - navode u novosadskoj "Informatici". Sa onim građanima koji imaju određena dugovanja JKP zaključuje sporazume o isplati na rate. - Predloge za izvršenje podnosili smo javnim izvršiteljima više puta u toku godine, a od ove ćemo ih podnositi samo dva puta godišnje kako bi troškovi građanima bili što manji - kažu u "Informatici".\nIzvor: Vebsajt Novosti, 22.01.2017.


Fajnenšel tajms: Srbija lider u svetu po broju stranih direktnih investicija - BIGportal.ba\nObim stranih investicionih projekata u Srbiji kontinuirano raste od 2015. godine, posebno u proizvodnom sektoru, u tekstu FT prenosi istraživanje “fDi Marketa”.\n“Srbija je u 2018. godini privukla više direktnih investicija nego bilo koja druga zemlja u svetu. Sa ocenom 11,92 Srbija privlači skoro 12 puta veći obim grinfild stranih direktnih investicija nego što bi moglo da se očekuje od ekonomije njene veličine”, navodi se u godišnjoj studiji, u kojoj se meri obim ulaznih grinfild ulaganja u 2018. godini u odnosu na veličinu ekonomije svake države.\nKako je objavio ugledni britanski “Fajnenšel tajms”, Srbija je na čelu rang-liste sa indeksom od 11,92 poena, što je za 1,33 indeksnih poena više u odnosu na prošlu godinu.\nSvitolina i Serena u polufinalu US Opena


Mladi menjaju Šabac - Glas Podrinja\nPrepoznajući važnu ulogu mladih u društvu, grad je još jednom „otvorio vrata“ ovim ljudima, različitih interesovanja i talenata, spremnih na promene i mladima koji su ih već nešto menjali kroz aktivizam, da bi se spojili i timski delovali.\nNaime, u organizaciji Marije Ratković pomoćnice gradonačelnika za pitanja mladih u medijateci Narodnog muzeja u Šapcu, prošlog petka održana je prva u nizu mini konferencija „Menjam svoj grad“ posvećena omladinskom aktivizmu.\nInicijativa Menjam svoj grad ugostila je istaknute akteri na polju građanskih inicijativa. Okupili su se mladi iz učeničkog parlameta, predstavnici USADA Government accountability Initiative (GAI) i Trag fondacije koja potiče neposredno od građana i građanki potom prof. Ivana Kolaković i Tamara Kojić društvena aktivistkinja. Medijateka je bila ispunjena do poslednjeg mesta, a organizacija na zavidnom nivou.\n-Naša ideja je da napravimo bazu znanja, o tome na koje sve načine se zainteresovani građani i građanke mogu uključiti u promene o kojima maštaju. Ovo je bila prilika da se čuje glas srednjoškolaca koji su već postigli promene u svom gradu. Prikazan je spektar različitih tema kojima se građanske inicijative bave vezano za učeničke parlamente ili projekte kojima konkurišu za projekat „Svetionik znanja“. Spremni smo da razgovaramo u svakom trenutku kako bismo došli do rešenja– navela je pomoćnica gradonačelnika Marija Ratković. Mladi iz učeničkog parlamenta u Somboru preneli su svoja iskustva o radu. Sa građanskim aktivizmom mlade je upoznala društvena aktivistkinja Tamara Kojić, a tokom svog izlaganja osvrnula se na projekte koji su nagrađivani.\n-Moj staž u društvenom aktivizmu traje više od deset godina. Ovo je bila prilika da budućim mladim aktivistima približim i objasnim na koje sve načine se nešto menja. Predstavila sam svoje dosadašnje rezultate, poput projekta „Kilometar kose“. Moji projekti nemaju međusobnu vezu ali imaju snagu jer sam sarađivala sa različitim ljudima i napravila pozitivne promene u društvu – rekla je Tamara Kojić.\nSara Krsmanić zajedno sa timom prikazala je prezentaciju vezanu za projekat „Taste the BUNT“ namenjen mladima.\n- Smatram da mladi nisu dovoljno uključeni u društveni aktivizam, te smo želeli da na osnovu našeg iskustva podstaknemo mlade na aktivnost i prikažemo na koje sve načine ideje se mogu sprovesti u projekat – rekla je Sara Krsmanić.\nNaredne mini konferencije biće kombinovane sa formatima radnih grupa. Pored Gradske kuće biće organizovane u Muzeju ili Biblioteci, te će tako sve kulturne institucije biti otvorene za saradnju


Početak/Društvo/Deca niških vrtića na zimovanju u Brzeću\nVioleta Milićević20. februara 2020.\n„U poslednje tri godine broj dece koja idu na zimovanje je dupliran. Ove godine se za zimovanje prijavilo oko 800 mališana, što je najviše od kada se organizuje zimovanje u našoj ustanovi. To znači da roditelji veruju svojim vaspitačima i da bez razmišljanja pošalju decu da uživaju na snegu“, izjavila je direktorica JPU Pčelica Svetlana Mitić koja je prvu smenu na šestodnevno zimovanje ispratila 13. februara.\nZimovanje 2020. godine za niške zujalice je organizovano u sedam smena.\nPrva smena se vratila 18. februara prepuna utisaka i sa pitanjima kada će ponovo na zimovanje.\n„U toku zimovanja imamo školicu skijanja, vežbe na otvorenom, šetnje stazama zdravlja, učenje o biljnom i životinjskom svetu tog kraja, objašnjava direktorica i ističe da su i večernji sati ispunjeni modnim revijama, maskenbalima, predstavama koje deca realizuju sa svojim vaspitačima. Naravno da se ni rođendani ne preskaču na zimovanju, samo što se te žurke za divan dan pamte ceo život“, kazala je direktorka Pčelice.\nMitić je poručila roditeljima da budu bezbrižni jer je osoblje koje ide sa decom na zimovanje posebno obučeno za taj deo posla, a sva deca će, osim rekreacije i učenja biti i pod 24-časovnim zdravstvenim nadzorom lekara i medicinskih sestara.\nJPU Pčelica Svetlana Mitić Zimovanje


Malo rudarsko naselje – Brioni kod Banovića čuvaju uspomenu na Josipa Broza Tita (FOTO) – Haber.ba\nMalo rudarsko naselje – Brioni kod Banovića čuvaju uspomenu na Josipa Broza Tita (FOTO)\nVesna Bešić – Brioni… Prvo što nam padne na pamet jeste Nacionalni park Brioni, koji je za javnost otvoren 1984. godine, a koji je decenijama na ovim prostorima bio sinonim za "socijalistički luksuz", gala prijeme, predsjednika Jugoslavije Josipa Broza Tita…\nBrioni (Foto: Anadolija)\nMeđutim, u ovom slučaju nije riječ Titovim Brionima nego o malom, rudarskom naselju nadomak Banovića kod Tuzle.\nIme je dobilo po “Titovim Brionima”.\nNaime, prije 68 godina, tačnije 7. novembra. 1946. godine, prugom Brčko – Banovići prošao je prvi voz natovaren banovićkim ugljom.\nTaj voz u promet je pustio predsjednik bivše Jugoslavije Josip Broz Tito i na mjestu, gdje se danas nalaze banovićki Brioni, održao je govor.\nStanovnici tog naselja su u znak zahvalnosti, ali i u znak poštovanja prema Titu, naselju dali naziv Brioni.\nNekada važno i poznato mjesto, Brioni, danas je naselje u kojem žive rudarske porodice, potpuno zaboravljeno od svih.\nKako kažu stanovnici ovoga naselja, “u Titino doba u Brionima je bilo lijepo živjeti, ali danas… ništa nije isto”.\nS jedne strane rudnik mrkog uglja Banovići, vozovi, a s druge trošne kuće i makadamski put…\nEkipa Anadolu Agency (AA) posjetila je banovićke Brione.\nDžafer Rahmanović, radnik u rudniku Banovići za AA pojašnjava da jedan dio nove historije Banovića počinje s ovog mjesta, Briona.\nTitova omladina, blizu 60.000 omladinaca iz 20 zemalja svijeta, učestvovalo je u gradnji legendarne pruge davne 1946. godine.\nPruga, čija je izgradnja krenula u maju 1946. godine, a završena u novembru iste godine, duga je 92 kilometra.\n“Naselje i danas nosi naziv Brioni. Iz ovog naselja je pušten prvi voz natovaren ugljom za Beograd”, kazao je Rahmanović.\nPrema njegovim riječima, to je bio uspjeh bivše Jugoslavije.\n“Time je i počeo period izgradnje omladinskih objekata. Nekada se 7. novembar slavio i kao dan općine Banovići”, pojasnio je Rahmanović.\nDanas sa željezničke stanice u Banovićima ne kreće putnički voz ka Brčkom, a ostale su teretne linije ka Osijeku i gradovima u Srbiji te ka Termoelektrani Tuzla.\nRahmanović pojašnjava da se slobodno može reći da su Banovići imali historijski značaj za željeznički saobraćaj u bivšoj Jugoslaviji.\n“I danas, dobar dio dohotka koji željeznica ostvaruje, dobija iz Banovića.”\nOvdje se postiže visoka proizvodnja i s ovog mjesta se otprema ugalj širom bivših jugoslavenskih država”, nastavlja Rahmnaović priču o banovićkom rudniku.\nStanovnici Banovića su nekada bili ponosni na Brione, ali sada životni uslovi u ovom naselju i nisu najbolji.\nOn je podsjetio i na riječi Josipa Broza Tita iz 1946. godine kada je rekao da su “rudari dobri i iskreni ljudi”.\nTeme:Banovići, Brioni, Josip Broz Tito


Dvojica padobranaca poginuli su na jugu Arizone (SAD) pošto su se prilikom grupnog skoka sudarili u vazduhu, zbog čega se njihovi padobrani nisu pravilno otvorili. Padobranci su pali na zemlju u...\nBG: Sudar kod Sajma, teško povređeno troje ljudi\nU saobraćajnoj nesreći u Bulevaru vojvode Mišića u Beogradu teško su povređene tri osobe, piše portal telegraf.rs.\nAmerikanka sa Floride slupala se u svom džipu, zatim je rođenu dvogodišnju ćerku bacila na policajca, dok je drugog čuvara reda udarila u glavu, moglo se čuti na suđenju 28-godišnjoj Tamiki...\nU pet saobraćajnih nesreća protekle noći u Beogradu povređeno je 11 osoba, rekla je jutros agenciji Beta portparolka Hitne pomoći Nada Macura. Najteže je povređena jedna žena kada ju je...\n03:46 >> 10:41


JESENJI PRAZNICI U SOLUNU - OMILJENI GRAD NAŠIH TURISTA\nSolun jesen autobusom - Solun je drugi grad Grčke, univerzitetski centar - sedište čuvenog Arsitotelovog univerziteta, mesto gde se susreću istok i zapad i mešavina velikih kultura i religija. Već decenijama unazad ovo je jedan od omiljenih evropskih gradova domaćim turistima. Ovaj grad danas predstavlja grad izuzetne lepote, sa mediteranskom klimom, gostoprimljivim domaćinima, svetski poznatim kuturnim nasleđem, veoma prijatnim šetalištima uz more i bogatom gastronomskom ponudom.\nSolun Jesen autobusom - Solun je drugi grad Grčke, univerzitetski centar - sedište čuvenog Arsitotelovog univerziteta, mesto gde se susreću istok i zapad i mešavina velikih kultura i religija. Već decenijama unazad ovo je jedan od omiljenih evropskih gradova domaćim turistima. Ovaj grad danas predstavlja grad izuzetne lepote, sa mediteranskom klimom, gostoprimljivim domaćinima, svetski poznatim kuturnim nasleđem, veoma prijatnim šetalištima uz more i bogatom gastronomskom ponudom. Tokom čitave godine se organizuju zanimljiva dešavanja. Ukoliko posetite Solun očekuje vas buran noćni život, brojne istorijske znamenitosti, odličan šoping i veoma dobra hrana.\nSolun 2021 autobusom - Jesen Solun - Glavna znamenitost grada je Bela kula koja se nalazi na obali mora., a u neposrednom okruženju se nalazi i park sa spomenikom Aleksandra Velikog. Na glavnom gradskom trgu - Aristotelov trg se održavaju razna kulturna dešavanja, a tu se nalaze i brojni barovi i hoteli. Omladina se pre izlaska okuplja na mestu Kamara u ulici Egnatija.\nKamara je trijumfalna kapija koju je igradio rimski car Galerijus 305 g. kako bi proslavio svoju pobedu nad Persijancima. Jedna od najstarijih crkvi je Aja Sofija, i u ovoj crkvi nije dozvoljeno fotografisanje ali je svakako treba obići zbog izuzetno ukrašenog enterijera. Sve ovo možete pronaći u našem aranžmanu za Solun i saznajte mnogo više o ovom prelepom gradu. Proverite i rezervišite neko od naših Jesenjih putovanja na 011 630 5500. Pogledajte naše Last Minute ponude. Putovanje Solun autobusom - Dođite da se dogovorimo! Prjateljski niske cene! Jesen 2021 - novembar\nDOPLATA ZA 1/1 SOBU: 40% od cene aranžman\nVaš utisak za: SOLUN JESEN AUTOBUSOM


Moguæe kaznene mere protiv Sirije - 2003-04-14\nAdministracija predsednika Buša nije krila svoju zabrinutost zbog èinjenice da je Sirija pružala materijalnu podršku Iraku èak i nakon poèetka rata i da bi sada mogla da skriva visoke èlanove bivšeg režima. Sekretar Pauel je danas pojaèao pritisak na Damask, rekavši da æe Sjedinjene Države istražiti moguæe diplomatske, ekonomske i druge mere protiv Sirije ukoliko ta zemlja ne bude saradjivala. Na razgovorima sa novinarima nakon sastanka sa kuvajtskim ministrom inostranih poslova, Mohamedom el Sabahom, gospodin Pauel je rekao kako se nada da æe Sirija “razumeti svoje obaveze“ u svetlu, kako se izrazio, ”nove situacije“ u tom regionu nakon pada Sadama Huseina.\n”Verujemo da bi oni, u svetlu ove nove situacije, trebalo da razmotre svoje akcije i ponašanje, ne samo kad je reè o tome kome se pruža o utoèište u Siriji i oružju masovnog uništenja, veæ posebno kad je reè o podršci teroristièkim aktivnostima. Stoga je u tom regionu nastala nova situacija i nadamo se da æe sve zemlje sada razmotriti svoje prošle korake i ponašanje“.\nDržavni sekretar Kolin Pauel, nije rekao koje mere bi mogle biti razmotrene protiv Sirije, ali su drugi funkcioneri saopštili da bi to moglo da naruši diplomatske odnose sa vladom u Damasku, koju Sjedinjene Države veæ niz godina smatraju državom koja sponzoriše terorizam. Predsednik Buš je u nedelju rekao da Sirija ima hemijsko oružje i da bi mogla da prihvati vodeæe liènosti iz vlade Sadama Huseina. U svojim komentarima, sekretar Pauel je priznao predanost Sirije zatvaranju granica prema Iraku, ali je rekao da to ne iskljuèuje moguæost da bi traženi Iraèani još uvek mogli biti u stanju da je predju:\n”Reèeno nam je da je granica zatvorena. Medjutim, kao što znate to je prilièno porozna granica. Stoga, kad kažete da je zatvorena, to bi moglo da znaèi da su putevi zatvoreni. Medjutim, ne mogu da kažem da li bi ili ne drugi mogli da predju preko granice. Kad se jednom nadju u Siriji i krenu ka Damasku oèekujem da Sirijske vlasti uèine sve što mogu i NE pruže bezbedno utoèište tim ljudima“.\nRazgovori sekretara Pauela sa njegovim kuvajtskim kolegom obuhvatili su i sudbinu oko 600 Kuvajæana koji su nestali tokom Zalivskog rata 1991. godine, dok je ministar Al Sabah rekao da je primio uveravanja državnog sekretara da æe unbrzati potragu za njima. Oni su takodje razgovarali o pljaèkanju iraèkog nacionalnog muzeja u Bagdadu prošle nedelje što je dovelo do gubitka arheoloških blaga vrednih milijarde dolara. Pauel je rekao da æe Sjedinjene Države saradjivati sa Iraèanima, UNESCOM i drugim organizacijama kako bi obezbedile taj objekat, ali æe takodje pokušati da pronadju ukradene predmete i restauriraju umetnièke predmete koji su polomljeni tokom pljaèkanja.


Vrtoglave cifre: Top pet trenutno najplaćenijih manekenki na svetu - 24sedam Vrtoglave cifre: Top pet trenutno najplaćenijih manekenki na svetu - 24sedam\nVrtoglave cifre: Top pet trenutno najplaćenijih manekenki na svetu\nŽizel je svrgnuta sa trona, ali je i dalje među najtraženijima\nMožda je modeling među najsurovijim zanimanjima na svetu. I dok se mnoge devojke utrkuju da prošetaju modnim pistama i dobiju bar pet minuta slave, samo retke uspevaju da godinama suvereno vladaju svetom mode.\nBiti na listi najtraženijih i najplaćenijih modela, nešto je što bi mnogo devojaka htelo. A dok pamtimo uspehe Naomi Kembel, Linde Evanđeliste, Sindi Kraford, Adrijane Lime, na scenu su stupile neke nove generacije.\nI da li znate koje devojke trenutno najviše zarađuju u modnoj industriji?\nLepe sestre Hadid našle su se među prvih deset, a zarada Bele Hadid je 8.5 miliona dolara, dok je Điđi Hadid inkasirala 9.5 miliona dolara. Ni popularna Kara Delavinj nije u top pet – zapravo sa zaradom od 10 miliona dolara zauzima 6. mesto.\nOva lista menja se svake godine, ali trenutna top 5 lista modela po zaradama izgleda ovako.\nDokaz da su se starosne granice pomerile. Iako ima već 40 godina, Žizel je jedna od najtraženijih manekenki. Još od 2001. godine važi za jednu od najplaćenijih, a više puta našla se na listama najbogatijih žena u šou biznisu. Magazin “Vog” “imenovao” ju je kao najzaslužniju za prekid “heroin šik ere” u modelingu 1999. godine, zamenivši to svojim seksi telom, oblinama i zlatnim tenom. Bila je “Viktorijin anđeo” od 1999. do 2007. godine, potpisavši jedan od najskupljih ugovora u istoriji poslovanja ove kompanije.\nDo jula 2018. godine pojavila se na više od 1.200 naslovnih strana širom sveta.\n4. Rozi Hantington Vajtli (zarada 11.5 miliona dolara)\nOva 34-godišnjakinja iz modelinga je ušla i u glumačke vode, a od 2010. godine u vezi je sa glumcem Džejsonom Stetamom, sa kojim ima sina, rođenog 2017. godine.\nOva 35-godišnja manekenka ujedno je i televizijska ličnost, autor i poslovna žena. Kao model proslavila se naslovnicama za “Sports Illustrated” ali je brzo počela da radi i u mnogobrojnim televizijskim emisijama.\nU braku je sa muzičarem Džonom Ledžendom od 2013. godine. Venčali su se posle šest godina veze, a upoznali su se na snimanju spota za njegovu pesmu, u kojem je ona glumila njegovu partnerku.\nAmerički model kojeg je francuski “Vog” još 2000. godine proglasio za jednog od top 30 modela godine, kada joj je bilo samo 17 godina. Do 2019. godine pojavila se na 40 naslovnih strana “Voga” širom sveta.\nPrema zaradi daleko ispred drugoplasirane. Američka manekenka i rijaliti ličnost, karijeru je započela u reklamnim kampanjama za štampu a veliki uspeh doživela je 2015. i 2016. godine noseći modele za velike modne dizajnere na pistama u Njujorku, Parizu i Milanu.\nKendal se već 2015. godine našla na Forbsovoj listi najbogatijih modela, na 16. mestu, zarađujući 4 miliona dolara godišnje, a 2017. godine bila je 15. najpraćenija poznata ličnost na Instagramu.\nNjenom uspehu i traženosti, te ogromnoj zaradi, svakako doprinosi činjenica da je deo “klana Kardašijanovih”. Trenutno je na Instagramu prati neverovatnih 160 miliona ljudi.\nOvakvu transformaciju nije očekivala: Mama se zacenila od smeha kad je videla šta je ćerka uradila malenom bratu\nNefertiti zanosna lepotica, Aristotel pravi gospodin: Kako bi velike istorijske ličnosti izgledale da žive u našem vremenu\nNestala devojčica (14) sa Voždovca: Kada je poslednji put viđena, Nađa je imala na sebi sivu majicu, crne pantalone i bele patike!\n#Lepota #Manekenke #najplaćenije


Sindikat radnika "Telekomunikacije RS" » » Srećni praznici\nObjavio Sindikat radnika TS //\t03/01/2018 // Komentari nisu dostupni\nPoštovane koleginice i kolege, članovi Sindikata radnika,\nželim da vam se u ime Upravnog odbora Sindikata radnika „Telekomunikacije RS” i u svoje ime zahvalim na još jednoj uspješno završenoj poslovnoj godini.\nSvjesni poslovnog ambijenta u Republici Srpskoj, kao i u okruženju, moramo razumjeti da je poslovanje Telekoma Republike Srpske, kao i ostalih operatera vrlo kompleksno. Iz tih razloga moramo svoju blagonaklonost i bezgraničnu lojalnost prema kompaniji ispoljiti kroz nove ideje, više rada i odgovornosti prema pretplatnicima, a samim tim i pomoći u ostvarivanju planom zacrtanih ciljeva kompanije.\nSindikat je sa preko 1900 članova velika snaga u kompaniji, te očekujem da kao takvi budemo oni koji će, radi unapređenja poslovanja, biti prvi u sprovođenju i podsticanju novih ideja, isticanju korporativnih vrijednosti naše kompanije, gdje smo u mogućnosti to činiti, jer naše kolege koje direktno rade sa korisnicima naših usluga su i naši najbolji ambasadori.\nNije naodmet spomenuti da se od 2016. godine u kompaniji primjenjuje novi način nagrađivanja te da smo uz njegovu poptunu primjenu i ostvarenje adekvatnog prihoda u 2017. godini na dobrom putu, zahvaljujući upravo vama, da ostvarimo i mogućnos isplate bonusa do marta 2018. godine, kao što je bilo i u poslovnoj 2016.godini.\nU nadi da ćemo još bolje poslovati, naša namjera je da kroz aktivnosti Sindikata omogućimo da se, što je moguće više radnika, članova Sindikata, rekreira, koristi vikend relaksacije, odlazi na ljetovanje, koristi rehabilitacione centre, zimuje na planinama RS, te da manje sredstava trošimo na liječenje naših članova koji bi korišćenjem ponuđenih aktivnosti preduprijedili oboljenja i stvorili bolji ambijent za kvalitetniji život, a samim tim i bolji učinak kako u poslovnom, tako i u privatnom životu.\nVama i vašim porodicama želim dobro zdravlje i srećnu Novu 2018.godinu, kao i sve predstojeće praznike.\nPredsjednik Sindikata radnika, Kosta Bundalo s.r.


EU uvodi vize Amerikancima! | Mondo Portal\nViza za EU bice uvedena Amerikancima od 2021. godine\nEU uvodi vize Amerikancima! 13 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSvet 09.03.2019. / 14:27 14:31\nAutor mondo.rs Izvor Fonet 09.03.2019. / 14:27 14:31\nKljučni razlog za uvođenje viza Amerikancima je spor EU sa SAD, koje odbijaju da ukinu vize građanima Hrvatske, Bugarske, Poljske, Rumunije i Kipra.\nEvropska unija u petak je objavila da će putnicima iz SAD biti potrebna nova vrsta vize, koja će nositi skraćenicu ETIAS, kako bi mogli da posete šengenski prostor koji obuhvata 26 zemalja EU koje nemaju međusobne granice i dopuštaju slobodan protok ljudi i robe.\nTrenutno državljani SAD mogu putovati 90 dana unutar EU bez vize.\nDa bi aplicirali za ETIAS vizu, građani SAD treba da imaju važeći pasoš, i-mejl, kreditnu ili debitnu karticu, a maloletnicima je potreban samo pasoš.\nIz EU je objašnjeno da ETIAS viza važi tri godine i da omogućava Amerikancima ulazak u šengensku zonu koliko god puta žele.\nEvropska komisija je 2016. godine zatražila od SAD da omogući isti bezvizni režim za svojih pet članica, jer regulativa EU podrazumeva isti tretman za sve zemlje članice.\nKomisija je bila sklona da sačeka kraj mandata Donalda Trampa da SAD ukinu vize za pet zemalja, ali je Evropski parlament u junu prošle godine izglasao uvođenje viza za državljane SAD.\nEU Evropska Unija vize ameri amerikanci SAD\n09.03.2019. / 19:59\n09.03.2019. / 18:10\n09.03.2019. / 17:07


Pro Reko preuzeo prvu poziciju od Breše ! - Vaterpolo vesti\nPočetna » Evrokupovi » Pro Reko preuzeo prvu poziciju od Breše !\nPro Reko preuzeo prvu poziciju od Breše !\nPobedom u derbi meču italijanskog šampionata Pro Reko je zauzeo čelo tabele nakon 15. odigranih kola pošto je u subotu savladao najvećeg takmaca u borbi za titulu Brešu sa 14:11. Oba tima ušla su u susret nakon neugodnih poraza u Ligi šampiona u sredu, a efikasan duel je odlučivao o prevlasti na tabeli. Pro Reko je pred svojom publikom uspeo da prelomi rezultat u trećoj četvrtini kada je serijom golova odmakao gostima na tri razlike što je uspešno očuvao. Aleksandar Ivović i Aleks Đorđeti u prelomnoj deonici imali su serije od po dva pogotka na koje Breša nije imala odgovor, i utakmica je otišla na stranu aktuelnih šampiona Italije. Ivović je i ukupno bio najbolji strelac meča sa 4 gola, Pijetro Filjoli je postigao tri, kao i centar Mateo Aikardi. Reko sada ima 42 boda na čelu tabele, dva više od Breše.\nOdmah za liderima na tabeli su napuljski klubovi, učesnici polufinala Evropa Kupa Posilipo i Akvakjara. Posilipo je u 15. kolu gostovao na Sardiniji Promogestu i odneo bodove pobedom 9:5 uz 4 gola crnogorskog reprezentativca Aleksandra Radovica. Akvakjara je bila, takođe, uspešna savladavši Komo sa 9:4. Luiđi Di Konstanco istakao se u pobedi čevoroplasiranog tima na tabeli sa 4 gola.\nU susretu dva mlada sastava Savona je bila bolja od Florencije sa 13:9, i održala priključak u gornjem delu tabele, dok Firentinci ostaju na 12 poena iz 15 mečeva. Posle odličnog starta sezone Kanotijeri je sredinom šampionata posustao, ali je u 15. kolu uspeo da nadigra Boljasko sa 15:12 uz tri gola najboljeg strelca prvenstva Darka Brguljana, koji je ukupno stigao do brojke od 49 pogodaka po čemu je daleko najuspešniji u Italiji.\nRezultati 15. kola prvenstva Italije i tabela:\nPro Reko – Breša 14:11 (5:4, 1:2, 6:3, 2:2)\nNervi – Lacio 7:15 (2:4, 2:4, 1:2, 2:5)\nPromogest – Posilipo 5:9 (3:2, 1:3, 0:2, 1:2)\nKonotijeri Napoli – Boljasko 15:12 (5:4, 3:2, 3:3, 4:3)\nFlorencija – Savona 9:13 (3:4, 0:2, 2:3, 4:4)\nAkvakjara – Komo 9:4 (2:0, 2:1, 2:1, 3:2)\n1. Pro Reko 42\n2. Breša 40\n3. Posilipo 31\n4. Akvakjara 30\n5. Savona 27\n6. Kanotijeri Napoli 25\n9. Florencija 12\n10. Boljasko 12\n11. Promogest 9\n12. Nervi 15 0


Pejović: Pružamo ruku saradnje manjinskim narodima da zajedno gradimo bolju Crnu Goru – DNP\nVaši lideri koji su bili u vlasti imali su dovoljno vremena da od Mila Đukanovića i njegovog režima traže odgovor i za Bukovicu i Štrpce i za Dubrovnik i Orlov let i za kolone koje su po njihovom nalogu nakon predsjedničkih izbora 1997 godine išle u Malesiju da bi Srbe omrazili Albancima, jer su i tada kao sve i do danas imali u svojim rukama mehanizme da se sazna puna istina o tim događajima.\nValjda vam je jasno zašto je sve ostalo ne rasvijetljeno i kome je to bilo u interesu. Zato umjesto što lideri nacionalnih manjina pokušavaju da spasavaju odlazeći režim bilo bi mudro da stanu u odbranu istine i onih vrijednosti koje su garant boljeg života Crne Gore i svih njenih građana.\nSiguran sam da će brže nego što to u ovom trenutku mislite izaći na vidjelo sve istine koje odlazeći režim decenijama krije o tome ko su u Crnoj Gori glavni protagonisti podjela i diskriminacija po nacionalnim i vjerskim osnovama i zašto su to radili. Tome danu se raduju svi časni i pošteni ljudi u Crnoj Gori ma kako senacionalno i vjerski izjašnjavali, kazao je on.


Kad sam ostala trudna, to je bilo nesto najlepše sto mi se desilo, dugo sam čekala na to, brzo je prošlo i tih 9 meseci i došao red da se porodim. Kad sam se porodila rodila sam jednu divnu devojčicu, kad su doneli da je podojim i kad sam videla da imam mleka bila sam najsrećnija.\nKad smo došli kući usledio je period gde je bilo jako bolno dojenje, ali odustajala nisam, bradavice su jako bolele, imala sam sve rane, ali meni je bilo bitno da moje dete bude zdravo i da napreduje.\nNa prvoj kontroli je napredovala 1.200, što je meni bilo super, i dalje je dojim i rekla sam da neću prekidati sa tim dokle god mogu dojiću svoje dete, jer je ono zdravije dosta od majčinog mleka, i hvala Bogu bolje napreduje.\nPo meni svaka žena koja ima mleko trebalo bi da doji svoje dete i da tim učini svoje dete zdravijim 😊


Dan online - Podgoricom: - 2019-10-18\nPodgoricom - datum: 2019-10-17 IZ LOVAČKE ORGANIZACIJE „PODGORICA” PORUČUJU Subotom dozvoljen lov na štetočine\nLov subotom dozvoljen je isključivo na štetočine, to jeste na divljač koja pravi štetu u lovištu, saopšteno je iz Lovačke organizacije „Podgorica”.\nTo znači da je subotom dozvoljen lov na divlju svinju, vuka, lisicu, jazavca, divlju mačku, lasicu, kunu bjelicu, kunu zlaticu, šakala, tvora, svraku i vranu.\n– Po odluci upravnog odbora svaka lovačka grupa koja lovi subotom, mora imati pismenu saglasnost lovačke organizacije, a koju dobija vođa grupe. Vođa grupe je dužan da svakog ponedjeljka ili utorka podnese izvještaj o vrsti i broju odstrijeljene divljači. Ukoliko vođa grupe ne podnese izvještaj u predviđenom roku, dozvola za lov subotom prestaje da važi za tu lovačku grupu – saopšteno je iz Lovačke organizacije Podgorica. N.S.\nU Podgorici smanjili broj taksi vozila za 96\nOdbornici o stipendijama\nSvijet novih mogućnosti\nDPS bi za sebe firme sa profitom\nZa obnovu krova 30.000\nSlave Dan škole\nSuhomesnati paketi u ratama\nPlan za dio centra grada\nBorbu će nastaviti okupljanjem i molitvom\nTraže da se Velji put vrati u planove razvoja\nOpomena odborniku bez pravnog utemeljenja\nPrivatne parcele nisu biznis zone\nFormiraju savjet za razvoj lokalne samouprave\nSubotom dozvoljen lov na štetočine


Mischwasche+ na srpskom jeziku - Prevoditelj\nPrimjeri prijevoda - kupus - nIVELACIJA+TERENA - erkennen - Tečno - Avira - škrob - Zova - precios - internship - izpeljave - MOTHER?! - Satrica - BREAK+OUT+OF - hidrpodizaci - Imas+li+curu? - Skobalj+riba - cao - nacija - otkup+gljiva - kona - aptecnaja+romaska - precios - radost - grb republike irske - voinic - Ваша+драга+Валентина - vaterpolo - živi+u+miamiju - Gedore - flagship - dtore - topal - plonk - PARENJE - Mak - grb republike irske - Medow - kreatinofosfat - 876 - sta+je+slatka+pavlaka - hvala+kćeri+kćer+sin - mjerilo+za+električnu+energiju - kalendar+engleski - poblastilo - Anatomija - grbavi čupavac - Čvoka - ožemanje - glavne strane svijeta - skateboard - svanuće


Mitovi o celulitu - She\nNaslovnica / Ljepota / Beauty report / Mitovi o celulitu\nObjavio 11.03.2011. S.P. u Beauty report\n'Masni jastučići', 'narančina kora', neprijatelj broj jedan svake žene – celulit zapravo je posljedica nepotpunog izlučivanja toksina koji se zadržavaju u tijelu, što sprečava normalan optok krvi i limfe koji odvode otpadne vode iz tkiva. One se počinju nagomilavati, a vezivno tkivo se zasiti tekućinom koja se nakon nekog vremena zgusne i stvrdne stvarajući tako džepove koji nadalje formiraju površinske deformacije kože.\nKako je celulit zapravo posljedica pretjeranog povećanja volumena stanica masnog tkiva i nalazi se u hipodermisu, odnosno u dubljim dijelovima kože, ima tendenciju povećavanja, jer se masne stanice volumenom povećavaju kako bi se povećao i volumen uskladištenja. Celulit je popraćen oštećenjem okolnog tkiva koje postaje neelastično, što pak dovodi do površinskih deformacija kože.\nCelulit se najčešće stvara na stražnjici, bokovima, bedrima, nadlakticama i trbuhu, a sklone su mu i mršave žene. Istraživanja su pokazala da 90% žena ima problema s "narančinom korom", od kojih su 32% idealne težine. Što onda uzrokuje celulit, kako ga možemo spriječiti ako smo jedna od onih rijetkih sretnica koja se s njim dosad nije susrela i što možemo učiniti kako bismo ga iskorijenili?\nCelulit nastaje zbog niza faktora koji djeluju zajedno. Najbitniji od njih su hormonski čimbenici, stres, genetika, loša prehrana, pušenje, sjedilački način života, pa čak i odjeća. Hormoni igraju važnu ulogu u razvoju celulita. Mnogi vjeruju da su estrogen, inzulin, noradrenalin i prolaktin dio procesa nastanka celulita, ali ga se nije moguće riješiti primjenom hormonske terapije. Ljudi koji u svojoj prehrani imaju previše masnoća, ugljikohidrata i soli, a premalo vlakana obično imaju problema s celulitom. Preusko donje rublje koji ograničava protok krvi također može doprinijeti razvitku celulita.\nCelulit se pojavljuje u nekoliko oblika, pa je razvijena i tipologija, jer svaki od njih zahtjeva poseban pristup prilikom planiranja strategije za njegovo rješavanje. Obično se dijeli na tri stupnja.\nPrvi stupanj nema nikakve kliničke simptome, ali se mikroskopskim pregledom stanica utvrđuju osnovne anatomske promjene. Drugi stupanj karakterizira bljedilo kože, niža temperatura i smanjena elastičnost kože, a celulit je vidljiv na opip. Kod trećeg stupnja vidljive su, uz simptome koji se pojavljuju i u 2. stupnju, promjene na koži (omražena narančina kora).\nO celulitu se toliko rečenica ispisalo da su se kroz godine pojavile i neke informacije koje su se uvriježile kao istinite, a znanost je dokazala da nisu. Vrijeme je da vam razbijemo 6 najčešćih mitova i zabluda o celulitu.\n1. Celulit imaju samo žene\n"Zašto muškarci nemaju celulit? Jer je to ruuužno!" Ovaj vic nema smisla jer ni muškarci nisu pošteđeni ove pošasti, samo se njima celulit skuplja na drugim mjestima – na trbuhu, grudima i vratu.\n2. Samo debele žene imaju celulit\nVeć smo spomenuli – 32% mršavih žena pati od celulita. Iako debljina ne znači nužno pojavu celulita, ona ipak može biti jedan od predisponirajućih faktora.\n3. Celulit je samo mast\n4. Unošenje mnogo vode u tijelo uklanja celulit\nDehidrirani smo i više nego što mislite, pa voda koju pijemo tijekom dana uopće ne dopire do naše kože, već je iskoriste drugi organi. Ipak, za normalno funkcioniranje organizma potrebna je minimalno litra i pol vode dnevno, stoga ne zaboravit na nju.\n5. Liposukcija je najbolje rješenje\nLiposukcija je estetski operativni zahvat kojim se odstranjuju, odnosno isisavanju nepoželjne naslage sala smještene odmah ispod kože, zbog čega dio tijela zahvaćen celulitom može izgledati još gore. Ona je samo privremeno rješenje za uklanjanje celulita koji se vraća ukoliko ne promijenimo navike.\n6. Dijetom i vježbanjem možemo iskorijeniti celulit\nCelulit nije masnoća poput svake druge tjelesne masnoće. Zarobljen je u vezivnom tkivu i stoga na njega ne utječe metabolizam. Osim toga, izgladnjivanjem ionako nećete svome tijelu učiniti uslugu. Pretjerano vježbanje također može biti kontraproduktivno. Vježbanje u teretani može izazvati pogoršanje celulita, pogotovo na bedrima i stražnjici zbog velikih mišića na toj regiji.\nNakon svega, ostaje nam pitanje – možemo li nešto učiniti da se riješimo tih prokletih, upornih naslaga?\nU sljedeća dva članka saznajte više o preparatima i tretmanima, kao i o pravilnoj anticelulitnoj ishrani i aktivnostima koje zbilja djeluju na redukciju celulita.


Općina Trnovo: Bjelašnici je mjesto u evropskom vrhu | INS\nIstiču da se olimpijska planina Bjelašnica, u općini Trnovo, nalazi među tri skijališta u Bosni i Hercegovini koja zadovoljavaju tehničke uslove za održavanje velikih takmičenja, zajedno sa Jahorinom i Ravnom Planinom, prenosi Fena.\n- Aktivnosti koje Skijaški savez Bosne i Hercegovine provodi su značajne ne samo na promociji skijaškog sporta u Bosni i Hercegovini, već i prirodnih ljepota naše države, među kojima značajno mjesto zauzimaju i olimpijske planine - navodi se u saopćenju Općine Trnovo koju prenosi Pres Centra za promociju olimpijskih planina.\n- Smatramo da će Bjelašnica u perspektivi imati prepoznatljivo mjesto među poznatim skijalištima širom Evrope kao što su švicarski Wengen, austrijski Kitzbuehel, francuski Chamonix, te Krvavac (Slovenija), Sella Nevea (Italija), St. Moritz (Švicarska), Saalbach (Austrija) – navodi se u saopćenju.


Od posledica KOVID-19 umrlo je još 467 ljudi, a ova bolest bila je uzročnik smrti u 20.160 slučajeva do sada, prenela je agencija Rojters.\nNakon ublažavanja mera karantina koje su bile na snazi tokom skoro dva meseca, Indija se, kao i mnoge druge zemlje širom sveta, suočila sa porastom broja zaraženih korona virusom.\nZbog toga je Indija u ponedeljak zauzela treće mesto u svetu po broju obolelih od KOVID-19, na kome se do sada nalazila Rusija, iza Sjedinjenih Država i Brazila.\nStopa smrtnosti na 10.000 ljudi u Indiji je i dalje niska i iznosi 0,15 odsto, što je znatno manje od 3,97 odsto u SAD i 6,65 odsto u Velikoj Britaniji.\nIndijski zvaničnici, međutim, strepe da bi u narednih nekoliko nedelja broj umrlih od posledica KOVID-19 u ovoj zemlji mogao da zabeleži značajan porast.\nU prvoj nedelji jula u Indiji je prosečan broj smrtnih slučajeva po danu iznosio 450, što je znatno više nego u prvoj nedelji juna, kada je taj broj iznosio 250, kao i u poređenju sa prvom nedeljom maja, kada je od KOVID-19 u proseku dnevno umirala 101 osoba.\nPROTEST U BRISELU Uhapšeno 300 demonstranata, vlada strahuje da se neredi iz Holandije presele u Belgiju\nJedna osoba povređena je danas u eksploziji u Zagrebu.


Deveta sednica Odbora za kulturu i informisanje\nČlanovi Odbora za kulturu i informisanje su većinom glasova, na sednici od 28. novembra, utvrdili liste kandidata za članove Saveta Regulatornog tela za elektronske medije, kao i liste organizacija koje zajedno čine jedinstvenog ovlašćenog predlagača, koje su predložili univerziteti akreditovani u Republici Srbiji, zajedničkim dogovorom, kao i udruženja čiji su ciljevi ostvarivanje slobode izražavanja i zaštita dece, zajedničkim dogovorom.\nOsma sednica Odbora za kulturu i informisanje\nNa sednici Odbora, održanoj 14. novembra, razmatrana je Informacija o radu Ministarstva kulture i informisanja za period jul – septembar 2016. godine.\nNa sednici, održanoj 2. novembra, Odbor je doneo Odluku o pokretanju postupka za predlaganje kandidata za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije koje predlaže ovlašćeni predlagač univerziteti akreditovani u Republici Srbiji, zajedničkim dogovorom.\nČlanovi Odbora za kulturu i informisanje su, na sednici od 22. septembra, obavili razgovor sa predloženim kandidatima za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije koje predlažu ovlašćeni predlagači, nadležni odbor Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine i udruženja izdavača elektronskih medija i udruženja novinara u Republici Srbiji.\nNa sednici Odbor za kulturu i informisanje, održanoj 9. septembra, utvrđena je lista kandidata za članove Saveta Regulatornog tela za elektronske medije, kao i liste organizacija koje zajedno čine jedinstvenog ovlašćenog predlagača.\nNa sednici Odbora za kulturu i informisanje, održanoj 28. jula, članovi Odbora su, pre početka rada, u dnevni red uvrstili novu tačku - razno. Na sednici je razmatrana Informacija o postupku za izbor kandidata za članove Programskog saveta Javne medijske ustanove Radio -televizija Srbije. Članovi Odbora odlučivali su o pokretanju postupka za predlaganje kandidata za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije koje predlaže ovlašćeni predlagač nadležni odbor Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine, kao i o pokretanju postupka za predlaganje kandidata za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije koje predlaže ovlašćeni predlagač udruženja izdavača elektronskih medija.\nOdbor za kulturu i informisanje održao je Prvu sednicu 6. jula 2016. godine, koju je, na osnovu člana 25. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, sazvala predsednica Narodne skupštine.


Bez obzira na to što im je poslodavac država, što imaju redovna i pristojna primanja, naučnici, istraživači, asistenti na fakultetima i doktori nauka nisu poželjni klijenti banaka, jer nemaju stalno zaposlenje.\nZa banku, oni su izjednačeni s klijentima koji rade na crno. U istoj situaciji su i oni kojima je poslodavac neko udruženje ili nevladina organizacija.\nJer, kada bismo svi bili klijenti po meri srpskih bankara, svi bismo imali stalni posao u jakoj firmi, koja nikada nije u blokadi, sa dobrom platom koja redovno leže na prepun račun. U tom slučaju svaka banka rado bi nam dala kredit.\n“Naučni sam saradnik istraživač na državnom fakultetu i angažovana sam na projektima. Iako oni traju po pet-šest godina, ja svake godine imam prekid u radnom stažu od mesec dana, pošto je takav ugovor.”\nUpravo zbog ove rupe u stažu ne mogu da dobijem nijedan kredit od banke. Ponudili su mi samo mogućnost gotovinskog zajma na 11 meseci, priča jedna Beograđanka, što govori da solidni prihodi godinama unazad nisu dovoljna garancija za otplatu kredita.\nTakva je poslovna politika banke, kaže kreditni savetnik u jednoj beogradskoj banci. Za bilo kakav zajam, morate da imate redovna primanja, stalan posao i to minimum šest meseci ako je reč o gotovinskom, odnosno godinu dana u istoj firmi ako konkurišete za stambeni kredit. Dalje, vaš poslodavac mora da posluje pozitivno, pogotovo ukoliko planirate da se zadužite na dugi rok.\nNa pitanje da li je bilo slučajeva da se odobri kredit klijentu zaposlenom u nekom neprofitnom udruženju koje nije “juče nastalo”, ipak odgovara potvrdno. To je više izuzetak nego pravilo. Pod uslovom da udruženje ima pozitivne završne račune i da klijent redovno prima zaradu, potrebne su, najčešće, i dodatne garancije, navodi on.\nBanka mi traži dodatne garancije da bi mi odobrila stambeni zajam, iako imam stalni posao, redovna primanja i već jedan stan u svom vlasništvu. I uz sve to, još je neizvesno da bi moj zahtev prošao njihov kreditni odbor, kaže K. L. iz Beograda, zaposlena u jednom neprofitnom udruženju.\nBanke će morati da promene svoj stav prema članovima civilnog društva. Mi nismo ništa lošiji klijenti od drugih ljudi koji rade u javnom ili privatnom sektoru i već su uveliko prezaduženi.\nPingback: Krediti bez stalnog zaposlenja - Bizlife.rs


David Guetta danas na Kalemegdanu – CLUBBING.RS\nDavid Guetta danas na Kalemegdanu\nJune 5, 2011 • No Comments •Najave\nFrancuski DJ i producent David Guetta nastupiće danas, 5. juna, u Baogradu na košarkaškim terenima kluba "Partizan" na Kalemegdanu, u okviru svoje evropske turneje.\nVišesatni događaj će otvoriti domaća grupa "Mistake-mistake" u 18 časova, posle kojih nastupaju Marko Milosavljević, producenti iz Francuske i Nemačke Arno Cost i Kurd Maverick, a nastup glavne zvezde programa, jednog od najpoznatjih imena klupske muzike današnjice, Davida Guette očekuje se oko ponoći, najavio je organizator.\nPosle turneje u Americi i dve iznenadne svirke u Las Vegasu, Gueta je gostovao na Ibici, u Barseloni, Parizu, Lincu i Stokholmu, a u Beograd stiže privatnim avionom.\nGuetta je nastupao u najvećim klubovima Njujorka, Bostona, Vašingtona i Sijetla, a bio je i u Kaliforniji, gde je snimio spot za najnoviji hit singl "Where Them Girls At” sa Nicki Minaj i grupom Flo Rida.\nNumera, koja je za kratko vreme postala hit na svetskim top listama, tako će dobiti i svoj video koji je sniman na različitim lokacijama u Los Anđelesu, a Guetta je najavio "ludi" spot, koji bi trebalo da se pojavi sredinom juna.\nAutor hitova "The world is mine", "Just a little more love", "When love takes over" i mnogih drugih, poznat je i po saradnji sa sadašnjim najvećim muzičkim zvezdama kao što su Rihanna, Lady Gaga, Madonna, Britney Spears i drugim.\nFrancuz po rođenju, Guetta je osamdesetih godina u Parizu počeo karijeru puštajući muziku po manjim klubovima, a tokom devedesetih je objavio i nekoliko samostalnih singlova.\nPrvi album ,”Just A Liittle More Love" je objavio 2001. godine, a sa tog albuma se osim naslovne pesme, kao hit izdvojila i pesma ,”Love Don't Let Me Go". Nakon solidnog komercijalnog uspeha prvog albuma, Guetta je 2004. godine objavio i drugi album ,”Guetta Blaster" sa koga je planetarni hit postala pesma ,”The World Is Mine" i po kojoj je Guetta i naprepoznatljiviji, a u 2007. godini je objavio album ,”Pop Life".\nUlaznice se mogu kupiti u tržnom centru “Ušće” na info pultu, na blagajni Beogradske arene i Doma Sindikata po ceni od 2.400 dinara.


Umetnici: Trgu Republike vratiti stari naziv | Novosti.RS\nUmetnici: Trgu Republike vratiti stari naziv\nčetvrtak, 03. 01. 2013. u 21:12\nUmetnici podržali inicijativu da se trg na kome se nalazi Narodno pozorište ponovo zove Pozorišni trg. Vraćanje imena omogućilo bi i stvaranje otvorenog teatra\nGRUPA pozorišnih umetnika uputila je Komisiji za imenovanje ulica i trgova Skupštine grada Beograda inicijativu da se sadašnjem Trgu Republike vrati raniji naziv - Pozorišni trg.\nU dopisu, koji je u ime predlagača uputio teatrolog Milovan Zdravković, navodi se da se značajna pozorišta svuda u svetu najčešće nalaze na trgovima u centru grada i za njih uređenom prostornom ambijentu. Primer je Boljšoj teatar u Moskvi i Bečka državna opera, koji se kao i naš najstariji teatar (Srpsko narodno pozorište u Novom Sadu) nalaze u srcu grada, na Pozorišnom trgu.\n- Narodno pozorište u Beogradu, nažalost, nema tu sreću. Činjenica je da se nalazi u jezgru grada, ali nema sređen i osmišljen urbanistički ambijent. Sa dve strane pozorište je okovano parkinzima (ulice Dositejeva i Braće Jugović), a s druge dve prometnim saobraćajnicama Vasine i Francuske ulice. Od 1945. godine ne poseduje ni svoj trg: političkom voljom dotašnji Pozorišni trg postaje Trg Republike, a političkim previranjima krajem prošlog veka za neke postaje Trg slobode - ističe Zdravković.\nU pismu se navodi i da savremene pozorišne tendencije iziskuju nove oblike umetničkog delanja (promocije, performanse, predstave na otvorenom, marketinške akcije) pa bi vraćanje starog naziva trgu podstaklo i osmišljavanje takvih projekata i nacionalnom teatru dalo novu funkciju - otvorenog pozorišta. Takođe, podseća se na činjenicu da se na ovom mestu nalaze i druge nacionalne i kulturne institucije: Narodni muzej, Pozorište "Boško Buha", Kulturni centar Beograda, Nacionalna galerija, pa i bioskop "Jadran". Tu su i dva značajna spomenika, Knezu Mihailu (prosvetitelju, osnivaču i patronu Narodnog pozorišta) i Branislavu Nišiću (velikom komediografu i upravniku nacionalnog teatra).\nSvojim potpisima inicijativu su podržali, između ostalih, dirigenti Dejan Savić (v. d. upravnika nacionalnog teatra) i Đorđe Pavlović, glumci Tanasije Uzunović, Ljiljana Blagojević, Miodrag Radovanović Mrgud, baletski igrači Konstantin Kostjukov i Ana Pavlović, operski pevači Miodrag Jovanović i Nikola Kitanovski, scenografi Miodrag Tabački i Geroslav Zarić, kao i četrdesetak drugih umetnika.\nODLAZAK ZORANA GAVRIĆA: Preminuo višegodišnji upravnik Muzeja savremene umetnosti\nISTORIČAR umetnosti, univerzitetski profesor i nekadašnji direktor Muzeja savremene umetnosti, Zoran Gavrić preminuo je 13. jula u Beoradu.\nPALA PRVA KLAPA "KOŠARA": U Leskovcu počelo snimanje filma o junacima koji su branili Srbiju\nPRVI kadrovi "Košara" napravljeni su u sredu u dvema kasarnama Vojske Srbije u Leskovcu, a nakon dugotrajnih priprema za početak snimanja, na šta je uticala i aktuelna epidemiloška situacija u zemlji.\nPodrska i od moje malenkosti.\nNa Novom Beogradu ima prostranih trgova, koji mogu da dobiju naviz Trg republike, naprimer ispred bivse zgrade Saveznog izvrsnog veca. Tamo se vec strani drzavnici zvanicno docekuju. Ali trg ispred Narodnog pozorista sa pravom treba da se preimenuje u svoje pravo i prvo ime - Pozorisni trg. Nisam javna licnost, ali nisam ni stranac. Srbin sam, rodjen sam u Srbiji, volim svoju zemlju, svoj glavni grad i svoj Pozorisni trg.\n@Miro Markovic - To ce uvek biti *kod konja* :)\n@Miro Markovic - Hajde da vratimo sve stare nazive ulica. Ali na one iz doba Obrenovica!\nA kako bi bilo da se - "sukladno" modernim, teatarskim i europskim "gibanjima" - pomenuti trg nazove: "Trg Olivera Frljića i Radeta Šeherbetdžije"... ili "Plac Biljane (raz)Srbljanović i Nenada Prokića"... ili "Trg Borke Pavićević i kulturnih dekontaminatora"... ili "Skver Kokana Mladenovića i Nikole Glumička"... ili "Piaca Miroslava i bejo'gradskih Krležijanaca"? Za kaj pa ne, prosim ljepo?!\nUmesto preimenovanja trgova i ulica na svakih par godina, možda bi bilo pametnija da počnemo da ih sređujemo.Naziv Trg republike je odomaćen i uobičajen među građanima, tako da novi (stari) naziv ne bi bio prihvaćen,kao što nije bio prihvaćen ni naziv Trg slobode. Svakako bi bilo pametnije da se,umesto menjanja naziva, trg sredi, da se uklone one ogromne žardinjere, glupa fontana u obliku DNK, da se pomeri autobus crvenog krsta, da se skloni sat Delta holdinga, da se trg poploča...\n@Dejan - Slažem se da je naziv manje bitan i da je suština u održavanju i poštovanju onoga što već imamo - da sutra neki novi političari i "kulturni" radnici ne bi menjali nazive prema svom nahođenju...\n@Dejan - Upravo! Ne znam odakle im ideja da se bave ovako trivijalnim stvarima dok trg izgleda tako kako izgleda. Ispucali asfalt, rupe dubine kao da tenkovi po njemu idu a ne pesaci, neugledni autobus uparkiran poprecno na sred trga, zardinjere bez cveca, otuzna fontana, spomenik knezu ciji je lik unisten korozijom da vise i ne znamo kome je spomenik pa ga zove narod po konju, nalepnice, grafiti i ostala ostecenja na koja niko ne obraca paznju. To su sve problemi cija sanacija ne kosta nista.\n*Уместо назива" Република Србија" увести званичан назив "Држава Србија".\nBilo bi mnogo pametnije kad bi gospoda koja su potpisala molbu za preimenovanje trga prvo podigli standarde izvodjenja predstava u Narodnom pozoristu pa kad srede stanje u svojoj maticnoj kuci onda da pocnu da sredjuju i stanje ispred kuce na trgu a ime trga je efemerna stvar. Ovako zapusteno pozoriste, zatvoren muzej, zapusten trg i samo ime trga im smeta... Nazdravlje!\n@mihailo - Gospoda samo rade svoj posao. U Vašem komentaru imamo zamenu teza, nije posao teatrologa i glumaca da sređuju Narodni muzej i sređuju trg. Ime trga nije efemerna stvar. Efemerna je za raznorazne govornike. Ima nas koji mislimo da taj trg zaista treba da nosi naziv Pozorišni trg. Ovo ime nije novo, već strara praksa koju treba vratiti.\nDivna ideja. Molim redakciju da nas uredno izveštava o ovoj inicijativi i da napiše gde se može potpisati peticija. Ne razumem ove koji komentarišu rad drugih službi, rupe na pločnicima i zapuštenost spomenika. Ljudi iz pozorišta samo rade svoj posao. Svi veliki teatri nalaze se na pozorisnim trgovima. Ovo je mali posao za komisiju za preimenovanje a veliki za kulturu.\n41 STRUČNA KOMISIJA EKONOMSKOG FAKULTETA DONELA ODLUKU: Profesorka Popović prisvojila 150 strana prevoda od pokojnog kolege


12 Februara, 2019 - mojusk.ba\nNajbolji bh. srednjoprugaš Zeničanin Amel Tuka pobijedio je večeras u utrci na 800 metara na mitingu u Ostravi (Češka) s vremenom 1:46.75. Tuka je na taj način ostvario četvrti najbolji dvoranski rezultat ove sezone u Evropi. Tuka je pobijedio ispred domaćeg takmičara Filipa Šnajdera, koji je trčao u vremenu 1:46.99.\nU petak je u Mostaru održan treći Rektorski forum jugoistočne Evrope, na kojem je učestvovao i Univerzitet u Bihaću na čelu sa prof.dr. Fadilom Islamovićem. Izabran je predsjedavajući i sekretarijat, ali je i potpisan akademski međuinstitucionalni sporazum, koji je od velikog značaja za bihaćki Univerzitet. Učešće je uzelo 25 univerziteta. Prvi je održan u Novom Sadu, drugi u Zagrebu, a nije isključeno da bihaćki Univerzitet bude domaćin jednog od njih. Islamović je dodao da će sljedeći susret biti u Podgorici krajem aprila ove godine, prenosi RTV USK. Izvor: RTV USK…\nSrbijanski carinici su na izlazu graničnog prijelaza Batrovci proteklog vikenda otkrili 7 migranata skrivenih u hladnjači koja je bila aktivna, hladeći tovar na -22 stepena. Migranti su otkriveni zahvaljujući carinskom skeneru koji je u tovaru detektovao ljudske siluete. Carinici su odmah otvorili tovar kamiona koji je sa Kosova prevozio smrznute maline za njemačko tržište i u njemu pronašli sedmoricu mladih Avganistanaca. Kad su otvorili hladnjaču, carinici su i sami osjetili hladnoću koja izbija iz tovara, pa je pravo čudo da su migranti nepovrijeđeni preživjeli ovaj pokušaj ilegalnog prelaska granice, prenosi…\nNova, tek izasla obrada: vokal – Leila Hrelja gitara, aranzman – Almir Aka Hukelić harmonika – Haris Kaltak studio – Amadeus ton majstor – Marin Mestrović kamera – Edin Ajanovic Hvala Leila na ukazanom povjerenju.. Aka\nNOVA predsjednica Kršćansko-demokratske unije (CDU) Annegret Kramp-Karrenbauer u slučaju novog vala izbjeglica ne bi postupila kao njezina prethodnica Angela Merkel, nego bi kao posljednju mogućnost zatvorila granice, javlja danas javni servis ARD. “Kao posljednja mogućnost, u slučaju da ostali mehanizmi zakažu, je zatvaranje granice. Mi ionako od posljednjeg ljeta, otkako je kancelarka s partnerima u Europi o tome postigla sporazum, imamo drukčiju situaciju”, rekla je Kramp-Karrenbauer opisujući dogovor Angele Merkel s EU partnerima o mogućnosti vraćanja izbjeglica s njemačke granice na temelju Dablinskog sporazuma po kojem je za izbjeglice odgovorna…


Précédent 1 ... 3 4 5 6 7 ... 75 Suivant\nSlovénie : le Parlement investit un gouvernement tourné vers la gauche\nMaruška Mileta @MaruskaMileta - 10 min\nRT @Zelenaakcija: 👏 Dosad smo prikupili 8.900 kn. Puno hvala svima koji su već donirali_e #zaNikoluTeslu - branitelja okoliša ! 💗 ➡ Upla…\nKonačni rezultati parlamentarnih izbora održanih u Srbiji 3. aprila i dalje nisu poznati. Razlog za to je što se… https://t.co/K08QEiZ8uA\nRT @NTenzer: Le niveau de cette phrase ! C'est la #Russie qui assassine des dizaines de milliers de personnes, envahit et veut anéantir un…


Preko struje do vode\nPreko struje do vode 01.Maj.2012, 20:54, Izvor: RTV 5\nGodinama unazad vodovodne pumpne stanice, koje pijaćom vodom snabdevaju domaćinstva u selima Ostrovica i Ravni Do, električnom energijom se napajaju iz preduzeća Kamenolom. Kako su dugovi za struju Kamenolomu rasli, I isključenja su bila učestala. Svako isključenje struje Kamenolomu značilo je i nestanak vode u selima Ostrovica i Ravni Do. Priključenje pumpne stanice na mrežu Elektrodistribucije >> Pročitaj celu vest na sajtu RTV 5 << trajno rešava ovaj problem. Dogovor svih strana je konačno postignut, radovi na postavljanju strujnih kablova su počeli i trebalo bi da budu završeni za nedelju dana . "Pre dve godine uključio sam se u rešavanje problema koji su meštani Ostrovice i Ravnog Dola imali sa vodosnabdevanjem. Uz zahvalnost svima koji su dali svoj doprinos u ovom poslu mogu da konstatujem da smo dato obećanje i ispunili", rekao je kandidat za poslanika Demokratske stranke Dušan Milisavljević. Kandidat DS-a za predsednika Gradske opštine Niška Banja, Aleksandar Mitić, rekao je da je nezamislivo da je ovakav problem uopšte mučio meštane punih 20 godina. On je obećao da će kao predsednik Gradske opštine Niška Banja resiti probleme vodosnabdevanja u svim selima na području opštine.\nOsim normalizacije vodosnabdevanja u selima Ostrovica i Ravni Do, počeli su i radovi na vodovodnoj mreži i u selu Jelašnici.\n01.Maj.201201.Maj.2012: Politika01.Maj.2012: RTV 5Dan pre: 30.Apr.2012Dan pre: PolitikaDan pre: RTV 5Dan posle: 02.Maj.2012Dan posle: PolitikaDan posle: RTV 5


Dan online - Srbija: - 2017-10-13\nSrbija - datum: 2017-10-12 ZAPAD ODGOVORIO HAŠIMU TAČIJU\nTači Ništa vam nijesmo obećavali EU, SAD i Velika Britanija su, prema pisanju tog lista, odbacile Tačijeve navode da je Specijalni sud za zločine tzv. OVK formiran pod njihovim pritiskom i da je s tim u vezi bilo neke „trgovine”\nDan nakon što je kosovski predsjednik žestko kritikovao međunarodnu zajednicu zbog neisupnjenih obećanja prema Kosovu, EU, SAD i Velika Britanija su ukazale na neuspjehe institucija u Prištini za koje je, kako kažu, odgovoran Hašim Tači, piše prištinska „Koha”.\nEU, SAD i Velika Britanija su, prema pisanju tog lista odbacile Tačijeve navode da je Specijalni sud za zločine tzv. OVK formiran pod njihovim pritiskom i da je s tim u vezi bilo neke „trgovine”. Ambasada Velike Britanije, naime, negirala je da je davala bilo kakva obećanja institucijama u Prištini u zamjenu za formiranje Specijalnog suda, a članstvo u međunarodnim organizacijama, kako navode, zavisi od specifičnih kriterijuma svake institucije.\nPortparolka Evropske komisije Maja Kocijančič izjavila je da evropska perspektiva Kosova zavisi od toga koliko brzo će Priština da sprovede reforme u oblasti vladavine prava i ekonomije. Dodala je i da dijalog Beograda i Prištine napreduje, ali i da Kosovo nema vremena za gubljenje. Ambasada SAD u Prištini je saopštila da će saradnja sa Specijalnim sudom ojačati međunarodnu poziciju Kosova i da ta zemlja podržava članstvo Kosova u međunarodnim organizacijama. Tači je, naime, dan ranije na predstavljanju izvještaja o tome kakva je percepcija građana Kosova, Albanaca i Srba, o Specijlnom sudu za ratne zločine OVK, koji su sačinile nevladine organizacije, izjavio je da je na formiranje tog suda pristao da bi održao strateško partnerstvo sa SAD, EU i NATO.\n– Pristao sam da vodim nepravičan istorijski proces prema Kosovu, uprkos masovnom političkom i građanskom mišljenju prema formiranju ovog suda – rekao je Tači i dodao da je Prištini s druge strane obećano da će, ako Specijalni sud bude formiran, ubrzo postati član Savjeta Evrope, da će dobiti viznu liberalizaciju, da će imati masovnu podršku za članstvo u Unesko, da će uspostaviti Oružane snage i dobiti nova priznanja kosovske nezavisnosti. Kosovo je, kazao je Tači, održalo riječ, osnovalo je Specijalni sud, ali međunarodna zajednica nije ispunila nijedno od svojih obećanja. Umjesto toga, ustvrdio je Tači, evropski put Prištine je sada otežan. Osnivanje Specijalnolnog suda je došlo kao međunarodna politička potreba, precizirao je Tači istakavši da Priština na to treba da gleda kao na prednost i priliku da se očisti od mrlja, prenijeli su mediji.\n– Kao predsjednik države, posvećen sam istini i pomirenju. Ali Specijalni sud će biti samo pravda u moru nepravde koja se desila na Kosovu. Pitanje je da li će donijeti istinu i da li će ovaj sud donijeti međuetničko pomirenje – upozorio je Tači i dodao da budući da je taj sud formiran samo za suđenje Albancima za zločine nad Srbima u međuvremenu, kako je rekao, „raste entuzijazam za Srbe i Srbiju”.\nTači je rekao da formianje Specijalnog suda znači i nepovjerenje prema Albancima, te da je odluka o osnivanju tog suda došla više kao politička potreba međunarodne zajednice, nego istinske pravde.\nDok je Tači kritikovao međunarodnu zajednicu zbog navodno neisupnjenih obećanja skup je napustio ambasador Velike Britanije u Prištini. Prema izvještaju nevladinih organizacija, koji je bio predmet ovog skupa, većina građana Kosova nije upoznata sa svrhom, mandatom i obimom djelovanja ovog suda. Specijalni sud je osnovan za zločine tzv. OVK nad Srbima u periodu od 1. januara 1998. godine do 31. decembra 2000. Rezultati ovog istraživanja su pokazala da albanska zajednica smatra da će optužnice biti selektivne i nepotpune, dok Srbi izražavaju nepovjerenje u tu pravosudnu instituciju. Više od dvije trećine, tačnije 69 odsto ispitanika srpske nacionalnosti vjeruje da je malo vjerovatno da će Specijalni sud za Kosovo donijeti pravdu za srpske žrtve, a čak 82.1 odsto ispitanika srpske nacionalnosti i skoro polovina ispitanika albanske nacionalnosti smatra da je ugrožena bezbjednost svjedoka koji će se naći pred Specijalnim sudom.\nPoginuo predsjednik opštine Tutin\nRusija koristi Srbiju kao piona\nBez SAD neće za pregovarački sto\nNišta vam nijesmo obećavali\nBeograd neće ukinuti potjernicu za Orićem\nErdogan želi jedinstvo u Srbiji\nŠešelju postavljaju zastupnika\nLegija traži da prisustvuje sahrani majke\nKosovo je održalo svoju riječ, a međunarodna zajednica nije, rekao je Tači, nakon čega je britanski ambasador napustio salu\nUhapšeno 13 carinika\nErdogana čuva 50 tjelohranitelja i 3.000 srpskih policajaca\nPremijerka nam nije vaspitačica\nSmeta mu ,,vijetnamka”, a ne smeta haos u MUP-u


Tema: Duhovnost i strah , smrtni strah\n29.10.2006., 14:38 #1\nPre nekog vremena mi dodje na pamet da je duhovnost nastala kad se stvorio strah da možemo nekim svojim delanjem da naudimo ili stvorimo neprijatelja.\nA onda se desi da mi iz čista mira upade trun u oko i setih se tipa koji je zbog toga izgubio oko ni kriv ni dužan eto na bulevaru....\nI shvatim koliko se čovek plaši nepredvidivog i neshvaćenog.\nDok je bio životinja ili dok to životinjski sagledava , onda se vadi na neznanje , slučajnosti , srećne ili nesrećne okolnosti.Ako uzmem pauka koji plete mrežu na novom mestu , neznanje ga sprečava da zna da je to novo mesto "neuspešno jer neće biti muva ni insekata" zbog mene. Bez nesrećne okolnosti da ga sredim po kratkom postupku.A takav je život.Fizički život, biološki tačnije.\nMožemo samo govoriti o boljim sistemima života , ali nikako o sigurnim sistemima kao što je pravda, božija pravda (razlikujem to od božijih zakona), sudbina....\nA strah od smrti stoji pa stoji.\nI onda je čovek pribegao drugoj sferi , duhovnoj.\nE tu je već manje iznenadjenja i više zašto-zato...\nTu čovekova istorija više zavisi od njegovih postupaka , pa je uzročnost veća ...\nIako i tu razvoj ličnosti i uopšte svega duhovnog ima itekako veze sa slučajnostima kao što su vremenski trenutak u kojem nailazite na datu pojavu , činjenicu , osobu....manje se primećuje zato što čovek sam i više usmerava svoj napredak , ali i sprečava pad......\nČim su manje mogućnosti za veliki pad , čovek je pod iluzijom da više utiče na tok stvari....\nFrikovi kontrole odmah zapadaju u apatiju , jer ako ne mogu da potpuno kontrolišu igru (posledica manije igranja kod dece tek će biti očigledna....) onda su odmah sva pravila dozvoljena....i tako puca i etika i moral i nivo i kultura i ostaje animalno.....\n(slučajno dotakoh uticaj igranja na jačanje animalnosti kod novih generacija)\nŠta da uradi čovek?\nStvorio je religiju , veru , reinkarnaciju, projekcije, hall of fame, sve od straha od smrti , a licem okrenut smrti a ne životu.....\nDa li je bog pogodjen ovakvim razmišljanjem ? Nije , jer većina veruje u njega iz straha , pa i iz straha od smrti i bolesti.....Malo njih stvarno veruje u njega kao nešto što je dar , kao i život....\nJer strah je veći .....iako je osnova svega.....\n29.10.2006., 15:53 #2\nRe: Duhovnost i strah , smrtni strah\nJes' da mi nije kristalno jasno šta je tema, ali ponoviću nešto što sam negde već napisala, mislim da dotiče temu.\nČovek koji istinski, ali zaista veruje (opet insistiram na tom izrazu), bez obzira na religiju, Crkvu ili čak životnu filozofiju, dakle koji je sasvim siguran da će ga posle poslednjeg izdisaja sačekati neki novi nivo postojanja (ovde je naročito značajno pomenuti ljude koji su se u životu ponašali po određenim obrascima, očekujući nagradu nakon smrti), takav čovek ne da ne treba da se plaši smrti, već treba da joj se raduje. To je vrlo prosta logika.\nA koliko vi znate ljudi koji nisu očajavali kada su saznali da su neizlečivo bolesni, tj. s bilo kom trenutku saznanja da neće još dugo...?\nOpet je u pitanju strah od nepoznatog, i ma koliko institucija ljudi stvorili koje će da ubede čoveka da nema čega da se plaši, biologija pobeđuje... Jer, biologija i jeste ono što smo mi. Duhovni deo, svest, da bi došla do izražaja, mora da se oslobodi telesnog, zato živimo i živećemo u neznanju. Sada, ne garantujem, ko zna šta ćemo otkriti u budućnosti, meditacija i ta čuda, neka operacija :shock:\nIpak, stvoreni smo da otkrijemo postojanje duhovnog tek kada postanemo duhovno.\nMislim da čovekov razum ne bi ni mogao podneti svest o postojanju sveta koji mu je nedostupan, niti bi mogao sebe da zamisli kako egzistira u njemu, bez očajanja, il igubitka razuma...\n29.10.2006., 16:04 #3\nA čovek je morao stvoriti sva ta čuda, jer traga za smislom, to je neizostavan period svakog života, pojedinačno, nekima traje i ceo život.\nKada pogledate iz daljine, sve ostalo je sitno.\nI dece ima na sve strane. Lepa su i divna, ali van svega toga, to su ljudi.\nSve što čovek može uraditi u životu sitno je naspram otkrića onoga što ga je poslalo da, bez njegove svesne volje, egzistira na ovom mestu, u ovom trenutku.\nMislim da deca nose neke informacije koje bi ljudima značajno koristile u nekim istraživanjima.\nAko je svest ono što nas sačinjava, duša ili nešto što nije ni energija ni materija, ili je ipak energija?, da li možete zamisliti sebe kao sebe, bez biološkog dela, da li biste prihvatili takvog sebe? Neminovno, mi umiremo.\nNaše postojanje, dakle, prestaje, to više nismo mi. Postajemo deo neke energije koja je više opšta, nego naša.\nNe znam da li su ljudi u stanju to da prihvate.\nIli se jednostavno osušimo, a sve informacije koje su sačinjavale nas kao takve, postanu hrana za crve.\nAko polupate hard disk, jedan deo vašeg PC-a se izgubio...\nAko promenite procesor, on može ostati isti, klon...\nPoslednji put ažurirao/la Lexa : 29.10.2006. u 16:07\n29.10.2006., 16:08 #4\nOva tema iliti post zaista ima smisla.Naravno da je strah u suštini pokretačka snaga..Dakle ,duhovnost je nastala kao posledica straha.Ono što me rastužuje je da čoveka u stvari vode primarni instinkti i da se duhovnost koristi kao odbrambeni mehanizam.Želela bih da verujem da je čovečanstvo nešto više od toga ali...Da li je to strah od nepoznatog, nepredvidivog ili nešto treće...Da li je strah ekvivalent za neznanje,a duhovnost samo maska...\n29.10.2006., 16:41 #5\nHocete da kazete da je covek dobar samo kad nema prilike da bude los? Pa ja zelim da verujem da je drugacije iako to jeste cesto slucaj, ali verujem da ima ljudi koji na taj nacin nauce kako je tesko misliti i koliko truda treba da bi se nesto postiglo, pa onda mozda postaju manje strogi!\n29.10.2006., 16:50 #6\nJa bih pre rekla da je loš kada nema prilike da bude dobar...\nKada malko zverneš po ovim Internet aktivnim likovima, postaje ti jasno da je jedino bitno da upadne u oko. Ljudi vape za pažnjom.\n29.10.2006., 16:59 #7\nPa dobro...ja se slazem...ali isto tako mislim da je ok biti zeljan paznje jer to znaci da nesto osecas zelis paznju da ne kazem ljubav drugih...mislim da je to odvojeno od ovog biti dobar i retki su oni koji to mogu. Mislim da je pitanje u retkosti ako sam jasna. Vecina obicno ne varedi mnogo ali onda ododje onaj jedan u 1000 koji je nesto uspeo da uradi kako treba. U sustini svi zelimo isto i uglavnom svi se plasimo slicnih stvari...pitanje je sta ko radi s tim strahovima. Ima jedna mudrost hi hi koja kaze nije hrabar onaj koji se niceg ne boji vec onaj koji se boji a ipak radi ono cega se plasi lepo sam to parafrazirala ali poenta je jasna.....nadam se!\n29.10.2006., 17:08 #8\nLjudi itekako vape za pažnjom.To bi takođe mogla da bude posledica straha.Takozvani strah od samoće..\n29.10.2006., 17:18 #9\nČovek koji istinski, ali zaista veruje (opet insistiram na tom izrazu), bez obzira na religiju, Crkvu ili čak životnu filozofiju, dakle koji je sasvim siguran da će ga posle poslednjeg izdisaja sačekati neki novi nivo postojanja (ovde je naročito značajno pomenuti ljude koji su se u životu ponašali po određenim obrascima, očekujući nagradu nakon smrti), takav čovek ne da ne treba da se plaši smrti, već treba da joj se raduje. To je vrlo prosta logika....\nOvo je po mojim saznanjima hrišćanstva jeres....\nČovek treba da se raduje životu, a ne plaši smrti to je vera.\nKad dodje taj trenutak onda ga treba prihvatiti kao neminovan.\nNigde radovanje smrti.\nNigde radovanje žrtvi i samožrtvovanju , čak i kada se to čini.\nJedini čin samožrtvovanja koji ja lično razumem a da je direktno ( a ne posledično) odlazak u smrt je rešenost staraca da kada su jako bolesni i ne mogu više sami da se održavaju a da ne nanose bol deci prestanu da jedu. I "samrt" traje sedam dana obično i nastupa upala pluća i kraj.\n29.10.2006., 17:22 #10\nsenk@ se poziva na stare mudrace koji kazu da su ljudi smislili kontrast dobro/lose.za boga je sve dobro.strah?pre bih rekao nemoc...svaki put kad uspemo da izadjemo na kraj sa situacijom,ne poznajemo visu silu,u suprotnom pozvacemo se na nju.vecina filozofa je to radila,kao i nauka,pritisnuti o zid oko dokaza prvog pokretaca,vracali su se na boga...postoji lacac ishrane,ali mi ,ljudi obdareni razumom ponasamo se gore od zivotinja.kao da je neko stavio klip u tocak vremena ,a mi stali na pola puta nase evolucije...\n29.10.2006., 17:27 #11\nŠta ako je ovo naš vrhunac?Šta ako je ovo kraj..\n29.10.2006., 17:29 #12\nPatak, nisam govorila o veri, već o ljudskoj psihi. Uzmimo hrišćanina... Nisam pisala ovako jer se moderatori ježe pomena, ali kako pričati o filozofiji bez upleta religije, zaboga?\nAko neko zaista, sasvim i istinski veruje u sve ono što kaže Crkva, onda njegova podsvest mora da se raduje smrti. Da li je to jeres ili ne, nije bitno u ovom momentu.\nAko je ceo život posvetio svom odlasku u raj, a šta bi bio raj? Nešto toliko lepo da naš razum ne može još ni da shvati tu lepotu... Ja bih se tome radovala.\nZaključak, istinski, pravi, najiskreniji vernik - ne postoji. :shock:\nIli postoji, ali se retko oglašava.\n29.10.2006., 17:32 #13\nA ovo je baš usko vezano za temu. Strah od nepoznatog sprečava nas da se radujemo smrti. Ili da je se, makar, ne plašimo. Moramo je se plašiti.\nDa li su ljudi licemeri?\n29.10.2006., 17:35 #14\nOsim toga trebao bi da se raduje i smrti svojih najbližih.Upravo to nije slučaj...\n29.10.2006., 18:09 #15\nRazmišljao sam da li je strah od smrti , loših dogadjaja, nemogućnost kontrolisanja dogadjaja ili nemoć slabost....\nI nije ništa drugo do straha, pa da li od smrti ili od teških posledica , ali ne u smislu nemoć slabost.....Iako su tada najglasniji , a posao je odradjen mnogo pre.....\n29.10.2006., 18:25 #16\nno sta je strah od bilo cega do nemoci?zar ne mastamo da budemo besmrtni,dizemo tone teskih stvari,i izvodimo najrazlicitija cudesa,sve na granici paranormalnog...kako nemamo tu moc da stvorimo savrsenog coveka...plus emotivno u nama...razmislimo o tome...\n29.10.2006., 18:31 #17\nkraj? senk@ ne misli tako...opet moramo da sagledamo stav i iz nekog drugog ugla,Nice je pozavao\nna nadcoveka,ali ne onog koga su izvukli iz njegove kovanice,vec misaonog bica,okrenutog ka daljem i kvalitetnijem razvitku\n29.10.2006., 18:51 #18\nJa ne maštam nešto što mi ne treba....ili što će mi dosaditi posle dva puta....\n29.10.2006., 18:52 #19\nOmašila si u vezi smisla života...prvo ta lekcija pa ova o strahu i duhovnosti.....\n29.10.2006., 20:20 #20\nda li je senk@ omasila? ili su nasi opazaji razliciti? kao npr senk@ je nesto neutralno,i u ovom kontekstu nema veze sa imenom...\n29.10.2006., 21:13 #21\n30.10.2006., 08:14 #22\nstrah ima i svoje pozitivne strane\nnpr. da se ne plasim smrti ja bih vozio auto najbrze sto mogu (jer volim brzinu) cak i po snegu i ledu a time bi verovatno ugrozio i ostale ucesnike u saobracaju , sto znaci strah me sprecava da cinim gluposti\n30.10.2006., 10:24 #23\nOvo nije tema o strahu , vec da li je duhovnost samo tvorevina straha , projekcija i vizija , idealizacija i iluzija....\n30.10.2006., 12:13 #24\nUvek je bilo to pitanje, ateisti su to chesto nametali... Kao, duhovnost i vera u Boga (mada ovo dvoje nije uslovno vezano) je samo strah i mi smo to sve smislili da se uteshimo... dok su nevernici videli istinu i svetlost. I sve to tako ide, nikoga zaista nije briga shta ateisti imaju da kazu a oni i dalje blebecu kao mala deca pokushavajuci da nam dokazu da greshimo. Sve ovo ne mora striktno biti vezano za religiju, mada kada prichamo o duhu nekako je bezveze ne ukljuchiti i to, jer ne vidim sa koje (filozofske/religijske) pozicije se krece ova tema. Ljudska radoznolost bi trebalo da bude odredjenija.. Nismo vishe deca.\nTraziti duhovnost i postavljati takva pitanja znachi negirati samog sebe, shto je besmisleno tako da ne zelim ni da udovoljim takvim pitanjima. To bi bilo kao objashnjavati daltonisti boje. Useless.\n30.10.2006., 13:11 #25\n...Da li je strah ekvivalent za neznanje,a duhovnost samo maska...\n[QUOTE=NevenaBGD] Hocete da kazete da je covek dobar samo kad nema prilike da bude los? /QUOTE]\n[QUOTE=Lexa] Ja bih pre rekla da je loš kada nema prilike da bude dobar... /QUOTE]\nCovjek je los zato sto ne zna (sa sigurnoscu) da je bolje biti dobar. Duhovnost pomaze covjeku da skine masku neznanja.


Pantheon X Hosting\nWiFi za poslovne korisnike Ostale usluge\nmts TV u Vašoj kancelariji i poslovnom prostoru\nmts TV u javnom prostoru\nIskoristite prednosti naše promocije i uz novi ugovor za Internet Max 20, 50, 100 dobijate i:\nJedinstvena ponuda na tržištu – Internet bez prekida i smetnji!\nBrzina prenosaJednokratna naknada Mesečna naknada-Ugovor na 24 meseca\ndo 100/2 Mb/s\ndo 50/2 Mb/s\ndo 20/2 Mb/s\nNeograničen Internet Dinamička IP adresaWiFi modem i spliterJedan e-mail nalog (mailbox 1GB)+ SLA+ Instalacija opreme\nBez ugovorne obaveze Ugovorna obaveza 24 meseca\nBrzina do 10/1Mb/sJednokratna naknada 1,20 dinara\nNaruči 1.549,00 dinara Naruči Neograničen Internet Dinamička IP adresaWiFi modem i spliterJedan e-mail nalog (mailbox 1GB)\nDodatna usluga – Fiksna IP adresa Uz Internet Max možete uzeti dodatnu uslugu Fiksna IP adresa i koristiti u toku jednog meseca, uz mesečnu naknadu od 590 dinara.\nZa dodatne informacije obratite se Vašem menadžeru, pozovite Korisnički servis 0800 123 123 ili nam pošaljite e-mail\nZadužbina Ilije KolarcaAtletski savez SrbijeKošarkaški savez Srbije Dušan BorkovićJSD PartizanKK Crvena zvezda mtsFK PartizanFK Crvena zvezdaFK Radnički NišKK PartizanKK VršacKK Borac ČačakVK Crvena zvezdaEP u atletici u dvorani Podrška


Novi procesori za AMD Ugradnu G-Serije platformu – Personal magazin\nNa “Embedded World-u”,AMD je danas objavio široku liniju novih proizvoda i alata za kupce ugradnih sistema. Ova ponuda obuhvata proizvode, softver, dizajn i podršku u prodaji, a takođe uključuje i…\nNa “Embedded World-u”,AMD je danas objavio široku liniju novih proizvoda i alata za kupce ugradnih sistema. Ova ponuda obuhvata proizvode, softver, dizajn i podršku u prodaji, a takođe uključuje i momentalnu dostupnost tri nova nisko-potrošna procesora za AMD Ugradnu G-Serije platformu, kao i nove smernice za sisteme i tehnologije u okviru AMD Fusion Partnerskog Programa namenjenog isporučiocima ugradnih sistema.\nNovi proizvodi AMD Ugradne G-Serije platforme\nDanas predstavljeni CPU-vi za AMD Ugradnu G-Serije platformu omogućavaju kreiranje duboko ugradnih ili “pozadinskih” sistema koji se koriste u okruženjima bez ekrana, monitora ili uređaja za pristup i koji ne zahtevaju grafičko okruženje da bi iskoristili sve prednosti novih “Bobcat” CPU jezgara.\nOvi novi procesori su dostupni u 5W i 18W potrošnje, verzijama i pružaju skup naprednih računarskih opcija koje nisu dostupne u konkurenckim x86 rešenjima, uključujući izvršavanje van-poretka, visoko preformansnu jedinicu za izračunavanje u pogretnom zarezu, potunu 64-bitnu podršku i vise-jezgarne opcije.\n“Mi znamo da revolucionarni AMD Ugradne G-Serije APU-ovi odgovaraju potrebama novog trenda za komponentama visokih video performansi novih ugradinih sistema, ali i dalje ostaje osnovno tržište koje može imati koristi od samostalne “Bobcat”– CPU jedinice i mi reagujemo na tu vrstu potrebe,” kaže Badi Broiker (Buddy Broeker), direktor, Ugradnih Sistema u AMD-u. “Od kritičnog značaja je pružanje podrške našim kupcima ugradnih sistema, ne samo sa širokom ponudom najboljih mogućih x86 platformskih rešenja, nego i sa celokupnim ekosistemom koji im je neophodan za dizajniranje i razvoj najrazličitijih ugradnih sistema. Zbog toga AMD Fusion Partnerski Program, kao i naša podrška coreboot-u i novom sistemu skladištenja RDK predstavljaju značajan razvoj u pružanju sveobuhvatne ponude ugradnih sistema.”\n“Uspeh na današnjem tržištu ugradnih sistema zavisi ne samo od kvaliteta proizvoda i rešenja. Da bi se postigao istinski uspeh, neophodan je ceo ekosistem sačinjen od podržke za dizajn sistema, razvoja softvera, kao i partnerstvo u prodaji i marketingu,” kaže Dejvid Kenjon (David Kenyon), korporativni potpredsednik, Sveckog Kanalnog Marketinga, u AMD-u. “Današnje tržište označava veliki preokret u AMD-ovom Ugradnih Rešenja poslu, i poslu naših partnera na ugradnim rešenjima. Proširenjem AMD Fusion Partnerskog Programa na naše partnere ugradnih sistema, njima se pružaju alati, obuka i tehnički resursi kako bi im se pomoglo u postizanju uspeha na današnjem veoma konkurentnom tržištu.”\nPordška za referentnin dizajn skladišnog sistema\nNa pordučju podrške za dizan,AMD Ugradna Rešenja obuhvataju opširan Referentnog Dizana Paket (RDK) kojim se smanjuje vreme potrebno za razvoj i dizajn skladišnih i midia servera namenjenih malim i srednjim preduzećima i kućnim kancelarijama. SMB/SOHO skladišni RDK poseduje u potunosti testiranu šemu i izgled izvornih fajlova kojima se kompanijama omogućava da se fokusiraju na kreiranje različitih rešenja koja zadovoljavaju potrebe njihovih klijenata. Ono u potpunosti podržava dolazeći Microsoft Windows® Small Business Server 2011, kao i Linux, i baziran je na AMD Turion™ II Neo i AMD Athlon™ II Neo procesorima sa AMD SR5650 čipsetom. Referentni dizajn podržava ECC memoriju, RAID, i do četiri SATA drajva za system koji pruža lak pristup i zaštitu poslovno-kritičnih podataka na mreži.\n“Mi pozdravljamo AMD-ovu podršku Windows Small Business Server 2011 i njihovu dalju podršku Windows Home Server-u,” kaže Kevin Kejn (Kevin Kean), Generalni Menadžer, Microsoft Windows Server i Klaud Divizije. “AMD-ova platforma i dizajn paketi omogućavaju našim zajedničkim OEM i ugradnih sistema, partnerima da brzo razviju SMB- i korisnikom-ciljane Windows Server proizvode.”\nDemonstrirajući veliku podršku zajednici proizvođača ugradnih sistema AMD je objavio izvorni kod za coreboot, otvorenog-koda BIOS opciju koja inicijalizuje hardver i sadrži logiku za podizanje sistema baziranih na Microsoft Windows® i Linux operativnim sistemima i koja je jako bitna za mnoge ugradne sisteme bazirane na vlasničkim i ne tradicionalnim operativnim sistemima.\n“Pružanje izvornog koda za AMD Ugradnu G-Serije platformu je veliki korak za coreboot projkat,” kaže Mark Džons (Marc Jones), coreboot programmer u Sage Electronic Engineering-u. “AMD je prepoznao ulogu otvorenog koda u rastućem tržištu ugradnih sistema i zbog toga pruža do sada neviđenu podršku, i to samo nekoliko nedelja po inicijalnom predstavljanu novih revolucionarnih APU-ova.\nNovi procesori za AMD Ugradnu G-Serije platformu was last modified: March 1st, 2011 by Redakcija\nASUS lansirao matične ploče sa novom B3 revizijom


Modeliranje ukupnoga neutronskoga faktora nakupljanja metodom potpornih vektora | Nacionalni repozitorij disertacija i znanstvenih magistarskih radova\nZagreb: Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva, 2018. urn:nbn:hr:168:517234\nDučkić, P. (2018). 'Modeliranje ukupnoga neutronskoga faktora nakupljanja metodom potpornih vektora', Disertacija, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva, citirano: 19.09.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:517234\nDučkić P. Modeliranje ukupnoga neutronskoga faktora nakupljanja metodom potpornih vektora [Disertacija]. Zagreb: Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva; 2018 [pristupljeno 19.09.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:517234


Beldocs se zbog korone iz maja preselio u septembar - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Beldocs se zbog korone iz maja preselio u septembar\nDanas Online01.06.2020. 12:58\nPored filma “Govori da bih te video” koji će otvoriti ovogodišnji Beldocs nakon uspešnih nastupa na festivalima IDFA, Dok.fest Minhen i Doc Fortnight u Njujorškom muzeju MoMA, na programu Beldocsa naći će se i drugi najznačajniji ovogodišnji naslovi dokumentarnog filma.\nNa repertoaru će biti ostvarenja “Za Samu” Vad Al-Kateab i Edvarda Votsa i “Pećina” Ferasa Fajada, koji su bili nominovani za Oskara.\nUz njih su i “Nestanak moje majke” Benjamina Barezea, nominovan za “evropskog Oskara”, “Radovi i dani (Taoko Šiođiri u slivu Šiotani) K.V Vintera i Andersa Edstrema, dobitnik glavne nagrade novog programa Berlinalea Encounters, “Besmrtna” Ksenije Okhapkine, dobitnik nagrade za najbolji dokumentarni film festivala u Karlovim Varima, “Godina otkrića”Luisa Ljopeza Karaska, dobitnika nagrade Tigar festivala u Roterdamu, “Zemlja je plava kao pomorandža” Irine Cilik, koji je ovenčan nagradom za najbolju režiju u selekciji svetskih dokumentaraca festivala Sandens.\nTrinaesto izdanje Međunarodnog festivala dokumentarnog filma Beldocs će se četvrti put zaredom održati uz podršku Evropske unije kroz program Kreativna Evropa MEDIA.\nOd 2015. godine kada je Srbija pristupila ovom programu, Udruženje Beldocs je ukupno 13 puta do sada dobilo podršku ovog programa za projekte: Beldocs međunarodni festival dokumentarnog filma (četiri puta), Beldocs Industry/Beldocs market (četiri puta), #europeanfilmchallenge (tri puta), i AVA Doc (dva puta).\nbeldocsDokumentarni filmFestivalFilmKorona virusBeograd\nKultura • 03.06.2021. 08:24\n„Brdo filmova“ u Motovunu