Omladina PSG: Studenti i profesori da stanu u odbranu svojih diploma\nVesti Autor:Beta27. okt. 201915:00 > 15:02\nOmladina Pokreta slobodnih građana organizovala je akciju "Mala galerija Sinišinog plagijata" o stavu stručne komisije Fakulteta organizacionih nauka o doktoratu ministra finansija Siniše Malog i tom prilikom pozvali studente i profesore "da stanu u odbranu svojih diploma".\nStojaković je kazala novinarima na početku akcije u Knez Mihailovoj ulici da je juče „isplivao“ dokument sa etičke komisije FON i ocenila kao „smešan predlog“ da se uputi javna opomena Malom, koji je, kako je kazala, „očigledno plagirao svoj doktorat“.\n„Mi smo se organizovali ovde da damo priliku građanima da pogledaju, da imaju uvid u njegovu doktorsku tezu, da pročitaju delove. Mi smo odvojili samo delove koje je on preveo sa engleskog jezika i to jako loše. Kada završe sa tim imaju priliku da glasaju da li smatraju da je doktorat plagijat ili ne“, kazala je ona.\nStojakovićeva je naglasila da je akcija pokrenuta sa porukom da, kako je kazala, „očekujemo i apeleujemo da do 4. novembra bude doneta odluka o plagijatu“ i dodala da, ukoliko se to ne desi, oni će nastviti da „upiru prstom u taj problem“ i ocenila da će tako moći samo „malo da se prolongira“, ali da „neće proći“.\nCentar za istraživačko novinarstvo došao je do izveštaja Etičke komisije FON o doktoratu Malog, nakon zasedanja u petak 25. oktobra, u kome se predlože da mu bude izrečena mera javne opomene zbog „postojanja elemenata neakademskog ponašanja u doktorskoj disertaciji“.\nDiplomadoktoratFONplagijatPokret slobodnih građanaPSGUniverzitet u Beogradu


Calls - Pozovite iz Board Series\nPozovite iz Board Series\nMožete da obavite direktne video pozive sa uređaja da biste kontaktirali nekoga ili pozvali sastanak. Možete da pretražujete i pozivate bilo koju osobu ili uređaj u vašoj organizaciji.\nKada koristite pretragu, rezultati prikazuju osobe i uređaje u vašoj organizaciji. Međutim, možete pozvati sve koji Webex tako što ćete otkucati puno ime ili bilo koji uređaj upisivanjem njegove pune SIP adrese. Više informacija o tome koga možete pozvati sa table potražite u članku Utvrđivanje Cisco Webex Calling mogućnosti .\nPolje za pretragu se automatski koristi sa nedavno korišćenim domenom kada upišete ime ili adresu.\nPretraživanje kataloga vraća najviše 100 stavki.\nObavite poziv iz kataloga\nOtvorite meni "Poziv" tako što ćete sa početnog ekrana izabrati stavku "Poziv".\nTapnite na stavku "Omiljene lokacije", "Nedavne" ili "Direktorijum".\nIzaberite kontakt i dodirnite zeleno dugme "Pozovi".\nUređivanje kontakta pre poziva\nIdite na opciju "Omiljene lokacije ", "Nedavne" ili "Direktorijum" i izaberite kontakt sa liste da biste otvorili meni "Poziv".\nTapnite na još (···· i Uredi i pozovi . Otvoriće se meka tastatura i možete izvršiti potrebne promene.\nKada uredite stavku, pritisnite zeleno dugme "Pozovi".\nPozovite sa imenom, brojem ili video adresom\nOtvorite meni "Poziv" tako što ćete izabrati stavku "Poziv" sa početnog ekrana i tapnuti na polje "Pretraži".\nOtvoriće se meka tastatura i možete otkucati ime, broj ili video adresu kontakta. Takođe možete uneti video adresu da biste se pridružili ili započeli planirani sastanak. Dodirnite zeleno dugme "Pozovi" da biste ga pozvali.\nNa početnom ekranu dodirnite pozovite.\nUpišite ime, adresu ili broj telefona osobe koju želite da pozovete. Izaberite kontakt sa padajuće liste predloga i dodirnite Pozovi .\nPristupite tastaturi: Tokom poziva dodirnite bilo gde na ekranu, a zatim dodirnite ikonu tastature na dnu ekrana. Ovo je potrebno ako morate da otkucate pin ili lozinku prilikom povezivanja sa SIP konferencijskim mostom ili telefonskim sistemom koji automatski radi.\nDodaj učesnike pozivu: Pritisnite taster Home i dodirnite stavku Osobe . Izaberite pozovite osobe na ovaj sastanak i unesite ime učesnika kojeg želite da dodate sastanku.\nKada budete spremni da završite poziv, dodirnite .


Slam Dunk Movie (4) – Bg-Anime\nNaziv: Slam Dunk: Hoero Basketman-damashii! Hanamichi to Rukawa no Atsuki Natsu\nAlternativni nazivi: SLAM DUNK 吠えろバスケットマン魂! 花道と流川の熱き夏\nIćiro Mizusaava, igrač iz Rukavine stare srednje škole dobija poslednju priliku da igra sa Rukavaom. Hanamići odlučuje da mu pomogne.\nbg-animeprevodSlam Dunk Movie (4)sprskisrpskom


Ključne Reči u Okviru Google Ads Kampanja — klarapelhe.rs\nKljučne Reči u Okviru Google Ads Kampanja\nU ovom tekstu bavićemo se analizom ključnih reči u okviru plaćenih Google Ads kampanja.\nDigitalni i tradicionalni vid marketinga imaju mnogo različitosti, ali ono što im je sigurno zajedničko jeste to što pokušavaju da pridobiju publiku i predstave joj određeni proizvod ili uslugu na najbolji mogući način. Jedan od najstarijih vidova promocije u okviru tradicionalnog marketinga jeste reklamiranje putem novina ili bilborda. Svrha ovih reklama jeste da se putem određenih slogana ili fraza prodobije pažnja ljudi kako bi oni, u krajnjem cilju, postali kupci ili konzumenti onoga što im se nudi. Danas je ovaj vid marketinga na neki način prevaziđen jer su se pojavili novi kanali koji okupljaju mnogo veću publiku. Ovo se pre svega odnosi na internet koji, prema svetskim istraživanjima, dnevno koristi oko 3 milijardi ljudi širom sveta. Upravo iz ovog razloga je marketing na digitalnim kanalima postao izuzetno popularan, zbog čega se sve velike kompanije i brendovi odlučuju za promociju baš na ovaj način.\nNajbolji Načini za Istraživanje i Organizovanje Ključnih Reči\nPostoji višerazličitih metoda putem kojih je moguće reklamirati se na internetu, a među dva najpopularnija kanala za oglašavanje svakako spadaju društvene mreže i Google Ads (kao najpoznatija platforma za kreiranje oglasa). Google Ads oglasi su ono što u savremeno doba u velikoj meri zamenjuje tradicionalni vid reklamiranja. Kao što je to već pomenuto u prethodnom tekstu, ovi oglasi se u najvećoj meri baziraju na ključnim rečima pomoću kojih se targetira ciljna publika. Isto kao što slogani na bilbordima, novinskim ili televizijskim reklamama služe za privlačenje i animiranje publike, tako i ključne reči u okviru Google Ads-a pomažu da se dođe do potencijalnih kupaca ili korisnika usluga. Zbog toga je veoma važno pronaći one reči koje mogu doneti najbolje rezultate i posvetiti neko vreme njihovom istraživanju i organizovanju.\nKako bi se postigao željeni uspeh sa plaćenim oglasima na internetu, neophodno je započeti proces rada tako da se pređu svi bitni koraci za kreiranje kvalitetnih oglasa. Ovo pre svega podrazumeva ispitivanje našeg poslovanja i određivanje jasnih ciljeva koji se žele ostvariti. Zatim je bitno napraviti plan i odrediti koje kampanje će se koristiti, koji tip ključnih reči, koliko će novca biti uloženo u reklamu i slično. Na samom kraju bitno je organizovati celokupan rad uz kreiranje preciznog rasporeda aktivnosti.\nOno što oduzima najviše vremena na ovom putu jeste osmišljavanje i analiza ključnih reči koje će se koristiti u kampanjama. Ovaj deo posla možda nije najzanimljiviji, ali je u svakom slučaju veoma bitan, zbog čega se mora temeljno sprovesti. U tekstu koji se ticao osnovnih načina funkcionisanja Google Ads platforme, pomenuto je nekoliko izvora pomoću kojih je moguće doći do ideja vezanih za ključne reči. Na ovom mestu ćemo ponovo proći kroz najbitnije alate za istraživanje ključnih pojmova, uz objašnjenje različitih načina na koje se oni mogu najefikasnije iskoristiti:\nSpecijalizovani Alati za Istraživanje i Analizu Ključnih Reči\nPostoji više različitih alata koji se mogu koristiti u ovu svrhu, a neki od najpopularnijih jesu Google Keywords Planner, SEMRush, KWFinder, Soovle... Svaki od njih ima određene specifičnosti, ali ono što im je zajedničko jeste to što daju detaljne podatke o performansama pojedinačnih ključnih reči na osnovu čega se mogu odabrati one najadekvatnije. Preporuka je da se najpre napravi osnovna lista ključnih reči povezanih sa određenim proizvodom ili uslugom koja će se promovisati i da se istraži to u kolikoj se meri mesečno pretražuju, koliku konkurenciju imaju, koliko klikova potencijalno mogu da privuku i slično.\nOvi podaci nam pomogu pomoći da dobijemo jasnu sliku o tome kako da pravilno postavimo strategiju oglašavanja, kao i o tome u koje reči treba da uložimo veći, a u koje manji novac. Nakon što se analiziraju dobijeni rezultati, listu bi trebalo dopuniti dodatnim rečima koje alati za istraživanje reči preporučuju. Te preporuke su najčešće izvedene prema popularnosti, odnosno prema tome koliko se puta tokom meseca te reči pretražuju. One su uglavnom usko povezane sa terminima koji se već nalaze na našoj listi i predstavljaju samo njihovu bolju varijaciju (na primer, ukoliko na listi imamo termin prodaja računara u beogradu, preporuka koju možemo dobiti jeste računari u beogradu prodaja).\nNa slici ispod može se videti kako izgledaju rezultati pretrage u okviru Google Keywords Plannera nakon unošenja pomenute pretrage. Kao što se može primetiti, ispod termina koji je unet nalazi se lista novih ključnih reči koje se odnose na sličnu temu, a za svaku od njih je naveden i mesečni broj pretraga, konkurentnost, kao i preporučena cena jednog klika.\nNeki od alata za istraživanje (kao što je to SERP Checker) izlistavaju i sajtove prema njihovom rangiranju na pretraživačima za pojedinu ključnu reč, tako da u svakom trenutku možemo videti gde se naš sajt nalazi u odnosu na konkurenciju. Najbolji način za dobijanje efikasne liste reči jeste kombinovanjem rezultata i preporuka dobijenih sa različitih izvora. Na ovaj način se skraćuje posao istraživanja iz prostog razloga što se odmah dobijaju konkretne preporuke koje ubrzo mogu doneti vidljive rezultate.\nGoogle Sugestije i Related Pretrage\nVećina vas je prilikom unošenja određenog termina u Google pretrazi, verovatno primetila da se već nakon dva-tri slova izlistava spisak reči koje počinju na isti način. Taj spisak ustvari predstavlja termine koji se često pretražuju što je i razlog zašto nam ih Google preporučuje. Savetuje se da se na ove termine takođe obrati pažnja jer se među njima može kriti mnogo dobrih ideja za nove ključne reči. Osim ovoga, primetili ste da se, kada se izvrši pretraga određenog termina, na samom dnu Google pretrage mogu uočiti i related pretrage, odnosno oni pojmovi koje je algoritam prepoznao kao slične onima koje smo inicijalno pretraživali. Preporuka je da se i za ovaj izvor napravi zasebna lista potencijalnih ideja kako bi se analizom došlo do novih reči koje će se koristiti prilikom kreiranja Google Ads oglasa.\nOvo je veoma jednostavan i lak metod, ali ga mnogi često zaboravljaju ili čak uopšte i ne upotrebljavaju. Koristeći ove sugestije možemo pronaći termine koje se često pretražuju u našem regionu i oni mogu biti mnogo relevantniji od prvobitnih termina koje smo stavili na našu listu. Zbog toga savetujem da nikako ne izbegavate ovaj korak i da istražite sve preporuke i ideje koje vam Google daje. Između ostalog, ovo je i glavni kanal na kojem ćete plasirati oglase.\nJoš jedan efikasan način za pronalazak novih reči i ideja jeste analiza sajtova konkurencije. Iako se na sajtovima ne može pronaći precizna lista reči kao što je to slučaj sa drugim izvorima, ipak se mogu uočiti reči koje se često koriste i ponavljaju. Osim toga, dobra praksa je i da se posmatraju naslovi i podnaslovi tekstova na sajtu jer se oni često targetiraju i prlikom kreiranja oglasa. Svrha ovog istraživanja jeste da uočimo da li naši konkurenti koriste iste reči kao i mi i da na osnovu toga odlučimo koliko novca ćemo uložiti u reklamiranje i da li ćemo izvršiti modifikaciju određenih termina. Kako bismo kreirali uspešne oglase nužno je da znamo i ko su nam „protivnici“, odnosno da vidimo sa koliko ljudi se takmičimo na aukciji. Kada uočimo reči koje je konkurencija targetirala, onda možemo napraviti više varijacija tako da za pojedine pretrage steknemo veću šansu za prikazivanje našeg oglasa.\nNakon što se istraže rezultati sa različitih izvora, poželjno ih je svrstati i organizovati u Excel tabelama. Za svaki različit izvor treba napraviti zaseban sheet kako bi se u svakom trenutku znalo odakle dolaze podaci. Reči je poželjno kategorisati po njihovom tipu (o čemu će biti reči u poglavlju koje sledi), po broju mesečnih pretraga, po broju konkurencije, po generalnoj oceni koju su dobile od strane alata za istraživanje i slično. Na ovaj način je mnogo lakše odlučiti koliki će bid (odnosno suma novca) biti određen za odabranu ključnu reč. Prvo bi trebalo targetirati one reči koje su blisko povezane sa našim proizvodom ili uslugom, i u zavisnosti od njihove konkurentnosti, postaviti višu ili nižu cenu za jedan klik.\nPored ovoga, preporuka je da se napravi više varijacija vezanih za konkretnu frazu, da se izmeni red reči u njoj, da se ubace dodatne reči i slično. Prilikom osmišljavanja ključnih reči i termina bitno je dobro razmisliti o tome na koji bi način prosečan korisnik interneta pretraživao ono što mi imamo u ponudi. U praksi se može desiti i to da pretrage uključuju u sebe i neke slovne greške, permutovanje slova i slično, o čemu bi takođe trebalo voditi računa. Iako možda nije lako razumeti kako prosečan korisnik interneta razmišlja, uz alate koji služe za istraživanje ključnih reči mi na mnogo lakši i brži način možemo doći do ideja i različitih kombinacija.\nTipovi Ključnih Reči i Njihova Upotreba\nNakon što smo utvrdili koji su najbolji izvori za pronalazak adekvatnih ključnih reči, vreme je da pogledamo i to koji sve tipovi ključnih reči postoje i u kojim situacijama ih je najbolje upotrebljavati. Prilikom kreiranja oglasa u okviru Google Ads platforme, imamo mogućnost da biramo između različitih tipova ključnih reči, a ovaj izbor se prvenstveno odnosi na to koliko precizno želimo da ih targetiramo. U skladu sa ovim možemo da odredimo da li će se naš oglas prikazivati samo ukoliko korisnik bude pretraživao frazu identičnu onoj koju smo postavili ili će se pojavljivati i prilikom pretraga sličnih termina. Prema ovom kriterijumu ključne reči možemo podeliti na nekoliko načina:\nBroad match je tip ključnih reči koji, kao što mu i samo ime govori, uključuje u sebe široke varijacije i dozvoljava značajna odstupanja od prvobitno navedenih termina. To znači da će oglasi koji sadrže ovaj tip reči imati mogućnost da se prikazuju i onda kada korisnici budu pretraživali sinonime ili nešto drugačije termine.\nZa bolju ilustraciju ovog, kao i svakog narednog tipa ključnih reči, navešćemo po jedan primer. Zamislimo da oglašavamo prodaju kancelarijskih stolica. Ukoliko u okviru postavke našeg oglasa kao ključne reči odredimo, na primer izraz: prodaja kancelarijskih stolica, u tom slučaju će oglas biti prikazivan ne samo onim korisnicima koji budu tražili baš ovu frazu, već i onima koji budu pretraživali recimo termine poput: kancelarijske stolice cena, najbolje stolice za kancelariju, kancelarijska oprema i slično. Kao što se može primetiti, oglas se u ovom slučaju može prikazati prilikom relativno širokih pretraga koje uključuju pojmove koji su povezani sa kancelarijom i stolicama. Ovaj tip ključnih reči se, prilikom kreiranja oglasa u Google Ads kampanjama, postavlja tako što se zapisuje takav kakav jeste, bez ikakvog dodatnog simbola (iz kasnijih primera će se videti da se svi ostali tipovi ključnih reči zapisuju u okviru određenih simbola).\nBitno je napomenuti da se ključne reči u Google Ads-u postavljaju i definišu prilikom samog procesa kreiranja kampanja. Nakon što se odaberu željeni tipovi i vrste kampanja, odrede ad grupe i definiše budžet, pojavljuje se pravougaonik u koji je potrebno uneti sve ključne reči koje želimo da targetiramo našom oglasnom kampanjom. Sve navedene ključne reči će biti primenjene u okviru konkretne kampanje koju kreiramo i oglasi u okviru nje će se prikazivati samo ukoliko pretrage odgovaraju našim ključnim rečima. Ovaj proces je identičan prilikom postavljanja kako broad match, tako i svih ostalih tipova ključnih reči u okviru Google Ads platforme.\nNije preporučljivo da se broad match ključne reči koriste previše često iz jednostavnog razloga što daju veliki broj nerelevantnih klikova, ali i zbog toga što imaju najmanji Click through rate procenat. Sa druge strane, za razliku od drugih tipova ključnih reči, ovaj tip troši najmanje novca i zahteva najmanje vremensko ulaganje kada je u pitanju osmišljavanje ideja. Stoga je njega dobro koristiti u onim situacijama kada nam nije toliko bitno da privučemo realne kupce ili klijente na sajt, već onda kada primarno želimo da povećavamo vidljivost na internetu. Ovaj tip ključnih reči takođe može biti koristan za one koji se tek upoznaju sa procesom kreiranja plaćenih oglasa, a razlog je taj što će na ovaj način potrošiti manje novca i možda razviti neke interesantne ideje za nove ključne reči. U svim ostalim slučajevima preporuka je da se koriste drugi tipovi ključnih reči ili da se broad match kombinuje sa negativim match rečima (objašnjenje ovog tipa reči se nalazi ispod).\nBroad match modifier je tip reči koji je takođe prilično uopšten, ali kod kojeg je prisutno manje odstupanja od prvobitno određenih termina. To znači da će se oglasi koji sadrže ovaj tip ključnih reči prikazivati prilikom pretrage onih pojmova koji su veoma slični pojmovima koje smo mi odredili, a razlika može biti jedino u redosledu reči i u tome što je dozvoljeno da se neke druge reči nađu ispred ili iza definisanog termina.\nVratimo se na primer ključnih reči u frazi prodaja kancelarijskih stolica. Ukoliko bismo odredili da ove reči spadaju u broad match modifier tip, naš oglas bi se mogao prikazati i korisnicima koji bi pretraživali termine poput: stolice za kancelariju prodaja, prodaja stolica za kancelariju, prodaja kancelarijskih stolica u beogradu... Primetno je to da bi se u ovom slučaju oglas prikazao i prilikom pretraga termina sa drugačijim redosledom reči, ali i kod onih koji uključuju u sebe neku dodatnu reč (kao što je u našem primeru to ime grada). Ovaj tip ključnih reči se postavlja tako što se između reči stavlja simbol +, na primer: +prodaja +kancelarijskih +stolica. Ovim simbolom zapravo dajemo instrukciju da se naš oglas prikazuje samo ukoliko se pretražuju sve navedene reči.\nKao što je to slučaj i sa broad math tipom, i ovaj tip može doneti dosta nerelevantnih klikova jer će se oglas prikazati možda i onim korisnicima koji nisu zainteresovani za naš proizvod (jer, na primer, žive u drugom gradu). Broad match modifier reči troše manje novca od phrase i exact match reči i mogu generisati nove ideje, ali sa druge strane ne možemo očekivati da ćemo postići visok stepen efikasnosti ukoliko samo njih koristimo. U situacijama kada nam je bitan redosled reči unutar pretrage ili u slučaju kada želimo da povećamo prodaju proizvoda, broad match modifier posebno treba izbegavati. Početnici ih mogu koristiti za određeni vid probnih kampanja, a ukoliko se sa njima žele postići konkretniji rezultati, treba ih kombinovati sa negative match rečima kako bi se došlo do relevantnijih klikova.\nPhrase match tip ključnih reči je, za razliku od prethodno navedenih tipova, dosta precizniji i dozvoljava samo minimalna odstupanja. Oglasi koji targetiraju phrase match reči će se prikazati samo onim korisnicima koji budu pretraživali identičnu frazu koju smo mi postavili. Jedina varijacija koja je dozvoljena odnosi se na to da li je pre ili posle definisane fraze moguće pojavljivanje i drugih reči.\nSledeći primer koji smo navodili i ranije, ukoliko odredimo da naša ključna fraza u ovom tipu reči bude prodaja kancelarijskih stolica, u tom slučaju će naš oglas biti prikazan samo korisnicima koji budu pretraživali identičan termin ili onima koji budu dodavali reči pre ili posle ovog termina. Primer za to bi mogle biti pretrage kao što su: prodaja kancelarijskih stolica beograd, povoljna prodaja kancelarijskih stolica i slično. Kao što se može primeti, da bi se naš oglas prikazao korisnici moraju pretraživati identičnu frazu koju smo naveli, uz taj dodatak što je dozvoljeno preciziranje pretrage dodatnim rečima. Prilikom kreiranja oglasa u Google Ads-u ovaj tip ključnih reči se određuje tako što se fraza stavlja pod navodnicima, na primer: “prodaja kancelarijskih stolica“. Ovim simbolima govorimo da fraza navedena u okviru njih ne sme biti modifikovana.\nOvaj tip ključnih reči se u praksi veoma često koristi jer daje veoma dobre rezultate. On je ujedno i „skuplji“ od prethodno navedenih tipova, ali donosi relevantne klikove i značajno povećava šansu za dobijanje novih kupaca ili klijenata. Phrase match reči uglavnom koriste oni koji već imaju nekog iskustva sa kreiranjem plaćenih oglasa, ali ih mogu upotrebljaviti i oni koji nemaju toliko iskustva.\nZa početnike je preporučljivo da najpre ulože manji budžet kako bi ga povećavali naknadno ukoliko se rezultati pokažu kao dobri. Iako su ove reči već same po sebi prilično precizne, i njih je dobro koristiti u kombinaciji sa negative match rečima jer se na taj način dolazi do najvećeg broja profitabilnih klikova.\nExact match je najspecifičniji tip ključnih reči koji se može targetirati prilikom kreiranja oglasa. Oglasi koji sadrže exact match reči se prikazuju samo onim korisnicima koji su pretraživali potpuno identičan termin (izraz, frazu) onom koji smo postavili, bez ikakvih dodatnih varijacija. U ovom tipu ključnih reči čak nije dozvoljeno ni da se dodatne reči pojave pre ili nakon termina koji smo odredili.\nAko se vratimo na naš primer sa kancelarijskim stolicama videćemo da, ukoliko odredimo da exact match bude prodaja kancelarijskih stolica, onda će oglas biti prikazan samo korisnicima koji budu pretraživali identičnu frazu i nikome više. Jedino odstupanje koje bi se ovde moglo tolerisati bilo bi kada bi reči umesto u množini bile u jednini, ali čak ni u tom slučaju nije potpuno sigurno da bi se oglas prikazao. Kako bi se ovaj tip reči odredio prilikom kreiranja oglasa potrebno je da frazu stavimo unutar uglastih zagrada, na primer: [prodaja kancelarijskih stolica]. Ovaj tip ključnih reči je ujedno i najskuplji od svih jer troši najveću sumu novca po jednom kliku, ali on sa druge strane ima i najviši Click through rate procenat. Iz tog razloga ovaj tip reči uglavnom koriste iskusni marketari koji imaju bogatije iskustvo sa kreiranjem Google Ads oglasa, dok se oni manje iskusni više služe broad i phrase match tipovima.\nPrilično je jasno da exact match može doneti veoma dobre rezultate zbog toga što se oglas prikazuje korisnicima koji direktno pretražuju ono što imamo u ponudi. Ovo je, naravno, glavni razlog zašto ih je veoma preporučljivo koristiti, ali je prilikom podešavanja budžeta potrebna i određena doza opreznosti, jer kao što je rečeno, može se desiti da se novac brzo potroši na relativno mali broj klikova. Dakle, jedino kod exact match tipa nije neophodna kombinacija ključnih reči sa negative rečima, a razlog je taj što su one već same po sebi veoma precizne i konkretne.\nNegative match tip ključnih reči je specifičan i drugačiji od ostalih, jer se u njihovom slučaju ne definišu one reči ili termini koje želimo da se prikažu u okviru oglasa, već upravo suprotno - termini koje hoćemo da isključimo iz pretraga. Zbog toga su one pre svega jedan tip filtera kojim dodatno preciziramo kada će naš oglas biti prikazan.\nKao što smo pomenuli ranije, ovaj tip reči je poželjno kombinovati sa ostalim tipovima kako bi se dobio što veći broj relevantnih klikova. Vratimo se još jednom na primer sa kancelarijskim stolicama - ukoliko bismo želeli da, na primer, grad isključimo iz rezultata pretraga, onda je potrebno da, prilikom definisanja ključnih reči određeni grad odaberemo kao onaj koji ne želimo da bude deo definisanog termina. Negative match reči se određuju znakom minus, što znači da bi definisan termin izgledao ovako: prodaja kancelarijskih stolica -beograd. Ovakvom frazom bismo odredili da se naš oglas ne prikazuje korisnicima koji budu pretraživali prodaja kancelarijskih stolica beograd. Međutim, korisnicima koji bi pretraživali recimo prodaja kancelarijskih stolica u beogradu oglas bi se mogao prikazati, jer pretraga sadrži drugačije definisan termin. Zbog toga i u ovom slučaju moramo voditi računa o tome kako definišemo reči, jer se vrlo lako može desiti da se oglas prikaže iako to nismo prvobitno želeli.\nNegative ključne reči takođe možemo odrediti na različite načine: kao broad match, phrase match ili exact match reči. U zavisnosti od toga u koji ih tip svrstamo, mi biramo da li se oglas neće prikazivati samo kada korisnik bude pretraživao tačno određenu frazu ili ako se negative ključna reč pojavi bilo gde u pretrazi.\nZa najbolje rezultate savet je da se napravi nekoliko varijacija sa različitim određenjem i različitim tipom negative match reči. Ukoliko se oglasi kreiraju uz dodavanje ovog tipa reči time se značajno se povećava šansa da će oni biti uspešniji i profitabilniji. Glavni benefiti koje negative match reči donose odnose se na povećanje Click through rate procenta, manju količinu troškova (jer se novac plaća za relevantnije klikove na oglase), kao i na povećanje realnog broja kupaca ili korisnika usluga. Iz svih ovih razloga preporuka je da se prilikom kreiranja oglasa za sve tipove ključnih reči (osim kod exact match reči koje su same po sebi dosta precizne) uvek pravi kombinacija sa negative match rečima.\nKao dodatna ilustracija i neka vrsta podsetnika za sve tipove ključnih reči o kojima smo govorili u okviru ovog poglavlja, na slici ispod nalazi se podela ključnih reči i kratak opis svake od njih. Ukoliko ste upoznati sa Google Ads platformom verovatno ste već koristili veliki broj ovih ključnih reči i imali ste prilike da vidite koje od njih vam donose najbolje rezultate. Sa druge strane, ukoliko ste početnik, navedene informacije mogu na prvi pogled delovati zbunjujuće i teško, ali vam savetujem da krenete sa eksperimentisanjem i testiranjem performansi različitih tipova ključnih reči. Obavezno mi javite koja strategija vam je donela najviše uspeha.\nSvrha ovog blog teksta bila je da se predstave osnovni tipovi ključnih reči koji se mogu koristiti prilikom kreiranja oglasa u okviru Google Ads kampanja. Kao što je to slučaj i sa drugim sferama digitalnog marketinga, i ovde se odluka o tome koje će se reči koristiti mora doneti nakon detaljne analize naših krajnjih ciljeva. Prvi korak na tom putu bi svakako trebalo da bude istraživanje ključnih reči kako bi se stekle neke kvalitetne i dobre ideje. U tome nam mogu pomoći alati kreirani upravo za ovu svrhu, kao i sugestije koje daje sam Google. Pored ovoga, dobra ideja je analizirati i sajtove najbližih konkurenata kako bi se videlo koje reči oni često koriste u svojim tekstovima i naslovima.\nIako ovaj korak možda nekome deluje irelevantno, smatram da je veoma bitno da se on ne preskoči i da se kompletno istraživanje izvrši temeljno i pažljivo. Jedino je na taj način moguće napraviti pravilnu strategiju kreiranja oglasa i uložiti adekvatan budžet u određene ključne reči. Bez toga, čitav proces plaćenog oglašavanja jeste samo nagađanje što nas, naravno, ne može dovesti do očekivanih rezultata.\nVideli smo da je, nakon istraživanja adekvatnih ključnih reči, potrebno odrediti i njihov tip kako bi se znalo prilikom kojih pretraga se oglas potencijalno može prikazati. Najbolji savet jeste da se kreiraju oglasi sa više različitih tipova kako bi se procesom testiranja, kao i prema performansama koje pokazuju, odlučilo koje će se reči zadržati, a koje dodatno modifikovati. Prilikom pravljenja oglasa bitno je voditi računa o tome da klikovi koji vode ka sajtu budu relevantni, odnosno da privlače potencijalne klijente. Zbog toga je preporučljivo u većoj meri koristiti phrase i exact, a u manjoj broad match tip reči.\nIpak, ukoliko ste tek na početku i ne želite da rizikujete mnogo, bolji izbor su broad i broad match modifier reči iz prostog razloga što troše manje novca. Najboje bi bilo kombinovati ih sa određenim negative match rečima kako bi se dobili nešto „realniji“ klikovi. S obzirom na to da su sve kampanje različite i da su usmerene na drugačije ciljeve, nije moguće doneti uopšteni zaključak koji bi važio u svim situacijama i za svakoga. Zbog toga je nužno testirati i isprobavati više opcija kako bi se pronašle one koje funkcionišu najbolje. Ukoliko vam je potrebna dodatna pomoć slobodno mi se obratite putem kontakt forme ili poruke na društvenim mrežama. Pored toga, očekujem i vaše komentare i sugestije vezane za ključne reči koje su vama donele najveći uspeh. 😊\nGoogle Ads Oglašavanje i Osnove SEM Kampanja\nRemarketing u Facebook Oglasnim Kampanjama


Stipendije iz Fonda “Dr Milan Jelić” za 17 najboljih studenata drugog i trećeg ciklusa – Novosti Plus\nStipendije iz Fonda “Dr Milan Jelić” za 17 najboljih studenata drugog i trećeg ciklusa\n28 Avgusta, 2019 28 Avgusta, 2019 Dragana Morača\t0 Comments\nMinistar za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske Srđan Rajčević potpisao je danas ugovore sa 17 najboljih stipendista Fonda “Dr Milan Jelić” drugog i trećeg ciklusa studija za akademsku 2018/2019. godinu, za šta je izdvojeno 120.000 KM.\nStudent violine na Muzičkom konzervatorijumu u Trstu Kristina Ivanović naglasila je da je od izuzetnog značaja što Republika Srpska vodi računa o najboljim studentima. “Bilo kakav novčani doprinos značajan je za nastavak školovanja i unapređenje znanja”, rekla je Ivanovićeva.\nStudent politikoloških doktorskih studija Univerziteta u Beogradu Rajko Petrović zahvalio je Vladi Srpske što vodi računa o najuspješnijim studentima i ocijenio da Republika Srpska prednjači u regionu u dodjeli stipendija studentima.\nRajčević je istakao da je sa stipendistima razgovarao o predstojećim procesima u visokom obrazovanju u Srpskoj. “Veoma je važno što sam od najuspješnijih studenata čuo mišljenje u kom smjeru bi trebalo da se razvija visoko obrazovanje u Republici Srpskoj. Konstatovali smo i da je Fond `Dr Milan Jelić` kvalitetan sistem stimulacije za studente u Srpskoj, ali i u inostranstvu”, rekao je Rajčević novinarima.\nRajčević je podsjetio da je od 2007. godine za najbolje studente izdvojeno 11 miliona KM.\nOn je naveo da je za studente drugog ciklusa predviđen jednokratni iznos od 5.000 KM, a za studente trećeg ciklusa 10.000 KM.\n← Šeranić: Dogodine planirana nabavka aparata za tipizaciju tkiva\nKošarkaške table za osnovce iz Prijedora i Gradiške →\nSrednjovjekovni mač je izvađen iz Vrbasa (foto)\n17 Oktobra, 2019 17 Oktobra, 2019 Dragana Morača\t0\nApel građanima: Virus nije farsa, nositi maske, prati ruke i poštovati distancu\n4 Jula, 2020 4 Jula, 2020 Dragana Morača\t0\nOtvaranjem “Konfučionice” obilježeno 125 godina postojanja Gimnazije\n5 Oktobra, 2020 Dragana Morača\t0\nDRUŠTVO SPORT Sports\nOdržano takmičenje u alpskom skijanju “Fis kup#\n25 Januara, 2021 25 Januara, 2021 Srđan Mišljenović\t0\nReprezentativac BiH Emir Lokmić apsolutni je pobjednik međunarodnog takmičenja u alpskom skijanju “Fis kup Jahorina 2021”, na kojem je učestvovalo\nPoslednje vijesti Republika Srpska Zdravlje\nOve godine 25 novih zdravstvenih usluga u Srpskoj\nPETROVIĆ: Od aprila uspostavljanje javnog snabdijevanja\n25 Januara, 2021 Srđan Mišljenović\t0\nPoslednje vijesti TURIZAM\nZa jačanje turizma 20 miliona dolara\nNagrađen prvi korisnik m:SAT televizije u 2021. godini\nSANJA VULIĆ POSLANIK SNSD U PARALMENTU BIH I ČLAN GO SNSD DOBOJ O ODLUCI CIK DA PONIŠTI IZBORE U DVE OPŠTINE RS\n23 Januara, 2021 Srđan Mišljenović\t0\nMediji o meni - SVE NA JEDNOM MJESTU (FOTO - VIDEO) - RIO priče sa putovanja na PUTOVANJE kao ključ sreće – Iskustva i savjeti Roberta Dacešina\nMama na DO KRAJA POLUGODIŠTA NASTAVA U ŠKOLSKIM KLUPAMA\ndivna cernic na Gradimir Stanković: “Digitalni marketing – šansa za odlično plaćen posao”\nRajko na Novi Huawei nova 5T je stigao u m:tel, poklon bežične slušalice\nSDS U MINUSU Politikolozi saglasni: “Teška izborna trka pred opozicijom u Srpskoj” - Prijedor24H na SDS u minusu: „Krpljenje rupa“ ili šansa za novembar


Mirisi starog Beograda: Kosancicev venac | Illyria Forums (Balkans/Mediterraneans/World)\nIllyria Forums (Balkans/Mediterraneans/World)... 'Yugo'-'Hellenism' (Politikin Zabavnik)Mirisi starog Beograda: Kosancicev venac\nMirisi starog Beograda: Kosancicev venac\nDec 26, 2007 17:22:59 GMT -5\nPost by Emperor AAdmin on Dec 26, 2007 17:22:59 GMT -5\nMirisi starog BeogradaKosancicev venacOvo je kraj koji zivi u vremenu u kom je nastao - pre dve stotine godina. Uobicajen prizor na ovom mestu godine 2007. izgleda ovako: slikari mesaju boje na platou ispred kuce Mike Alasa dok sa zvonika Saborne crkve, dve ulice iznad, zvoni za vecernjeDonedavno je u ulici vazilo nepisano pravilo - jedine kafane u koje se odlazi su „?” i bife „Varos kapija”. Nije zgodno napisati zbog bezbednosti stanovnika ovog „proslovekovnog ostrva usred Beograda”, ali vrata na ovdasnjim kucama mahom se ne zakljucavaju jer komsije posecuju jedni druge u razna doba dana (i noci). Kao u retko kom kraju grada, ovde stari zitelji neguju privrzenost prema „krevetu u kuci na Kosancicevom vencu na kom ih je majka rodila”. I ne bi se preselili odatle... Jer, kazu, ne bi umeli da zive u nekom drugom svetu.U ulici je (tvrde starosedeoci) jos sacuvan miris prve apoteke, otvorene pre 150 godina, pomesan s mirisom gara biblioteke. Neki stanari tvrde da nocu cuju zvuk stare stamparije koje odavno nema. Drugima je jos u usima pisak lokomotive „Zakline”, koji sada nevesto zamenjuje zvonjava tramvaja. Ali, svima, bez izuzetka, pred ocima neprestano stoji slika uliva Save u Dunav.Istorija ulice pocinje 1804. godine kad je srpski narod na ovom mestu docekao ustanike oslobodioce. Ovaj deo grada, poznat kao Varos kapija, dobio je ime po tome sto se kroz nju ulazilo u Savsku varos, odnosno srpski deo grada koji je nastao posle pada Beograda pod tursku vlast 1521. godine. Ulica je 1872. godine dobila ime po Ivanu Kosancicu, kosovskom junaku, pobratimu Milosa Obilica i Milana Toplice, i od tada ga nije menjala. Tri pobratima, koja su zajedno poginula, imaju ulice jednu pored druge - Kosancicev, Toplicin i Obilicev venac.Od znacajnih zdanja na ovom podrucju ostali su dom Mike Alasa, Saborna crkva, Konak kneginje Ljubice, slikarska kuca, zgrada s bistom Kosancic Ivana, i kafana „?”. I jedna kuca koja nema zvucno ime kao ostale, ali vlasnici vole da joj tepaju, poput malog deteta, iako je najstarija u kraju.Za setnju ovim krajem neophodan je osmeh, malo zaljubljenosti u ocima, ponesto od boemskog poimanja zivota i - neka ruka za oslonac. Ali, u setnju Kosancicevim vencem niposto ne treba krenuti u stiklama - malo postovanja prema kaldrmi starijoj od najstarijih Beogradjana nije na odmet.Ilustrovala Silva Vujovic1. KNjIGE U PLAMENUKosancicev venac broj 12-16Na ovom mestu do 6. aprila 1941. godine stajala je Narodna biblioteka. Tog dana nestao je u bombardovanju najdragoceniji deo knjiga, jer su Nemci imali zadatak najpre da bombarduju sredista kulture i vere da „Srbi ne bi imali oko cega da se okupljaju”.Na adresi koja se vodi pod imenom Kosancicev venac 12-16 vec vise od pola veka ne stoji zgrada, vec zjapi zgariste Narodne biblioteke. Kad su bombe pale na ovo zdanje, 6. aprila 1941. godine, nestalo je 300.000 stampanih knjiga, 1500 rukopisa iz srednjeg veka, zbirke turskih rukopisa i starih stampanih knjiga od 15. do 17. veka, zbirke mapa, gravira, slika i novina. Tog dana sagorele su i cele biblioteke Vuka Karadzica, Djure Danicica, Lukijana Musickog i Pavela Jozefa Safarika. U biblioteci su se do tog pogubnog datuma cuvale i sve knjige stampane u Srbiji i okolnim zemljama od 1832. godine. Sve do jedne dozivele su istu sudbinu. Da nesreca bude veca, vecina knjiga koje je „odnelo bombardovanje” nije bila proucena.Samo tri dana pre nego sto su se zacule sirene nad glavnim gradom, najdragoceniji deo biblioteke bio je upakovan i spreman za evakuaciju. Premestaj knjiga otkazan je jer kamioni nisu stigli na vreme. To kasnjenje skupo je kostalo nasu bastinu. Knjige su danima gorele, a ako je ista izbeglo vatri, kazu stanovnici, to su davno odneli ljudi pod okriljem noci.Kad se rat zavrsio, general Ler, odgovoran za bombardovanje Beograda, priznao je da je naredjenje bilo da se prvo bombarduju sredista kulture i vere, jer „Srbi onda nece imati oko cega da se okupljaju”. Medjutim, prema prici, neke knjige koje su bile u podrumu, bile su upakovane u limene sanduke, i tako dobro obezbedjene da bibliotekari nisu verovali da su i one izgorele. Kad su strucnjaci Zavoda za zastitu spomenika grada Beograda istrazivali ovo podrucje, nasli su otiske u podrumu biblioteke - crne tragove sanduka koji su mozda izmakli vatri. Tragovi na podu vode do izlaza iz rusevina i odatle im se gubi svaki trag. Mnogi stanovnici obliznjih zgrada smatraju da su „prezivele” knjige ukradene, ali ko ih je odneo ostaje otvoreno pitanje.Kad je, 1832. godine, knez Milos Obrenovic osnovao Narodnu biblioteku kao prvu ustanovu kulture u Knezevini Srbiji, doneo je naredbu po kojoj su svi izdavaci bili duzni da biblioteci salju odredjen broj primeraka stampanih knjiga. Mnoge ugledne licnosti darovale su svoje biblioteke, ali je ova ustanova u proslosti cesto menjala adrese. Tek dvadesetih godina 20. veka drzava je otkupila kucu Milije Markovica Raspopa za potrebe biblioteke. Brojni strucnjaci ovu kucu nazivaju raskosnim dvorcem u kome je 1860. godine Steva Todorovic osnovao prvu slikarsku skolu. Osamdesetih godina u Raspopovoj kuci nalazilo se francusko poslanstvo, a 1895. godine u istim prostorijama Kirilo Kutlik otvorio je slikarsku skolu. Pred pocetak Prvog svetskog rata kuca je postala vlasnistvo Milana Vape koji je kasnije prodao drzavi i tako je srpska biblioteka dobila svoj zlosrecni dom.Krajem 19. veka, vlasnik kuce u danasnjem broju 13 postavio je u nisu svog doma poprsje Ivana Kosancica. Tako je cela ulica dobila ime ovog kosovskog junaka.2. KUCA KOSOVSKOG JUNAKAKosancicev venac broj 13Cela ulica Kosancicev venac dobila je ime po kuci trgovca Trajkovica. Sagradjena je krajem 19. veka, a u sredisnjem delu nalazi se zaobljena nisa u koju je 1895. godine postavljeno poprsje Ivana Kosancica s kacigom na glavi i u viteskom oklopu. Statuu je izradio Petar Ubavkic, prvi vajar obnovljene Srbije. U ovoj kuci sada zivi porodica ciji preci vec tri generacije borave na Kosancicevom vencu, a domacini kazu da ne bi menjali svoj dom ni za kucu u Parizu.Sa suprotne strane biste, kuca ima pogled na Brankovu ulicu, most i reku. Stepenicama koje vode pored ove kuce silazi se do stubova koji su nekada cinili potporu Mostu kralja Aleksandra. Posto je ovaj most porusen u toku bombardovanja 1941. godine, pri novoj izgradnji mosta iskorisceni su noseci stubovi starog.3. LjUDI, VREME, ZIVOTKosancicev venac bbNa Kosancicevom vencu podjednako su zivi i oni koji to jesu danas, i oni koji to odavno nisu. Tako, na primer, u broju 7 zive junaci Selenicevog romana „Prijatelji”. Tu kucu je, prema predanju, podigao Milic, covek zaduzen za najprljavije poslove za svoga gospodara Milosa Obrenovica. Prica kaze da je medju tim poslovima bilo i ubistvo Karadjordja.Kuca je, prema romanu, sagradjena pocetkom 19. veka, i u to doba bila je manja samo od Milosevog i kneginjinog konaka. Medjutim, kao da je bila ukleta, njeni stanovnici nikada nisu bili srecni. Pocevsi od samog Milica koji nije docekao da se useli u svoj dom jer je bio ubijen, pa do njegovih potomaka koji su se svadjali oko nasledjene kuce. Jedna od naslednica bila je i kraljica Draga, cija su braca ubijena u ovoj ulici.Jos jedan knjizevni junak zivi na Kosancicevom vencu, u broju 17. Arsenije Njegovan, cije je hodocasce opisao Borislav Pekic, 23 godine nije izasao iz kuce, a svoju strast i ljubav prema kucama izjednacavao je sa onom koju je osecao prema zenama.Prema legendi koja kruzi gradom, najstarija kuca na Kosancicevom vencu bila je harem (u vreme kad je sagradjena). Kako je ovo bio deo grada naseljen iskljucivo Srbima, legenda ostaje samo na nivou zanimljivosti.4. KUCA S PEDIGREOMKosancicev venac broj 18Nedaleko od (ostataka) biblioteke stoji (jedva) najstarija kuca u ulici. I ona zivi u proslosti. Ostala je tacno onakva kakva je bila u vreme turske vladavine. Sadasnji stanari jednog dela kuce cesto pominju pokojnu gospa Anu, nekadasnju vlasnicu od koje su slusali svakakve price. Cesto je govorila kako je s muzem kofama vode gasila vatru kad je pogodjena Narodna biblioteka, a iz njenih prica ostao je nadimak kuce Dom s pedigreom. Legenda koju stanovnici Venca vole da pricaju kaze da je ovde bio i harem. Ali, ako se samo prisetimo da je Kosancicev venac bio cisto srpski deo grada, legenda gubi svoju potporu. Iluzija o ogromnom zenskom odeljku s kupatilom rusi se jos na pragu kuce. Sve mirise na ustajalo ili - na proslost, kako kaze devojka iz kuce preko puta. Zvono nije potrebno, skripa vrata najavljuje goste; kljucaonica je pojam koji pripada nekom drugom svetu, ovde se vrata zatvaraju rezom. Zid s ulicne strane potpuno je nakrivljen, kao da se sama kuca naginje preko ulice da bolje vidi reku ispod sebe.5. UTOCISTE SLIKARAKosancicev venac broj 19Preko puta kuce s pedigreom stoji (sasvim cvrsto) slikarska kuca. Od vremena do kojih sezu secanja najstarijih Beogradjana pa do danas, ovo je bio umetnicki dom. Sada se u njoj nalazi 21 atelje i prodajna galerija slika.Niko sa sigurnoscu ne moze da kaze kad je ova zgrada sagradjena, ali se neki zitelji Kosancicevog venca secaju da je na njoj iznad ulaza dugo stajala brojka 1911, sto je oznacavalo godinu zavrsetka gradnje. Strucnjaci Zavoda za zastitu spomenika kulture grada pretpostavljaju da je zgrada nastala dvadesetih godina proslog veka.Zgrada u broju 19 ulice Kosancicev venac dom je 21 akademskog slikara. Nekada su tu ziveli Zuko Dzumhur, Jovan Bjelic, Dusko Ristic, Nikola Graovac, a danas stvaraju Olja Ivanjicki, Kosta Bradic...U najmanju ruku „cudnu” atmosferu ove zgrade zabelezio je i Momo Kapor, u secanjima na vremena kad je tamo posecivao svog profesora slikanja: „Citav taj kraj s dzombastom kaldrmom i zgradama s pocetka veka sa cijih se zidova ljustio malter, starinske kapije od kovanog gvozdja, brsljan koji se peo sve do dimnjaka i poprsje Kosancic Ivana u nisi na kuci pokraj stepenica sto su vodile dole na reku, delovali su na mene potpuno zacarano. Kuca broj 19 bila je puna tame i promaje. U njoj su ziveli beogradski slikari. Sricao sam njihova imena u polutami dugog hodnika provlaceci se kroz sumu prasnjavih skulptura izlivenih u gipsu i dzinovskih platna prislonjenih uza zid. Neki od stanara imali su tablice na svojim vratima, dok su drugi svoja imena ispisivali uljem i debelom cetkom, kao uvelicani potpis na slici. Neki su samo zalepili ceduljicu, jedan je ispisao cak i stihove iz Danteovog „Pakla”(„Vi koji ulazite, ostavite svaku nadu...”), neku su imali kravlju klepetusu a drugi zvekire.”U godinama izmedju dva svetska rata u ovoj zgradi bila je Drzavna stamparija cija se glavna zgrada nalazila u Pop-Lukinoj ulici broj 14. Po zavrsetku Drugog „velikog” rata, Branko Sotra uspeo je da izdejstvuje da se zgrada pokloni Udruzenju likovnih umetnika Srbije. Kad je kuca obnovljena, u nju su se uselili prvi slikari, medju kojima su i zvucna imena poput Zuke Dzumhura, Jovana Bjelica i Nikole Graovca. Njih su nasledili isto tako poznati slikari Olja Ivanjicki, Dusko Ristic, Kosta Bradic. Tako se u ovoj kuci za nesto vise od pola veka izmenjao 51 umetnik. Jedni su tu zapocinjali, drugi zavrsavali radni vek, a nekima je to bila samo usputna stanica. Medju stanovnicima ove kuce bilo je i pesnika i pisaca, teoreticara umetnosti, kolekcionara i sportista, ali i lepotica, zavodnika i mangupa. Svi su ziveli kao jedna porodica, a njihovi ateljei licili su na otvorene studije u koje se svracalo u svako vreme i bez najave. Tuda su prolazili i ambasadori, diplomate, knjizevnici i glumci, a ateljei su se po potrebi pretvarali u sah klubove ili pozorista. Koliko je cudan bio zivot u ovoj kuci, toliko se cudno i napustao. Nikoga ne bi iznenadilo ako bi komsija otputovao bez povratka a da se ne javi nikome, jer u ovoj zgradi veruju da se zivot napusta voljom sudbine.Poznavaoci Kosancicevog venca kazu da je najlepsi pogled na reku upravo s balkona kuce Mike Alasa.6. DOM RIBARA I MATEMATICARAKosancicev venac broj 22U broju 22 Kosancicevog venca ziveo je, radio i umro Mihajlo Petrovic Alas. Ovo je, kazu komsije, kuca s najlepsim pogledom. Iz nekadasnje radne sobe slavnog matematicara pruza se velicanstven pogled na Usce. Tako je covek koji je gotovo podjednako voleo matematiku i ribolov mogao da objedini svoje dve najvece ljubavi. Stvarajuci za radnim stolom, neprekidno je pred ocima imao reku. Kad je umro, ribari su od kuce do Novog groblja na svojim zuljevitim rukama odneli kovceg s njegovim telom, odajuci na taj nacin poslednju pocast coveku koji je imao razumevanja za njihov zivot.7. HRAM MUZIKEKosancicev venac broj 32U kuci broj 32 Konsancicevog venca smestena je najstarija muzicka ustanova kod Srba - Prvo beogradsko pevacko drustvo, osnovano 1853. godine. Drustvo je jos od osnivanja imalo odseke za violoncelo, violinu, klavir i pevanje, sto je bilo neobicno za tadasnju Srbiju. Bile su to pedesete godine devetnaestog veka kad su se u Beogradu osvrtali za onima koji su nosili violinu ili ucili muziku, i nazivali ih Ciganima.Pre vise od vek i po u ovoj zgradi osnovano je Prvo beogradsko pevacko drustvo u kome je radio i Stevan Mokranjac.U istoj zgradi u kojoj Prvo beogradsko pevacko drustvo odrzava probe nalaze se i Patrijarsijska biblioteka i Muzej. Ove dve ustanove povezane su stepenicama, mada ih jos od pre 150 godina pa do danas vezu mnogo jace veze. Srpska pravoslavna crkva i srpski patrijarh oduvek su pokrovitelji Drustva i clanovi ovog hora za svako crveno slovo u kalendaru pevaju u Sabornoj crkvi.Kakav je ugled Pevacko drustvo imalo u proslosti pokazuje i to da su pocasni clanovi bili i crnogorski knjaz Nikola I i knjeginje Milena i Darinka. To nije nista neobicno jer su vladarske dinastije bile blagonaklone prema Drustvu, a ono je zauzvrat ucestvovalo na svim krunisanjima i vencanjima vladara porodica Obrenovica, Karadjordjevica, Petrovica - Njegosa. Kraljica Marija Karadjordjevic bila je cak i kuma Drustva, i tim povodom poklonila je zastavu izvezenu zlatom, ciji jedan deo Drustvo i danas cuva. Kraljica Natalija poklonila je Drustvu klavir koji je sada u Mokranjcevoj kuci, ali sa spomen-plocicom kao uspomenom na Prvo beogradsko pevacko drustvo. U znak zahvalnosti horu koji je pevao na njenom vencanju s kraljem Aleksandrom, Draga Obrenovic darovala je Drustvu sat iz 18. veka koji vise ne broji sate i minute, ali zato otkucava taktove na probama hora.Osim domacih dinastija, i mnoge strane vladarske porodice odlucile su da ugoste ovo pevacko drustvo. Clanovi hora pevali su pred najvecim vladarima Evrope - ruskim carem Nikolajem II, austrougarskim Franjom Josifom, bugarskim Ferdinandom, nemackim kajzerom Vilhelmom.U prostorijama Drustva na Kosancicevom vencu nalaze se mnoge fotografije, ali i predmeti koji su obelezili nasu istoriju. Stevan Mokranjac bio je clan i kompozitor ovog drustva i svi originali njegovih dela ovde se cuvaju kao svetinja.Kafana „?” dobila je ime na neobican nacin, a ostala je upamcena po prvom citalistu srpskih novina.8. „?” PROTIV CRKVEKralja Petra broj 6Celinu Kosancicevog venca ne cini samo ulica s imenom slavnog kosovskog junaka, vec i ulice Kralja Petra, Kneza Sime Markovica, Karadjordjeva i Pop-Lukina. Ulica kralja Petra Prvog vazi za jednu od najstarijih u glavnom gradu i zato joj je Kosta Hristic posvetio nekoliko stranica u svojim secanjima u knjizi „Zapisi starog Beogradjanina”: „Bila je to teskobna ulica koja se istim danasnjim putem provlacila do Saborne crkve. Nije mucno zamisliti ondasnju kaldrmu koja nije imala trotoara, nego se s obe strane blago naginjala prema sredini i tu pravila neku vrstu oluka kojim je voda oticala u druge ulice ili ponirala u stare turske djezire. Ducani su bili niski sa duzom nastresnicom, pokriveni ceramidom. Siroki prozori sa staklenim oknima zamenjivali su izloge i jednom polovinom dizani uvis. Ducani su zatvarani cepencima koji su spustani preko onih izloga. Unutra, duzinom ducana, tezga obojena u zeleno, pred njom na podu kante sa zejtinom ili gasom, vrece sa kafom, secerom i pirincem, burad s usoljenom ribom, a iza tezge rafovi sa drugom robom...”Upravo u „kraljevoj” ulici, tridesetih godina pretproslog veka, po naredjenju kneza Milosa podignuta je zgrada danasnje kafane „?”. Bila je to prva kafana u modernom smislu reci, koja se razlikovala od dotadasnjih „svratista” i „pljuvaonica” koje su ljudi posecivali s nogu. Kafana je poklonjena Ecim Tomi, narodnom lekaru, cije je ime dugo nosila, da bi kasnije postala kafana „Kod pastira”. Dolaskom novog vlasnika, stize i novi naziv - „Kafana kod Saborne crkve”. Nad ovim imenom, zbog „skrnavljenja imena hrama Bozijeg” vlasti su se zgranule, a visoko svestenstvo zabranilo je ostalom crkvenom osoblju da odlazi tamo. Vlasnik kafane Ivan Pavlovic smisljao je danima, zajedno s gostima, primerno ime za kafanu. Firmopisac koji je dosao da ispise novi naziv firme, okacio je tablicu sa znakom pitanja da oznaci da su predlozi za novo ime kafane jos dobrodosli. Ocigledno, jos niko nije smislio bolje ime za najstariju beogradsku kafanu jer ta tablica i dalje stoji. Jedna od retkih kafana u Beogradu koja je, prkoseci vremenu, uspela da zakoraci u 21. vek, kafana „?” svedok je mnogih dogadjaja. U njoj je 1834. godine Vuk Karadzic igrao prvi bilijar, a iste godine priredio je i prvo citaliste srpskih novina. Posle Drugog svetskog rata kafana je, zbog blizine Akademije primenjenih umetnosti, uglavnom ugoscavala studente i profesore. U njoj su se polagali ispiti, a jedno vreme sluzila je i kao galerija.Koliko god nevolja kafana imala s crkvom u proslosti, u njoj danas stoje gusle neprocenjive vrednosti, poklon mitropolita Amfilohija Radovica. I danas ovde svi rado svracaju jer tvrde da je to jedna od retkih kafana koja ima dusu. Za opstanak zdanja zasluzan je njen poslednji privatni vlasnik, Pirocanac Perkan Stojanovic. Ostale su zapamcene njegove reci, izgovorene posle Drugog svetskog rata, kad su vlasti htele da sruse ovu zgradu: „Prvo ce mene utepate, pa ce’ srusite ovo!”Pored kafane „?”, u istovetnoj, kasnije porusenoj zgradi, 1830. godine otvorio je Matej Ivanovic prvu apoteku u Beogradu. Na istom mestu 25. maja 1840. godine pocela je da radi i postanska ekspedicija, o cemu svedoci spomen-tabla iznad postanskog sanduceta.9.KUCA SLIKANA ISTORIJOMUgao ulica Kralja Petra Prvog i Kneza Sime MarkovicaSaborna crkva ili Saborni hram arhangela Mihajla izgradjen je na mestu stare crkve iz 18. veka. Ta mala crkva je, kazu, pomogla knezu Milosu da izdejstvuje autonomiju Srbima. Naime, kad su se u februaru 1830. godine oglasila zvona s ove crkve, Turci su se zamislili o snazi pokorenog stanovnistva. Sest godina kasnije, knez Milos poceo je da zida svoju novu zaduzbinu. Kad je 1840. godine zavrsena, Saborna crkva bila je ponos Beogradjana. Iako je knez snosio troskove izgradnje, svako od Beogradjana moze da kaze da je jedan deo zvonika njegov. Kad su se lila zvona za crkvu, raspaljena je vatra koja je buktala tri dana. Za to vreme stanovnici Beograda prolazili su i dodavali svoje priloge u kalup s rastopljenom bronzom. Neko kasicicu, neko malu paru - bilo je bitno samo da je cisto srebro. To je prvo merio strucnjak i davao potvrde, a darodavac je svojerucno ubacivao u rastopljenu bronzu svoj dar, a sve to da bi zvona imala „srebrniji” zvuk. Ta ista zvona Austrijanci su skinuli u Prvom svetskom ratu i pretopili u oruzje.Unutar Saborne crkve nalaze se grobovi Milosa i Mihaila Obrenovica, a u dvoristu, „metar i po na zapad” od nadgrobne ploce, pocivaju Vuk Karadzic i Dositej Obradovic.Crkva je osvecena 1845. godine i posvecena Arhangelu Mihajlu, knezevoj krsnoj slavi. Sezdesetih godina preuzela je ulogu Topciderske crkve koja je do tada bila srediste verskog zivota i sediste mitropolita Srbije. Koliko je Saborna crkva postovana i u „ono” vreme, govori podatak da od njenog otvaranja pa do kraja prve vladavine kneza Milosa ispred nje nije smelo da se pusi.Projekte za crkvu radio je pancevacki majstor Kvekfeld, po ugledu na srpsku crkvu u Sremskim Karlovcima. Zidari su dolazili iz Panceva i Zemuna, a za oslikavanje unutrasnjosti crkve pozvana su dva mlada umetnika iz Beca. Ikonostas je radio Dimitrije Petrovic, a ikone na ikonostasu i kompozicije na zidnim svodovima Dimitrije Avramovic. Crkva je uradjena u klasicistickom stilu, s primesama kasnog baroka.Unutar crkve nalaze se grobovi srpskih vladara Milosa i Mihaila Obrenovica, a u dvoristu su sahranjeni Vuk Karadzic i Dositej Obradovic. Veliki znacaj ima i crkvena riznica u kojoj se cuvaju ikone i bogato ukraseni zlatni radovi jos iz 12. veka.10. DVA FAKULTETAKralja Petra broj 4U zgradi broj 2 Ulice kralja Petra nalazi se Bogoslovski fakultet - visokoskolska ustanova Srpske pravoslavne crkve koja nastavlja tradiciju beogradske Bogoslovije osnovane 1810. godine. Zgrada je podignuta 1923. godine i prvobitno je bila namenjena hotelu „Dubrovnik”. U zdanju broj 4 iste ulice nalazi se Fakultet primenjenih umetnosti - jedina visokoskolska ustanova ove vrste u nasoj zemlji. Ova ustanova nastavlja tradiciju Umetnicko-zanatlijske skole osnovane 1905. godine. Zgrada je ranije bila pomocna zgrada za Konak kneginje Ljubice, koji se nalazi u ulici iznad. Jedno vreme na ovom mestu bila je Prva beogradska gimnazija ciji je najpoznatiji djak bio Svetozar Markovic.Na mestu danasnje Patrijarsije nalazio se Gospodarev ili Stari knezev konak koji je uvek bio spreman za dolazak kneza Milosa.cont.\nDec 26, 2007 17:23:30 GMT -5\nPost by Emperor AAdmin on Dec 26, 2007 17:23:30 GMT -5\ncont.11. GOSPODAREV KONAKKralja Petra broj 5Danas se Patrijarsija nalazi u zgradi podignutoj 1934-1935. godine po projektima arhitekte Viktora Lukomskog. Na tom mestu nalazio se Gospodarev (ili Stari knezev) konak, u koji se knez Milos preselio tek 1841. godine. Iako je retko navracao, kuca je uvek bila spremna. „U njemu je bilo 25 stolica, jedan orman, veliki sto i mali sto za case. Pribor za jelo je sadrzao mnostvo drvenih kasika i 20 slanika. Uz to je stajalo 5 starih stolnjaka, 21 salveta i 5 peskira za ruke. Viljusaka nigde. U kancelariji konaka sedelo se na jastucima na podu, pisalo se sedeci za malim stolom, a kasu je cinio sanduk sa daskom na kojoj se prebrojavao novac. Sve u svemu, cak i knezev konak ostavljao je utisak istocnjackog izgleda stare varosi.”Na glavnoj fasadi zdanja sada se nalazi grb Srpske patrijarsije i mozaicka kompozicija svetog Jovana Krstitelja, kome je posvecena patrijarsijska kapela.12. VUKOVA SKOLAKralja Petra broj 7Osnovna skola „Kralj Petar I” nalazi se u objektu sagradjenom po projektu Jelisavete Nacic u stilu akademske arhitekture. Zgrada je podignuta na mestu na kome se ranije nalazila skola - nastavljac tradicije Male narodne skole iz 1718. godine. Ovde je ucitelj bio i Vuk Karadzic, ciji se lik, zajedno s likom Dositeja Obradovica, nalazi na fasadi skole. Slikar Steva Todorovic prvi je u ovu skolu uveo nastavu fizickog vaspitanja, a ovde je 1923. godine odigrana i prva kosarkaska utakmica u Beogradu. Tim povodom Kosarkaski savez Beograda postavio je spomen-plocu u dvoristu ove skole. Desno od ulaza skole nalazi se plaketa kralju Petru I Karadjordjevicu, koju je postavilo Drustvo za negovanje tradicija oslobodilackih ratova Srbije do 1918. godine.Konak kneginje Ljubice gradjen je kao zvanicna rezidencija kneza Milosa. Knez je malo vremena provodio u njemu jer je bio suvise blizu turskoj posadi, pa su u njemu ziveli kneginja i njeno cetvoro dece.13. KNEGINjINO KONACISTEKneza Sime Markovica broj 8Konak kneginje Ljubice je zgrada u kojoj se radjala srpska istorija. U njoj je zivela kneginja sa cetvoro dece, ovde je umro knez Milan, a knez Mihailo zavrsio prvu vladavinu. Kneginji Ljubici, nazalost, nije ispunjena zelja da zivot zavrsi u kuci koju je toliko volela, jer je godinu dana pre smrti proterana iz nje. Danas je to muzej posvecen „velikoj gospodji”, od cijeg su doma ostale jedino odzaklije uz pomoc kojih se grejao konak.Konak je danas svedocanstvo gradjanske arhitekture iz prve polovine 19. veka. Gradjen je 1829-1830. godine kao zvanicna rezidencija kneza Milosa. Medjutim, knez je retko boravio u njemu jer je bio preblizu turskoj posadi, pa je vise vremena provodio u Topcideru. Zato se ovde uselila kneginja Ljubica s decom. Od kada je porodica Obrenovic napustila ovo zdanje, zgrada je sluzila raznim ustanovama. Prvo je u njoj bio Licej, zatim jedno vreme Zavod za gluvonemu decu, da bi na kraju prostorije pripale Zavodu za zastitu spomenika kulture Srbije koji je temeljno prepravio zgradu. Danas ovo zdanje pripada Muzeju grada Beograda. Sadasnje unutrasnje uredjenje ne odslikava nekadasnji kneginjin dvor, vec izgled i nacin uredjenja beogradskih kuca u 19. veku. Jedan deo prostorija opremljen je namestajem u tursko-balkanskom stilu, a drugi u duhu stilova koji su vladali u srednjoj Evropi u 19. veku. Najveci deo predmeta u kuci - delovi namestaja, cilimi, istocnjacki tepisi, odeca, porcelan, staklo i umetnicke slike - poticu iz beogradskih kuca, a pripadali su clanovima porodice Obrenovic ili pojedinim gradjanskim porodicama.14. GRUBEROVA PEKARAPop-Lukina ulicaPop-Lukina ulica ostace upamcena po prvoj pekari koja je otvorena u ovom kraju. Bila je to radnja nekog Grubera koji je dosao iz Zemuna, iz naselja u kome su ziveli Nemci. Duh ovog dela Kosancicevog venca zabelezen je u knjizi „Beograd u secanjima 1900-1918”: „Gruberova radnja je bila lepa i cista, s dva-tri okrugla mermerna stocica. Tu su nas majke dovodile na solju mleka s buter-kiflom. Tu su se mogle dobiti i zemicke, perece posute solju i veknice za sendvice. Gruber je imao i momke koji su raznosili hleb. Momci su bili opasani keceljama; nosili su velike, plitke rucne korpe pune sitnog peciva, prekrivene belim carsavom. Oko cetiri sata po podne, u vreme uzine, kad deca izlaze iz skole posle dvocasovne popodnevne nastave, cula bi se ulicom pistaljka narocitog prodornog zvuka. To je za nas decu bio omiljeni znak - ide „pek”.15. NA VR’ KROVA - KOVACPop-Lukina ulica broj 14Kuca u Pop-Lukinoj ulici broj 14 nekada je pripadala kovacu Stajnlehneru. Na krov je postavio kovaca u prirodnoj velicini, s koznom keceljom oko vrata, cekicem u ruci i nakovnjem pred njim. Kad je kuca dosla u ruke drzave, nadzidan je krov i, na opstu zalost sve dece iz ulice, skinut kovac. U toj kuci ziveo je i Jovan Hadzic kad je boravio u Beogradu radi pisanja zakona, pa se tu okupljala beogradska inteligencija i tadasnja opozicija.Od 1847. godine zgrada u Pop-Lukinoj ulici sluzila je drzavnoj stampariji. Stampariju je jos 1831. godine osnovao knez Milos, a kroz ovu ustanovu prosle su mnoge ugledne licnosti: Sima Milutinovic Sarajlija, Djura Jaksic i Anastas Jovanovic...Stamparija je poznata po prvim srpskim novinama, „Novinama serbskim” koje su se prvih godinu i po dana stampale u Kragujevcu, a onda su preseljene za Beograd. Srbi su imali priliku da ih citaju 80 godina. Jedno vreme vlasnik „Novina serbskih” bio je i cuveni profesor Kosta Vujic.Djura Milutinovic ostao je upamcen kao prvi torbar i prodavac knjiga u Beogradu.16.PRVI TORBAR I PRODAVAC KNjIGAPop-Lukina ulica broj 18Kucu u broju 18 Pop-lukine ulice sam je sagradio Gligorije Vozarovic, prvi „knjigovezac i knjigoprodavac” u Beogradu. Od miloste zvan Glisa, dosao je u Beli grad na nagovor Vuka Karadzica i Dositeja Obradovica koji su zapazili njegovu ljubav prema knjigama. Pre nego sto je dosao u prestonicu, Vozarovic se bavio knjigovezackim zanatom, ali je ipak poceo da nabavlja knjige i da ih prodaje u svojoj radnji. Posto u Beogradu nije bilo izdavaca, knjige je nabavljao u Pesti i Becu. Bio je to dug put za svaku od knjiga, pa je Gligorije 1832. godine poceo sam da se bavi izdavanjem. Prva knjiga koju je stampao bila je „Pesma o slucajnoj buni Srba protiv dahija”. Naredna izdanja samo su se redjala i Vozaroviceva radnja postala je mesto okupljanja obrazovanih ljudi u varosi. Zanimljivo je da je bas u toj knjizari doneta odluka da se sveti Sava proglasi zastitnikom skolske slave.Jos jedan covek ostao je upamcen u staroj carsiji po tome sto je voleo knjigu i doprineo sirenju pisane reci u ondasnjoj Srbiji. Bio je to Djura Milutinovic, prvi torbar i prodavac knjiga. On se snabdevao knjigama u knjizari Gligorija Vozarovica, gde bi mu „procitali knjigu, a onda bi on isao kroz Beograd, od ducana do ducana, izlagao sadrzinu i skupljao pretplatnike”. Kako je Djura bio slep, i „ulicama isao lagano s dugackim stapom u ruci”, Beogradjani su ga veoma postovali i cesto ga hvatali za ruku da ga prevedu kuda je hteo.***U predelu Varos-kapije ostaje jos mnogo kuca koje nisu stale u ovaj (vec dugacak) novinski tekst, niti su zapisane u knjigama i monografijama o ovoj ulici, ali zato su ostale u secanju starih stanovnika glavnog grada. Od starosedelaca Kosancicevog venca (koji su posebna vrsta Beogradjana i koji cine da duh starog Venca i dalje zivi) saznali smo da je u broju 3 Kosancicevog venca zivela porodica Vladislava Ribnikara. U broju 6, preko puta doma coveka koji je osnovao najstarije novine na Balkanu, Zika Savic potkivao je konje. Dakle, na Kosancicevom vencu zaista nije bilo bitno ko ste i odakle dolazite.Milica PetrovicSnimio Nikola Jovanoviclink


> Slatke šezdesete: Šta su tada časopisi savetovali?\nPregledano: 9109 puta\nMalo da se nasmejete! Evo kako su generacije koje su stasale davnih '60. godina prošlog veka učile iz časopisa. Verovatno će se neka buduća generacija i nama smejati!\nŠezdesete su bile vrlo zanimljive godine. Feministički pokret je jačao, homoseksualnost se još smatrala bolešću, a saveti za seks su prštali na sve strane. Verujemo da će se za pola veka ljudi smejati i našim zastarelim savetima, ali dok to vreme ne dođe, mi ćemo se smejati ovima iz šezdesetih.\n1. "Kada je muškarac na vrhuncu, dovoljno je da žena ispusti mali prigušeni zvuk zadovoljstva kako bi mu pokazala da je i ona uživala" - stavljanje muškog orgazma na prvo mesto je stara priča, a prigušeni zvukovi takođe spadaju u prošlost.\n2. "Ljubite ga po očima, nosu, čelu, kosi, bradi i ustima, prelazite nežno jezikom preko njegovih prednjih zuba, desni, dodirnite mu jezik" - iako su poljupci odličan početak predigre, sumnjamo da muškarci uživaju kada im ljubimo kosu i čelo.\n3. "Devojka koja želi da izbegne strasno ljubljenje mora konstantno da priča o stvarima koje zanimaju muškarca sa kojim je izašla, a kada je doprati do kuće, treba da ga pristojno pozdravi i uđe unutra" - ne znamo za muškarce u šezdesetim, ali kada bi devojka danas sve vreme pričala o fudbalu ili drugim stvarima koje zanimaju prosečnog muškarca sa kojim je izašla, verujemo da bi je taj muškarac skinuo na licu mesta.\n4. "Odnos između prostitutke i klijenta jednak je odnosu između muža i žene. Oženjeni muškarci daju svojim ženama poklone, a one im zauzvrat pružaju usluge. Žena je prostitutka koja se plaća smeštajem i hranom za usluge koje pruža" - opis srećnog braka iz "Plejboja" iz 1966. Svaki komentar je suvišan.\n5. "Bolje biti ljubavnica nego žena. Ljubavnica zna da oraspoloži muškarca svojim humorom i šarmom, što mu je potrebno, pošto ga žena izmuči" – "Kozmopoliten", 1969. Smatramo da je ovo napisao muškarac.\nTagovi : casopisi |sezdesete |generacije |feministicki pokret |homoseksualnost |vreme |muskarac |na vrhuncu |zena |zvuk zadovoljstva |priguseni zvukovi |muskarci |strasno ljubljenje |odnos |prostitutke |ozenjeni muskarci |usluge |prostitutka |ljubavnica |jezik |poljupci |devojka |


Biciklijada „Biciklom kroz Mačvu 2019“ je 6. po redu – www.macva.info\nBiciklijada „Biciklom kroz Mačvu 2019“ je 6. po redu, tradicionalna biciklijada.\nEkološko edukativni centar Mačve će ovogodišnju biciklijadu organizovati kroz opštinski projekat i uz pomoć nekoliko vernih sponzora.\nBiciklijada će biti održana 8. septembra 2019. godine sa početkom u 10h. Tradicionalno učesnici će se okupljati na platou ispred OŠ „Mika Mitrović“ u Bogatiću. Nakon prijave i tradicionalnog zajedničkog fotografisanja krenućemo u vožnju. Ovogodišnja ruta kojom će se voziti je Bogatić – M. Metković – Glušci – Uzveće – Glušci – M. Metković – M. Belotić – Bogatić. Dužina ovogodišnje rute je oko 35 km.\nNakon kraće vožnje kroz ulice varoši, pomenutom rutom ćemo se uputiti za Uzveće. U školskom dvorištu OŠ „Cvetin Brkić“ u Uzveću će se napraviti veća pauza, gde će učesnici imati osveženje i obrok. Nakon toga prijavljeni učesnici će se takmičiti u tri discipline, za prva tri mesta u svakoj disciplini obezbeđeni su pehari. Nakon takmičenja, sledi izvlačenje glavne nagrade i monogih drugih. Ove godine glavna nagrada je bicikl, koju smo obezbedili uz pomoć našeg sponzora, firme LEDI Anatomic iz Uzveća. U izvlačenju nagrada učestvuju svi učesnici biciklijade. Nakon toga, laganom vožnjom ćemo se uputiti prema Bogatiću, gde se i završava biciklijada.\nBicklijadu će kao i prethodnih godina obezbeđivati policijska pratnja, kola hitne pomoći, a celokupna vožnja i takmičenje će biti zabeleženi našim kamerama i kamerama televizijskih ekipa.\nProšle godine imali smo i učesnike iz inostranstva, takođe i iz mnogih mesta širom Srbije, Golubinaca, Rume, Bečeja, Sremske Mitrovice Šapca, Loznice, Ljubovije, Novog Sada, Beograda i drugih.\nNajmlađi učesnik prošle biciklijade je bio sa samo 6. godina, najstariji sa 80. godina a biciklijada je projala 190 učesnika.\nZA SVE UČESNIKE SMO OBEZBEDILI MAJICE I KAČKETE.\nHAJDE DA OVE GODINE, ZAJEDNIČKIM SNAGAMA OBORIMO REKORD I DA NAŠA BICIKLIJADA POSTANE JOŠ POPULARNIJA!\nSVE INFORMACIJE VEZANO ZA BICIKLIJADU MOŽETE PRATITI NA NAŠOJ FEJSBUK GRUBI: BICIKLIJADA „BICIKLOM KROZ MAČVU 2019“.


"Olako iznosite optužbe da je NIS prodat ispod cene, ali to je vaš novinarski stil" | Insajder\nBivši predsednik Srbije, danas lider Socijaldemokratske stranke, odbio je da odgovori na pitanje novinara Insajdera da li se oseća odgovornim zbog činjenice da je Srbija prodala NIS ispod cene, bez ikakave garancije da će Južni tok zaista biti izgrađen. Kao predsednik Srbije bio jedan od glavnih promotera i pokrovitelja tog sporazuma, potpisanog u januaru 2008. između dva kruga predsedničkih izbora.\nPotpisivanju sporazuma u Moskvi prisustvovali su i tadašnji predsednik i premijer Srbije Boris Tadić i Vojislav Koštunica. Sporazum je potpisao ministar infrastrukture Velimir Ilić, koji je nekoliko godina kasnije objasnio da je on izabran da potpiše sporazum jer je bio neutralan u odnosu na dva politička tabora u Srbiji u to vreme – jedan predvođen Tadićem, a drugi Koštunicom. Ilić je takođe rekao da je u to vreme ceo politički vrh Srbije podržavao sporazum s Rusijom.\nNovinari Insajdera već nekoliko godina pokušavaju da od Borisa Tadića dobiju odgovore na pitanja o prodaji NIS-a. Brojni pozivi za intervju ostali su bez odgovora, pa smo zbog toga današnju konferenciju za novinare lidera SDS-a, povodom održavanja Glavnog odbora stranke, pokušali da iskoristimo za postavljanje pitanja o prodaji NIS-a. Međutim, Boris Tadić odbio je danas da govori o toj temu uz objašnjenje da će tim povodom održati posebnu konferenciju za novinare. Takođe je rekao da o NIS-u za Insajder nije hteo da govori jer su novinari te redakcije olako tvrdili da je NIS prodat ispod cene.\nU video snimku možete pogledati današnju raspravu bivšeg predsednika Borisa Tadića i novinara Insajdera:\nIstraživanje Insajdera koje je objavljeno 2013. u serijalu Energetski (ne)sporazum pokazalo je da je nacionalna naftna kompanija prodata za 400 miliona evra, uz investiciju u vidu kredita od 500 miliona koju vraća NIS, a da je Srbija zajedno s NIS-om dala pravo eksploatacije svih prirodnih rezervi nafte i gasa u zemlji, vrednih sedam milijardi evra. Sve to, kako su objašnjavali predstavnici tadašnje vlasti, zbog toga što će se kroz Srbiju graditi Južni tok, od čega će Srbija zaraditi milione evra.\nRuski predsednik Vladimir Putin saopštio je u decembru 2014. tokom posete Turskoj da Rusija odustaje od Južnog toka jer se tom projektu protivi Evropska unija. Pre nekoliko meseci je izjavio da nisu definitivno odustali, ali da čekaju jasan stav Evropske komisije. Ruska strana od Brisela traži da bude izuzeta od antimonopolskih pravila EU, na šta EU ne pristaje.\nTadić je obećao da će o ovoj temi govoriti na posebnoj konferenciji za novinare, a da danas sednicu GO Socijaldemokratske stranke koristi da kritikuje aktuelnu vlast u Srbiji i da pozove na ujedinjavanje opozicije na predstojećim predsedničkim izborima oko zajedničkog kandidata. Lider SDS-a takođe je rekao da opozicija retko ima priliku da iznese kritiku na račun vlasti jer su mediji, zbog teške finansijke situacije, prinuđeni da samo podržavaju vlast.


Nakit, naročito skup, nije samo izvrsna investicija novca, već i jedinstvena jedinstvena priča. Na kraju krajeva, stvaranje jednog prstena ili skupa naušnica zauzima veliki broj ljudi, pa najuspešnije opcije ostanu zauvek u istoriji. Da vidimo koji prstenovi su najskuplji na svetu.\nPrsten sa 18 karatnim dijamantom od Lorene Schwartz\nMožda je to najskuplji vjenčani prsten na svijetu. Kreiranje njemačkog jevreja Lorain Schwartz dala je njegovoj voljenoj pevačici Beyonce Knowlesu poznatu klupu i hip-hop umjetnika Jay Z. Kupovina takve pametne dekoracije koštala mu je 5 miliona dolara, a time je i stecenjem dokazao da on ne baca reci na vetar. Na kraju krajeva, neposredno pre angažmana, rekao je u intervjuu da će svojoj nevestici dati prsten sa jednakim dijamantom koliko može da nosi. Ovo je jedan od najskupljih prstenova sa providnim dijamantom na svijetu. To je 18-karatni kamen pravokutnog oblika, ukrašen u jednostavnom lakoničnom okviru od belog zlata, koji samo naglašava lepotu samog dijamanta.\nPrsten sa 11 karatno plavim dijamantom iz Bvlgari\nBvlgari već godinama proizvodi jedinstveni nakit sa neobičnim dizajnom i kamenjem najviše čistosti i vrijednosti. Fokusira se na bogate ljude, a prstenje i naušnice iz ove kompanije mogu se videti na poznatim osobama našeg svijeta. Najskuplji zlatni prsten Bvlgari je napravljen od metala od dve boje - bijele i žute, a ispred gornje i donje strane su dva velika dijamanta: bijela, težina 9,8 karata i plava, čija težina dostiže 10,9 karata. Ovaj prsten je prodat 2010. godine na Christieovoj aukciji za 15,7 miliona dolara i sada je u posedu nepoznatog azijskog kolekcionara.\nPrsten sa 9 karatno plavim dijamantom iz Choparda\nOvaj rad majstorije nakita već dugo se smatra najlepšim i skupim prstenom na svetu sa dijamantima. Za njegovu proizvodnju korišćen je jedan veliki 9-karatni plavi dijamant idealnog ovalnog oblika, kao i dva trouglasta bezbojna dijamanta locirana na obe strane plave boje. Sva ta sjaja je postavljena u belo zlato, a cena ovog prstena u trenutku prezentacije javnosti u 2008. bila je 16,3 miliona dolara. Prsten ima svoje ime, zvuče kao "Plavi dijamant" - "Plavi dijamant". Važno je napomenuti da se poznata firma Chopard bavi proizvodnjom nakita ne tako davno, samo 52 godine, a prije toga se specijalizirala za izradu različitih modela satova.\nPrsten sa 150 karatnim dijamantom iz Šawiša\nDo danas, ovaj najskuplji ženski prsten ne može da se nadmeće više nego jedan drugi. Ovo nije iznenađujuće, jer to nije samo dijamantski prsten, to je dijamantski prsten! Stvorio ga je švajcarska kompanija Shawish koristeći jedinstvene tehnologije sečenja i obrade od jednog komada dijamanta. Prsten je nazvan "Prvi prsten na svetu". Njegova težina je jednostavno neobično velika - 150 karata, a cena je oko 70 miliona dolara. Međutim, ovaj rad nakitske umetnosti i dalje je u kolekciji brenda, i teško je zamisliti onu djevojku koja se usuđuje da stavi čitavo bogatstvo na prst. Zbog toga je prsten više poput umetničkog dela, visokih tehnologija i izvanredne zanatstva draguljara nego pogodna opcija za nude ruke i srca.\nModne odjeće - jesen-zima 2016-2017


Mladost - S.Š. Mladost - Petrovac na Mlavi Mladost - S.Š. Mladost - Petrovac na Mlavi\nSrednja škola „Mladost“ je jedina škola tog tipa u Opštini Petrovac na Mlavi. Škola trenutno broji 485 učenika raspoređenih u profilima gimnazija – opšti smer, gimnazija – prirodno matematički smer, ekonomski tehničar, pravni tehničar i trgovac po dualnom modelu.\nŠkola se nalazi u gradskom parku nadomak reke Mlave. Ima fiskulturnu salu, školske terene, školski park i biblioteku. Biblioteka u posedu ima oko 8000 knjiga. U okviru biblioteke nalazi se čitaonica sa 35 mesta. U školskom holu nalazi se galerija u kojoj se priređuju izložbe slika, održavaju se književne večeri, koncerti i pozorišne predstave.\nProblem škole je računarska oprema koja je dotrajala i potrebna je zamena. Škola se iz tog razloga obratila Fondaciji Budi srećan kako bi prikupila novac za opremanje kabineta za informatiku, što uključuje jedan desktop računar za nastavnika, 20 desktop računara za učenike, jedan monitor za nastavnika, 20 monitora za učenike, dva fotokopir aparata, jedan klima uređaj, 21 tasturu i 21 miš.\nŠkola bi realizacijom projekta dobila novi informatički kabinet i samim tim poboljšali bi se uslovi rada za učenike kao i njihovo dalje napredovanje, što je i osnovni cilj pokretanja akcije.\nPozivamo sve koji su u mogućnosti da pomognu tako što će poslati SMS poruku sa brojem 39 na 2407, kao i uplatama na dinarski i devizni račun kao i putem e-doniraj, internet plaćanjem platnim karticama iz celog sveta.\nUpiši 39 i pošalji SMS na 2407\nDinarski račun: 160-468556-35\nDevizni račun: 00-540-0002098.5\nRS35160005400002098595 SWIFT/BIC: DBDBRSBG


► Netanjahu upozorio Iran na izraelske avione F-35s\nPremijer Izraela Benjamin Netanjahu upozorio je danas Teheran da izraelski borbeni avioni tipa F -35s mogu da dolete do bilo kog mesta na Bliskom istoku, nakon pretnji visokih iranskih zvaničnika jevrejskoj državi poslednjih nedelja.\n“U poslednje vreme Iran preti uništenjem Izraelu. Trebalo bi da se seti da ovi avioni mogu dospeti do svakog mesta na Bliskom istoku, uključujući Iran i naravno Siriju”, rekao je Netanjahu tokom posete bazi vazduhoplovnih snaga Nevatim na jugu zemlje dok je stajao ispred aviona F-35 Adir.\nIzraelski mediji navode da avion tipa F-35, kako se veruje, još ne može doleteti do Irana, ali može da izvodi operacije ako se dodatno snabde gorivom u vazduhu, a tu mogućnost imaju izraelske vazduhoplovne snage.\nNetanjahu se u bazi Nevatim sastao sa komandantom izraelske vojske general-pukovnikom Avivom Kohavijem i komandantom izraelskih vazduhoplovnih snaga general-majorom Amikamom Norkinom.\nNorkin je ranije rekao da je Izrael koristio petu generaciju borbenih aviona u operacijama na Bliskom istoku, ali nije obelodanio u kojim zemljama su te letelice korišćene.\nIzrael već dugo smatra Iran najvećom pretnjom po svoju egzistenciju, a iranski zvaničnici često prete uništenjem jevrejske države.\nPočetkom jula jedan iranski poslanik je zapretio da bi Izrael mogao biti uništen u slučaju da SAD napadnu Islamsku Republiku.\n“ Ako nas SAD napadnu samo pola sata života bi preostalo Izraelu”, rekao je Modžtaba Zalnour, predsedavajući iranske parlamentarne komisije za bezbednost i spoljnu politiku, prenela je novinska agencija Mehr.\nRanije u junu je bivši iranski ministar odbrane general Hosein Dahghan rekao da bi iranska vojska mogla da uništi Izrael i vojne baze SAD u regionu.\nNetanjahu je u poslednjih nekoliko nedelja više puta zapretio Iranu, a posebno nakon odluke Islamske Republike da prekrši neke obaveze iz nuklearnog sporazuma sa velikom silama iz 2015. godine i napada u Zalivu za koje Izrael i SAD krive Iran.\nU nedelju je Netanjahu ocenio da je najava Irana da će premašiti ograničenja o obogaćivanju uranijuma “vrlo opasan korak” i apelovao na evropske zemlje da kazne Teheran zbog toga.\nNetanjahu se protivio pomenutom dokumentu i apelovao na predsednika SAD Donalda Trampa da se povuče iz sporazuma, što je on na kraju učinio.\nUprkos tom protivljenju, izraelski lider sada poziva evropske zemlje da insistiraju na primeni parametara dok on i SAD nastoje da vrše pritisak na Iran.\nIzrael je takođe poslednjih godina izveo stotine napada na susednu Siriju, ciljući iranske i mete libanskog Hezbolaha, saveznika sirijskog predsednika Bašara Asada.\nNetanjahu se zarekao da će nastojati da spreči Iran u vojnom učvršćivanju u Siriji.\nRohani: Evropski vojnici na Bliskom istoku mogu biti u opasnosti\nIranski predsednik Hasan Rohani upozorio je danas da evropski vojnici raspoređeni na Bliskom Istoku "mogu biti u opasnosti" nakon pokretanja mehanizma rešavanja spora predviđenog...


Barak Obama | Personal magazin\nBarak Obama – Personal magazin\nAmerički predsednik Barak Obama izjavio je danas na samitu Azijsko-pacifičke ekonomske saradnje (APEC) u Pekingu da su SAD i Kina postigli dogovor o smanjenju carina na uvoz informacione tehnologije. Obama…\nObama predstavio predlog o promeni nadzora telefona\nInicijativa Bele kuće o NSA\nAmerički predsednik Barak Obama založio se za obustavljanje masovnog prikupljanja i čuvanja podataka o telefonskim razgovorima Amerikanaca, koje obavlja Nacionalna bezbednosna agencija. Prema planu koji je objavljen u utorak,…\nObama planira da ograniči nadgledanje komunikacija od strane NSA?\nObama se danas sastaje sa ključnim kongresnim liderima koji nagledaju američke obaveštajne aktivnosti i zakonodavcima koji su veoma kritični povodom obima nadgledanja američkog nadgledanja komunikacija. Predsednik Barak Obama sve je…\nObama vraća solarne panele na krov Bele kuće\nPredsednik SAD Barak Obama je naredio da se solarni paneli, demontirani 1981, vrate na krov Bele kuće. Izdanje NY magazin javlja da je odluka doneta zbog štednje električne energije. To…\nVeća kontrola nad tajnim službama?\nNa konferenciji za štampu u Beloj kući, Obama je najavio početak novog razdoblja u radu tajnih službi. Iako je za Snoudena rekao da “nije patriota”, Obama je naglasio kako bez…


Objavljeno: 16.04.2021. 11:46 Uređeno: 16.04.2021. 11:46\nU Hercegovačko-neretvanskom kantonu u protekla 24 sata registrirane su 184 novozaražene osobe koronavirusom, od kojih 95 u Mostaru.\nU Klinici za infektivne bolesti Sveučilišne kliničke bolnice (SKB) Mostar u protekla 24 sata preminulo je devet osoba - sedam muškaraca i dvije žene.\nPreminuli su muškarac iz Posušja rođen 1935. godine, žena iz Mostara rođena 1939. godine, muškarac iz Čapljine rođen 1960. godine, muškarac iz Čitluka rođen 1948. godine, muškarac iz Mostara rođen 1941. godine, muškarac iz Mostara rođen 1937. godine, muškarac iz Čapljine rođen 1932. godine, muškarac iz Čitluka rođen 1931. godine i žena iz Stoca rođena 1951. godine, priopćeno je iz Kriznog stožera Ministarstva zdravstva, rada i socijalne skrbi HNK.\nU Zavodu za mikrobiologiju i molekularnu dijagnostiku SKB-a testirana su 883 uzorka, od kojih je u HNK pozitivnih 184 i to 95 iz Mostara, 15 iz Stoca, sedam iz Jablanice, 10 iz Čapljine, jedna osoba iz Prozor-Rame, 50 iz Čitluka i šest iz Konjica.


Lakić: Najprofitabilnije preduzeće | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Lakić: Najprofitabilnije preduzeće\nVIŠEGRAD – Hidroelektrana „Višegrad“ u 2015. proizvela je 846 gigavat-sati električne energije, što je 93 odsto od godišnjeg plana, a do kraja godine se očekuje da će biti ostvaren rebalansirani plan proizvodnje od oko 940 gigavat-sati električne energije, odnosno 3,5 odsto iznad osnovnog plana, rekao je direktor ovog preduzeća Mile Lakić.\n„Hidroelektrana ‘Višegrad’ u toku ove godine proizvela je najviše električne energije od tri elektrane u Republici Srpskoj, a za 26 godina postojanja proizvela je 23.816 gigavat-sati električne energije“, rekao je Lakić.\nOn je istakao da je poseban problem u ovoj godini neprihvatanje zahtjeva za povećanje cijene električne energije i da će bez toga ovo preduzeće imati veliki problem u funkcionisanju u ekonomskom smislu.\nLakić je dodao da su u ovoj godini remontni radovi završeni u skladu sa planom i prije roka, a mjereno parametrima tehničke efikasnosti hidroelektrane, pogonska spremnost u ovoj godini iznosila je oko 95 odsto.\n„Hidroelektrana ‘Višegrad’ u ovoj godini za naknade potopljenog zemljišta koje se direktno doznačuju opštinama u funkciji razvojnih programa izdvojila je 3,9 miliona maraka“, istakao je Lakić.\nPrema njegovim riječima, ovaj hidroenergetski objekat za donacije u oblasti zdravstva, kulture, sporta i za humanitarne svrhe izdvojio je 418.000 maraka, od čega je 71 odsto donacija za sarajevsko-romanijsku regiju, Podrinje i Hercegovinu 17 odsto, te ostatku Republike Srpske donirano je preostalih 12 odsto.\nLakić je podsjetio da je 2010. godine ovo preduzeće bilježilo rekordnu proizvodnju, dok je najniža proizvodnja zabilježena 1989. godine.\n„Jedan tarifni postupak za poskupljenje električne energije nije okončan i mi ćemo krenuti u novi tarifni postupak jer nema razloga da cijena naše energije bude ovako niska“, rekao je Topalović i dodao da je cijena struje u Hidroelektrani „Višegrad“ najniža u Evropi, dok je u Hidroelektrani „Vrbas“ najveća cijena, a struja je istog kvaliteta.\nOn je podsjetio da su objekti u ovoj hidroelektrani ostarili i da dobar dio zahtijeva revitalizaciju, a da oni koji su utvrđivali cijenu energije nisu planirali dodatne troškove.\nTopalović je rekao da se vrše maksimalne uštede prilikom planiranja i realizacije planova, kao i u nabavkama.\nHidroelektrana „Višegrad“ sutra će prigodnim svečanostima obilježiti 26 godina rada u poslovnoj zgradi u Andrićgradu\nPrethodni članakOdigrano 7. kolo „ASA Osiguranje lige rekreativaca“\nNaredni članakRuska kompanija predstavila proizvode za zdravlje i ljepotu


Niška televizija » Produžen rok za sklapanje ugovora o reprogramu\nObjavljeno 11.04.2013. 15:15\nTagovi: Ekonomija, Jugoistok, Udarne\nRok za sklapanje sporazuma o reprogramu starog duga za električnu energiju, uz otpis kamate za 2012. godinu, produžen je do 25. aprila, rečeno je u privrednom društvu „Jugoistok“.\nKako kažu u ovom preduzeću, uslovi su nešto drugačiji, pa najveći dužnici mogu isplaćivati dug na 48 rata, umesto dosadašnje 24.\nSporazum o reprogramu duga do sada je potpisalo 3.560 dužnika na teritoriji grada Niša, što je oko 10% onih koji na to imaju pravo, kažu u „Jugoistoku“. Elektroprivreda Srbije produžila je rok do 25. aprila za potpisivanje sporazuma, zbog velikog interesovanja, ali i zbog donete uredbe o energetski zaštićenom kupcu. Novine u odnosu na prethodni mesec su povećanje broja rata za najveća dugovanja i reprogram duga čak i za tužene kupce, kažu u niškoj Elektrodistribuciji.\nU “Jugoistoku” podsećaju da svi potrošači moraju prvo da izmire dugovanja za 2013. godinu, kako bi stekli pravo da stari dug isplaćuju na rate uz otpis kamata za 2012. godinu. U niškoj Elektrodistribuciji dodaju da je naplata dobra, 75 odsto domaćinstava duguje manje od 10.000 dinara, a 30 odsto zbog redovnog plaćanja ostvaruje popust od 5 odsto. Ipak, kako ocenjuju u „Jugoistoku“, zbog loše ekonomske situacije naplata dugovanja od privrede nije na zadovoljavajućem nivou.\nPošto je bilo nekih nejasnoća, oni podsećaju da se prilikom sklapanja sporazuma otpisuje kamata samo za 2012. godinu, dok se kamata za 2013. obračunava sa zakašnjenjem od dva meseca. U ovom preduzeću ističu da u ovom trenutku Nišlije za struju ukupno duguju osam i po milijardi dinara.


Djuna Barnes: Amerikanka u Parizu\nNaslovna | Lifestyle | Elle ličnosti | Djuna Barnes: Amerikanka u Parizu\nAmerička spisateljica i novinarka, bila je vizuelna maskota jednog uzbudljivog, elegantnog i potresnog vremena – dvadesetih i tridesetih godina prošlog veka…\nSama sebe je jednom cinično nazvala „najčuvenijim anonimusom svog vremena“. Iako joj je feministička književna teorija ponovo udahnula život i izvesno vreme smatrala je svojom kultnom figurom, da bi je zatim ponovo gurnula u senu zaborava, ona nikada nije dostigla slavu koja bi joj bila primerena. Interesovanje književnih kritičara i magova pisane reči se, kada je Djuna Barnes u pitanju, svodi uglavnom na njeno rano stvaralaštvo, i to pre svega na godine koje je provela u Parizu, iako je do kraja svog dugog života bila veoma produktivna spisateljica. Ovom ambivalentnom stavu književne javnosti, koja ju je s jedne strane slavila, a s druge gurala u anonimnost, doprinela je, iako nesvesno i bez želje da ostane u senci drugih diva književnosti i ona sama: na sva pitanja za koje je smatrala da zadiru u njenu intimu, na sve interese čitatelja koji su se odnosili na njenu ličnost, osobine, posebnosti, odgovarala je uglavnom ćutanjem ili grubim odbijanjem. Kako interesovanje javnosti nije nikada bilo dovoljno utaženo, književni obožavaoci neprozirnost njene privatnosti težili su da prepevaju u mit, odnosno u misteriju. U želji da sačuva svoj lični prostor, Djuna Barnes je osuđena da večito biva smeštena u neku od fascikli stereotipa.\nU poređenju sa drugim književnicama, o ovoj ekstravagantnoj, svojevoljnoj spisateljici, umetnici i novinarki veoma je malo napisano. Pored njene ostavštine, koja se sastoji iz pisama kako poslovne, tako i lične prirode, ima veoma malo primarnih izvora i dokumenata koji bi nam rasvetlili njenu biografiju. Kada jednog umetnika smeštamo u civilizacijsko nasleđe, kada mu dodeljujemo mesto u panteonu besmrtnih, onda imamo potrebu da ga dobro upoznamo kako bismo mogli da odgovorimo na ono, za nas smrtnike uvek tako goruće pitanje – šta ga je to učinilo drugačijim, vidovitijim, sposobnijim, osetljivijim od nas. Madam Barnes je želela da je cene i tumače samo na osnovu njenog književnog rada – očito premalo za auditorijum koji uvek dodeljuje slavu „na prvu loptu“, onim najglasnijim sebeljubiteljima. Objavljene su svega dve njene biografije, koje počivaju uglavnom na smelim spekulacijama, posebno o njenom detinjstvu. Teško je takvu ženu, koja jeste bila vizuelna maskota jednog uzbudljivog, elegantnog i potresnog vremena, posmatrati samo na osnovu njenog literarnog rada. U jednom od svojih prvih romana, Ryder, Djuna Barnes sarkastično razrađuje salonsku temu koja upozorava da ne treba gledati šta je iza slika: ironija je htela da se upravo to njoj dogodi. Književne istoričare i kritičare oduvek je mnogo više interesovala diskusija oko njenog eventualnog incestuoznog odnosa sa ocem i njene seksualne orijentacije no što ih je interesovala njena do perfekcije dovedena tehnika književne montaže, njene pronicljive socijalne i kulturne analize boemskog i građanskog međunarodnog parketa „zlatnih dvadesetih“, kao i njen, doduše depresivan, ali nepomirljiv i nepotkupljiv umetnički stav.\nRođena je juna 1892. u mestu Cornwall-on-Hudson, 80 kilometara od Njujorka, kao jedina devojčica od petoro dece Engleskinje Elizabeth Chappell-Barnes i Walda Barnesa, američkog ekscentrika. Roditelji su decu odgajali veoma nekonvencionalno, tako da se insistiralo na tome da ne idu u školu, već da razvijaju slobodno svoja zanimanja i talente uz obrazovnu podršku članova porodice, posebno bake Zadel, koja je bila angažovani borac za ženska prava i profesionalna novinarka. Porodični krug neprestano su dopunjavala vanbračna deca oca, a njegove ljubavnice često su zauzimale mesto za velikim porodičnim stolom. Kako nijedna posebnost, pogotovu kada je reč o porodičnim, odnosno seksualnim odnosima, ne prolazi nekažnjeno – stoji stalno u grlu istorije – ovaj neobični stil života i njegova javna osuda ostali su kao talog u svakom razgovoru o Djuni Barnes, izdanku ove porodice i proizvodu takvih čudnih, „nezdravih“ porodičnih odnosa. Nerazumevanje, odbijanje, uskogrudost i strah za sopstveni integritet na kraju su se pretvorili u mit, nagađanje, u prešaptavanje skandala, kroz istoriju, kanalima kvazislobodnih i tolerantnih intelektualnih razmatrača, te je Djuna Barns i danas najčuvenija kao „ona ekscentrična književnica koja je spavala sa svojim ocem, a potom postala lezbijka“. Istinu ne zna niko, ali je pravo pitanje da li nam je ona uopšte neophodna.\nGodine 1911. Djuna Barnes odlazi u Njujork, gde se upisuje u školu crtanja i slikanja Pratt institute. Kako bi dopunila svoj kućni budžet, počinje da radi prvo kao ilustratorka, a potom i kao novinarka. Piše drame i poeziju, glumi. Godine 1915. objavljuje svoj prvi veliki književni rad, Knjigu odvratne žene, i postaje ime u šarolikom svetu Greenwich Villagea.\nGodine 1920. Djuna Barnes putuje za Pariz kao reporter za McCall’s magazine. U večnom gradu na obalama Sene ostaće punih dvadeset godina. Sylvia Beach, hrabri osnivač čuvene knjižare Shakespear & Co. u Parizu i prvi izdavač Joyceovog Uliksa, tvrdila je da je „ta dražesna, tako drska i tako nadarena“ Djuna Barnes bila najfacsinantnija pojava na pariskoj književnoj sceni dvadesetih godina prošlog veka. „Bila je lepa i elegantna“, svedoči dalje Beach, „oštrog nosa kao zašiljena olovka, neodoljivih usana, kestenjaste kose koju je skupljala ispod à la Manet šešira, velikih koščatih ruku, kojima se mogu konji zauzdavati. Bila je visoka i tanka, jakih nogu i tankih gležnjeva. Njene misli nikada nisu bile smišljene do kraja. To su bili komadi senzacija, slomljeni odrazi u ogledalu životnih radosti na koje se moglo opasno poseći. Malo je žena moglo da piše sa takvom nezavisnošću kao ona, iako je sama smatrala da ima staromodno srce i viktorijansku dušu.“\nU Parizu Djuna Barnes razvija svoj posmatrački talenat i usavršava svoju književnu tehniku. Na levoj obali Sene, Rive Gauche, gde se skupljala boemska, umetnička emigracija, ona upoznaje mnoge bitne ličnosti ove epohe i piše njihove portrete za razne američke nedeljnike. Umetnički život tih godina u Parizu bio je sve drugo do lak i ugodan. Stalna besparica, nesigurnost emigracije, politički lomovi koji su potresali Evropu između dva rata, progoni, cenzura, sve je to porazno delovalo na umetnike kao ljude, ali – kakve li ironije – i na grandioznost njihovog stvaranja. Djuna Barnes upoznaje Jamesa Joycea, sa kojim je bila veliki prijatelj, u kafani Les Deux Magots i odmah, pronicljivo čitajući njegovu ličnost, vezuje njegov portret za detalje, sitnice koje su suština njegovog genija – za one koji se u detalje razumeju. Opisuje ga kao čoveka visokog i nežnog glasa, koji je umeo divno da peva. A onda, primećuje kako on drži cigaru visoko u vazduh podignutom rukom, da dim ne bi smetao njegovom okruženju, a kada povlači dim, onda ustaje i u stojećem stavu izbacuje dim visoko iznad glava drugih gostiju.\nKnjiževni tekstovi Djune Barnes, njeni romani i pripovetke sastoje se iz dva kosmosa: malog, ljudskog – kosmosa po kome luta Psiha, i velikog društvenog kosmosa – po kome lutaju izgubljeni ljudi. Njeni karakteri su netipični, po pravilu istrgnuti iz svog svakodnevnog života: izgubljeni, zbunjeni, bez osećaja za prostor i vreme. Isti takav efekat imaju i romani Djune Barnes na čitatelje, oni su zbunjujući, uznemirujući i ne pružaju utehu koju većina čitalaca traži u književnosti. „Život je zao, mučan i kratak“, napisala je pred kraj svog dugog života, dodajući: „U mom slučaju bio je samo zao i mučan.“ Ona u svojim delima koristi Čoserov jezik, obogaćen satirom, ironijom i peh-crnim, ponekad veoma opscenim humorom. Njeni veliki romani Ryder i Nightwood u suštini su eksperimenalna dela, moderna po svjoj perspektivi gledanja na svet, a ne po lomljenju jezika, što je jedna od najmarkantnijih odlika moderne. Sa ovom kombinacijom viktorijanske emotivnosti i klasičnog jezika smeštenog u savremeni svet, siv od industrijalizacije i krvav od proteklih i budućih ratova, Djuna Barnes uspeva da nemilosrdno, ali ne i bezosećajno, artikuliše posebnost ženskog senzibiliteta, usamljenog i nepomirljivog, usred ludnice koja ubrzava predstojeću tragediju. Nije ni čudo što je i danas kritika smatra hermetičnom i teško razumljivom autorkom. Književnost je težak rad za one koji se prema njoj odnose sa poštovanjem.\nGodine 1939, posle povratka iz Evrope, koju je teška srca napustila, Djuna Barnes se sve više izoluje. Posle niza tihih i ćutljivih godina, koje je ona sama cinično nazvala „godine Trapista“, iznenada objavljuje dramu Antiphon, u kojoj se posvećuje odnosu majke i kćerke. Ovo delo je ponovo probudilo zanimanje javnosti i nekolicine mlađih književnih teoretičara. Iznenadna ponovljena slava, poznata madam Barnes po svojoj prevrtljivosti i licemernosti, smetala je ekscentričnoj zlovoljnoj starici; uznemiravali su je „ti hipici“ i „those idiot children“. Odbijala je svaki razgovor i svaki intervju.\nDo kraja života stanovala je sasvim povučeno, kao pravi osobenjak u malom stanu u koji se uselila još 1941, neposredno posle povratka iz Pariza, na trgu Patchin u Greenwich Villageu. Poslednjih godina svog života pisala je pesme, koje delom nisu ni do danas objavljene. Patila je od astme i emfizema pluća. Komunicirala je još samo putem pisama sa nekoliko poznanika koji su bili još živi. Doživela je devedesetu godinu.\nKada je umrla 1982, javnost je bila iznenađena – smatrali su je već davno mrtvom.\nSpisateljice Poznate ličnosti\nPoznati citati najvoljenije princeze na svetu\nPrisećamo se legendarne princeze....\nDavid Beckham: Nikada nisam mislio na novac i slavu


Osam razloga zbog kojih treba kupovati domaće proizvode\n17. Juna 2015.\t0\nRacionalni kupci znaju da je kupovina domaćih proizvoda najjednostavniji način za pametnu štednju, jer se ušteda pri odabiru artikala proizvedenih pod kapom domaćih brendova može pozitivno odraziti na vaš mjesečni budžet, a efekti ulaganja u takvu kupovinu osjete se dugoročno i u cijelom društvu, objašnjavaju iz Udruženja „Kupujmo i koristimo domaće“.\nRazlog zbog kojeg se kupci najčešće odlučuju na kupovinu proizvoda stranih brendova, smatraju stručnjaci, je specifični marketing kreiran upravo u svrhu pridobijanja potrošača.\nKupci nerijetko vjeruju da je artikal kreiran u određenim evropskim zemljama mnogo kvalitetniji od identičnog bh. proizvoda, samo iz razloga što postoji mišljenje o zemlji iz koje proizvod dolazi kao stabilnoj ekonomskoj zajednici.\nAko bismo se odlučili napraviti zajedničku akciju tokom koje bismo samo po jedan od stranih, zamijenili domaćim proizvodom ostvarili bismo neke od važnih ciljeva: podršku domaćoj privredi, razvoj ekonomskog sektora, kvalitetniji zdravstveni i obrazovni sistem, stvaranje povjerenja stranih investitora za ulaganje u ekonomski stabilno tržište…\nUkoliko još uvijek niste sigurni da li da date povjerenje domaćim proizvodima, donosimo vam osam razloga zašto bi to bila prava odluka:\n1) Domaći proizvodi su nastali od plodova domaće privrede koja nudi kvalitetan i poznat sadržaj.\nHrana životinjskog porijekla nastaje u vašem komšiluku, te vas ne sprječava da posjetite proizvođača i izrazite želju da prisustvujete procesu izrade, što nije mogućnost ukoliko se odlučite za proizvode iz izvoza gdje su životinje uzgajane u velikim industrijskim objektima i hranjene sintetičkom hranom.\n2) Hrana nastala u Bosni i Hercegovini je mnogo bolja za nas i naše zdravlje što potvrđuje kraće vrijeme potrebno za transport namirnica od proizvodne hale do trpeze. Dok je hrana iz uvoza prošla dugi transportni put, te je ambalažirana u raznim skladištima prije nego je došla do potrošača.\n3) Lokalna hrana je mnogo sigurnija jer je proizvođač u svakom trenutku svjestan posljedica ukoliko proizvod koji plasira nije kreiran prema najvišim standardima.\nJedna greška domaćeg proizvođača bi ga dovela do stvaranja nepovjerenja i gubljenja reputacije koju će teško povratiti, dok strani proizvođač nije dostupan za žalbe ili to za njega rade veliki, obučeni, timovi za krizno komuniciranje koji štetu brzo, lako i bezbolno saniraju.\n4) Domaće kompanije izdržavaju domaće porodice, dok lokalni privrednici koji direktno prodaju potrošačima, bez posrednika, zadržavaju punu cijenu proizvoda unutar domaće ekonomije.\n5) Domaća privreda gradi zajednicu. Kupovina domaćih proizvoda direktno utječe na kvalitet zdravstvenog i obrazovnog sistema kao temeljnih institucija svake zajednice. Razvojem lokalne ekonomije i sistem zdravstva i obrazovanja ostvaruje velike benefite što je preduvijet njihovog kvaliteta.\n6) Razvoj domaće privrede ne dozvoljava povećanje poreza. Porastom domaće proizvodnje i jačanjem ekonomskog sektora, država nema potrebu za dodatnim nametima. Izuzetnim razvojem domaće privrede postoje mogućnost umanjenja poreza, što je slučaj u određenim evropskim zemljama.\n7) Lokalna hrana nije jednolična, naprotiv, obiluje raznolikošću. U savremenom poljoprivrednom sistemu, biljne sorte imaju dovoljno vremena da sazrijevaju ravnomjerno u nama poznatim uslovima, dok hrana iz strane proizvodnje ubrzano sazrijeva, na određen način prisilno, kako bi u pravo vrijeme, odnosno vrijeme aktuelno za te vrste, bila na tržištu.\n8) Kupovina domaćih proizvoda je ulaganje u budućnost. Podržavajući lokalne privrednike osiguravate stabilnu budućnost novim generacijama.\nPrevious BOSANSKA MORNARICA\nNext Omer Isović: Otvoreno pismo Aleksandru Vučiću – Zašto ne bi trebao da dođeš u Srebrenicu\nO stanju u rudnicima Koncerna, godišnjoj proizvodnji uglja, problemima sa kojima se susreće JP Elektroprivreda BiH, ali i značaju učešća na forumu investicija u rudarstvu, energetici i industrijskim granama\nSarajevski dron – društveno koristan izum kojim se nastoji riješiti problem zagađenja zraka u glavnom gradu\nSarajevski dron – plod rada istraživačkog tima Mašinskog fakulteta u Sarajevu. Od popularnih, komercijalnih bespilotnih letjelica razlikuje se po namjeni, koja je društveno korisna. Koristeći dron, nastoje riješiti problem zagađenja


SKECHERS UNO LITE | Sport Vision\nDečije patike za devojčice – lifestyle\nSkechers Uno Lite dečije lifestyle patike za devojčice spajaju sportski stil i komfor. Konstrukcija koja se navlači na stopalo, uz elastične pertle, idealna je za mala, nemirna stopala. Sintetičko gornjište, Air-Cooled Memory Foam® uložak od memorijske pene sa vazdušnim hlađenjem i srednji đon sa platformom su idealna kombinacija za celodnevnu udobnost i stabilnost. Nežna kombinacija boja ovih Skechers Uno Lite dečijih patika za devojčice će upotpuniti svaku odevnu kombinaciju vaše devojčice. Specifikacija: Plitak profil Konstrukcija koja se navlači na stopalo uz elastične pertle Sintetičko gornjište sa utisnutim detaljima Uložak od memorijske pene sa vazdušnim hlađenjem Srednji đon koji apsorbuje udarce Boja: Roze - Hot Pink Šifra artikla: 310451L-HTPK .\nSkechers Uno Lite dečije lifestyle patike za devojčice spajaju sportski stil i komfor.\nKonstrukcija koja se navlači na stopalo, uz elastične pertle, idealna je za mala, nemirna stopala.\nSintetičko gornjište, Air-Cooled Memory Foam® uložak od memorijske pene sa vazdušnim hlađenjem i srednji đon sa platformom su idealna kombinacija za celodnevnu udobnost i stabilnost.\nNežna kombinacija boja ovih Skechers Uno Lite dečijih patika za devojčice će upotpuniti svaku odevnu kombinaciju vaše devojčice.\nKonstrukcija koja se navlači na stopalo uz elastične pertle\nSintetičko gornjište sa utisnutim detaljima\nUložak od memorijske pene sa vazdušnim hlađenjem\nSrednji đon koji apsorbuje udarce\nBoja: Roze - Hot Pink\nŠifra artikla: 310451L-HTPK