piraterija filma Toma | Magazin | Showtime\n17. October, 01:37\nSlučaj ''Toma'': Krivična prijava protiv svih koji su dijelili link 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nSlučaj ''Toma'': Krivična prijava protiv svih koji su dijelili link\n13.10.2021. / 10:12\nPiratska verzija filma "Toma" širila se internetom. Autori filma naveli su da će protiv svih koji su delili to ostvarenje biti pokrenuta krivična prijava, ako sa svojih naloga ne uklone sporni materijal.\nBranko Stamenković podsjeća da je tužilaštvo još u četvrtak krenulo u provjeru navoda krivične prijave.\n"Već u petak smo imali određene indicije u vezi sa identitetom jedne od osoba koja je širila link. On je u petak uhapšena i određeno joj je zadržavanje od 48 sati. Sada radimo na otkrivanju drugih iz lanca onih koji su širili link", napominje posebni tužilac za visokotehnološki kriminal.\nKada je riječ o odštetnom zahtevu, koji mogu podnijeti producenti, Zakonom o autorskim i srodnim pravima detaljno je regulisano na koji način se može ostvariti imovinskoporavni zahtjev u parnici, a za sporove iz oblasti autorskih prava nadležan je Viši sud u Beogradu za teritoriju cijele Srbije.\n"Pravo intelektualne svojine se vrlo rigorozno štiti u zemljama Evropske unije. Oni imaju sistem da kada ide preko "torenta" da je preuzimanje filma u toku, lociraju korisnika i automatski šalju tužbu koja stiže na adresu sa odštetnim zahtjevom od više hiljada evra", naglašava Stamenković.\nFilm "Toma"je od prije nekoliko dana na udaru piraterije, iako u bioskopima obara rekorde gledanosti. Do sada ga je vidjelo pola miliona ljudi, a mnogi koji s tek imali namjeru da ga pogledaju odjednom su bili suočeni sa linkovima filma podijeljenim na društvenim mrežama.\nStručnjaci navode da građani Srbije nisu dovoljno upoznati sa činjenicom da gledanjem filma putem linka, na telefonu, kompjuteru, ili televizoru, krše autorska prava i mogu biti krivično odgovorni.\nIzvor: Youtube/printscreen/TOMA FilmBr. slika: 4 1 / 4\nIzvor: Youtube/printscreen/TOMA FilmBr. slika: 4 2 / 4\nIzvor: Youtube/printscreen/TOMA FilmBr. slika: 4 3 / 4\nIzvor: Youtube/printscreen/TOMA FilmBr. slika: 4 4 / 4\n"Ljudi ne znaju da je krivično djelo i dijeljenje piratskih fajlova i svi oni koji su dijelili sporne linkove filma, dobiće krivične prijave. Nije sve što je na internetu besplatno. Nije nelegalno da preuzmete film i da ga pogledate, ali je krivično ako taj link proslijedite dalje. I za to odgovara osoba koja šalje linkove", rekao je juče u televizijskoj emisiji Vladimir Rajčič, direktor Antipiratske agencije Srbije.\nIznio je da je link filma "Toma" tokom proteklog vikenda samo na Fejsbuku imao 200.000 pregleda i podijeljen više od 3.000 puta. Ipak, kako je kazao, ne postoji film koji je izbjegao pirateriju, uz napomenu da je u slučaju "Tome" veoma brzo reagovalo odjeljenje za visokotehnološki kriminal. Izrazio je nadu da će nadležni organi doći do osobe koja je prva sporan link pustila u opticaj.\nAdvokatica Nina Vuković je objasnila da su producenti filma nosioci autorskih prava i da se samo uz njihov pristanak delo može koristiti. "Moramo podići svijest građana da je ovo što se događalo prethodnih dana krivično djelo koje se zakonski sankcioniše", zaključila je advokatica.\nŠta kaže zakon u BiH?\nU BiH je na snazi Zakon o autorskim pravima i srodnim pravima u BiH koji reguliše intelektualnu svojinu. Po ovom Zakonu prije dvije godine u policijskoj akciji "Plagijat" uhapšeno je lice A.M. iz Bijeljine protiv kojeg je tužilac podigao optužnicu zbog nezakonitog plasmana većeg broja video sadržaja, serija i filmova iz BiH i regiona, putem interneta, a da je kroz to pribavio imovinsku korist i oštetilo autora (Dragan Bjelogrlić je javno u jednoj emisiji spominjao ''pirate iz Bijeljine'').\nU Krivičnom zakonu BiH regulisano je pitanje distribucije u svrhu sticanja imovinske koristi autorskih djela i strogo je kažnjivo i objašnjeno u nekoliko članova.\nMeđutim, sva djela propisana ovim zakonom odnose se na one koji vrše distribuciju ovakvog sadržaja. Stavljaju u promet filmove ili muziku ili ih opet preprodaju što je poznato kao piraterija.\nAli korisnici ovih usluga, odnosno kupci piratskih djela nisu spomenuti. To isto se odnosi i na gledanje pomenutih sadržaja.\nŠto se tiče njihove krivične odgovornosti, autor određenog djela ima pravo da u privatnom procesu tuži pojedince zbog preuzimanja njegovog sadržaja bez dozvole, a kazna u tom slučaju zavisi od težine prekršaja i određuje je sud.\nPosljednji intervju Tome Zdravkovića: Mnogo sam jači nego što se misli, neću čekati transplataciju, želim pjesmu\nPrvo hapšenje zbog filma "Toma": Osumnjičen za neovlašćeno dijeljenje linka na internetu\n"Jesi gledao Tomu?" je novo "Gdje ćeš za Novu godinu"\nToma film Toma toma zdravković film piraterija


Novi udarac Terezi Mej u parlamentu oko Bregzita - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Novi udarac Terezi Mej u parlamentu oko Bregzita\n0Piše: Beta 09. januara 2019. 16.33 Izmenjeno: 16.35\nTereza Mej Foto: EPA-EFFE/ANDY RAIN\nDonji dom parlamenta je sa 308 „za“ i 297 „protiv“ izglasao amandman kojim se sprečava vlada da odloži ključne odluke oko izlaska iz Evropske unije, preneo je AP.\nAmandmanom se nalaže da u slučaju da parlament na glasanju 15. januara odbaci dogovor koji je Mej postigla s EU, vlada mora za tri dana da se vrati u parlament s „planom B“.\nProtivnici sporazuma su mislili da bi vlada mogla pokušati da odugovlači uoči izlaska planiranog za 29. mart, čime bi parlament u poslednjem trenutku bio suočen s izborom izmedju plana premijerke i katastrofalnog izlaska iz EU bez dogovora.\nParlament je juče sa 303 „za“ i 296 „protiv“ izglasao amandman na zakon o finansiranju kojim se otežava izlazak iz EU bez dogovora. Tim amandmanom je zabranjeno vladi da troši sredstva na pripreme za Bregzit bez dogovora koje parlament nije odobrio.\nBregzit, parlament, Tereza MejLondon\nOrban odbio raspravu o vanrednom stanju u Evropskom parlamentu\nNakon Bregzita 46 poslanika manje u Evropskom parlamentu


Istina o doniranju organa - 1. deo | Global Media\nDonacija ili darivanje organa je znak altruizma i plemenitosti, kojom jedna osoba iskazuje svoju želju i nameru da nakon svoje smrti daruje – pokloni, bilo koji svoj organ ili tkivo.\nDanas, na lokalnom nivou svuda po svetu, ni jedna tema nije toliko aktuelna, hvaljena i toliko zastupljena kao što je to ”biti donator organa”. Svi medijski nivoi veoma su napadno navalili na nas ”imaoce organa”, da ih darujemo. Socijalno osiguranje, zdravstvo, bolnice, škole, političari, crkveni oci, ”humana” društva, ”neprofitne” organizazije, ”dobrotvorne” ustanove, poznate ličnosti … svi oni apeluju na nas, da budemo humani, plemeniti, čovekoljubni, da pokažemo svoju ljubav prema bližnjem … prosto neverovatno.\nZašto je ova tema sada tako aktuelna ali moramo priznati ujedno i kontroverzna?\nZato, što je potrebno da se iznova aktivira akcija doniranja organa odnosno, potrebno je da se iznova pridobije poverenje mase naroda u ”humanost” akcije doniranja organa odnosno, da se opet poveruje ”u naše poštene namere da pomognemo unesrećenim ljudima”.\nEto, tako se želi povratiti poverenje koje je izgubljeno, posle većeg broja afera oko transplantacije organa, koje su se pojavljivale u klinikama zadnjih nekoliko godina. Svi mediji nam poručuju, da je doniranje organa znak čovekoljublja i plemenitosti. ”Uostalom, zar nije lepa misao, kada neko sa svojom smrću pomogne drugim ljudima donirajući – poklanjajući svoje organe? Zar to nije vrhunac ljubavi prema bližnjemu?” – Tako nas preko medijske mreže pozivaju na darivanje svojih organa.\nPozivi na doniranje organa\nDržavni sekretar Ministarstva zdravlja, prof. dr. Vladimir Djukić piše:\n“…moramo učiniti sve da se poveća broj donora, ako treba da se promeni zakon o donatorstvu, da se razvija svest kod ljudi da je donatorstvo najuzvišeniji akt…” (www.najvesti.com>Srbija>Drustvo)\nVladika šabački Lavrentije otkriva za „Alo!“ da je odlučio da zavešta svoje organe! Lavrentije objašnjava da je „ u hrišćanskoj etici dati život za bližnjeg veliki podvig, kao što je i pomoći da se spase drugi život”.\nLavrentije je prvi velikodostojnik Srpske pravoslavne crkve koji se odlučio da svojim primerom pomogne akciju donatorstva koju vodi Vojnomedicinska akademija.(www.manastir-lepavina.org)\nSocijaldemokratska partija Srbije ovako nastupa:\n”Naša kampanja nije politički motivisana, već pre svega jedan dobronamerni apel svim ljudima dobre volje da budu solidarni … da budu nesebično humani …” – tako apeluju članovi glavnog odbora stranke Jug Radivojević i Branko Gogić … (www.sdpsrbije.rs/vesti/donacija-organa-)\nČovekoljublje i Plemenitost?\nPonekad, pored milozvučnih epiteta, i u traženju još po koje ubedljive rečenice, procuri i po koja glupost: ”…to je izraz čovekoljublja i plemenitosti, promišljenosti i racionalnosti (?) …” i na kraju tog apela dolazi vrhunac besmisla: ”Dakle, tako što postajem donator organa, povećavam sopštvenu šansu za život.” (www.srbijazatransplantaciju.com)\nDr. prof. sc. Luka Tomasević ovako tumači stav katoličke crkve:\n”Katolička crkva odobrava i podupire transplantaciju organa, naglašavajući solidarnost sa bolesnicima i prihvata transplantaciju kao oblik služenja ljudskoj obitelji i kao sredstvo promicanja zdravlja i života … to je altruizam, gde se žrtva potencijalnog darovatelja dovodi u vezu sa Kristovom žrtvom, koja je izvor inspiracije i putokaz za svakog kršćanina.”\nTvrdi se, da je i papa Pijo XII dozvolio ”sakaćenje” ljudskih organa u određenim situacijama.(www.franjevci-split.hr/index.php?option)\n”Radujmo se, što je medicina… sa presađivanjem organa pronašla način … da služi čovekovoj porodici.” (Papa Pavle II, 1991 god; citirano u ”Würzburger Katholisches Sonntagsblatt od 05.03.2013 god.)\n”Darivanje organa je jedan poseban oblik ljubavi prema bližnjem.” (Papa Benedikt XVI, citirano na radio Vatikan, 07.11.2008 god.)\nPogledajmo šta nam o doniranju organa govori profesor na Fakultetu islamskih nauka u Sarajevu dr. Enes Ljevaković koji ističe, da je u islamu u načelu doniranje organa human čin, bilo da se radi o živom donoru, ili pristanku na doniranje organa nakon smrti, uz, naravno, određena pravila.\n“Kod živog donora mora se voditi računa o tome da on ne bude oštećen, odnosno ne mogu mu se uzeti vitalni organi bez kojih ne bi mogao nastaviti život. Kada je riječ o uzimanju organa nakon smrti, neophodno je da čovjek za života da svoj pristanak, inače bi to bila jedna vrsta otimačine, što, dakako, ne bi bilo dozvoljeno. U nekim zemljama imate takve zakone, da se uzimaju organi nakon smrti čovjeka i bez njegovog pristanka, a islam to ne dopušta”. – kaže Ljevaković za Sarajevo-x.com.(www.dmbih.org)\nKao pristalice transplantacije organa, na sličan način izjasnili su se i Judaizam ali i Protestanti.\nKampanja i delovanje na terenu\nKampanja oko donatorstva organa znatno je smirenija u Hrvatskoj i Austriji. Oni su to ”veoma mudro”, zakonima uredili. Pogledajmo jedan mali isećak iz članka koji govori o radu službe za eksplantaciju organa, opšte bolnice u Varaždinu:\n”…prema zakonu u Republici Hrvatskoj, svi smo mi dobrovoljni darivatelji organa, ako se tome nismo još za života protivili. Svoje neslaganje s darivanjem svojih organa možemo izraziti tako, da kod svog liječnika obiteljske medicine, ispunimo određeni formular, koji se uvek mora imati pri sebi…” (www.obv.hr)\nNije na odmet da kažemo, da se ovakav zakon nalazi u pripremi u Srbiji i u Sloveniji.\nPristanak za uzimanje organa nije potreban\nTrenutno doživljavamo, da se kod nas vrši ne samo nekakvo ubeđivanje, već pravi moralni pritisak na našu savest odnosno, da bi donacija organa trebala da bude sve više pravilo, zakonom regulisano – sviđalo se to nama ili ne.\nOčigledno, da nema dovoljno donatora organa, jer mnogi čak i godinama čekaju na potreban organ. Da li je to znak, da su ljudi još uvek nedovoljno spremni za donaciju svojih organa?\nI ako se u medijima sve više poziva na donaciju organa, u stvarnosti to je još uvek za prosečnog čoveka tabu tema. Zašto?\nZato što svaki razgovor na tu temu znači konfrontirati se sa vlastitom smrću.\nVećina ljudi ima strah od smrti i ne žele čak o tome ni razmišljati. Najverovatnije, da o tome najviše razmišljaju oni koji se grčevito drže samo za ovaj prolazni život, pogotovo ako im je rečeno, da je potrebno da im se transplantira neki tuđi organ ili tkivo. Bilo kako, tek sve države sveta sve se više angažuju na području transplantacije tkiva i organa.\nPored nesumljive plemenitosti ovako prikazanog čina donacije organa, ipak pogledajmo i drugu stranu medalje zahuktalosti ove kampanje.\nU tradicionalnoj etici, pitanje transplantacije organa može da se svede na podosta pitanja:\nDa li je uzimanje organa sa živog donatora protiv nepovredivosti čovekovog fizičkog integriteta i da li je uzimanje organa sa mrtvoga čoveka protiv poštovanja njegovih ljudskih posmrtnih ostataka? Kada je reč o uzimanju organa sa umrlog čoveka, postoji i još jedno pitanje, a to je najvaznije pitanje: kako pouzdano ustanoviti smrt odnosno, da li su današnji kriteriji nastupanja smrti baš pouzdani i sigurni? Kada se pacijentu transplantira tuđi živ organ, posle toga, čiji život tada on živi?\nPored toga, kritički prilozi uglavnom se odnose na probleme primaoca organa. Na primar, o fenomenu ”transplantacije pamćenja” odnosno o tvrdnji, da se sa transplantacijom tuđeg organa ujedno menja i ličnost primaoca organa. To se može i tako razumeti, da se u novoj sveukupnosti dešavaju neka nova ”kvantna povezivanja”. Međutim, pitanje glasi: Šta se dešava sa dušom donatora organa, kada njegovom još uvek živom telu oduzmete organe? Da li će njegova duša naći svoj mir? Ili će usled novonastalog ”kvantnog povezivanja” njeno stanje mira biti poremećeno? Da li će takva duša ili telo u novoj inkarnaciji, da trpi zbog toga ili, da na neki drugi način bude oštećena?\nOdvajanje duše od tela\nDa li je možda tačno, da eksplantacijski zahvat u živo telo davaoca organa znači, brutalan zahvat u njegovo prirodno i individualno umiranje, u kome se ometa i sprečava sav visoko-senzibilan proces razdvajanja duše od tela?\nKada već govorimo o aspektima duše, mislim, da tada govorimo o čovekovom unutrašnjem svetu. O njegovom pogledu na svet, o njegovim čežnjama, nadama, idealima i o njegovim ciljevima. Kod napuštanja ovog sveta, odnosno pri napuštanju našeg materijalnog tela ti naši unutrašnji stavovi vode značajnu ulogu. Od njih je zavisno da li će neko preživeti laku smrt ili tešku. Taj naš unutrašnji stav odlučuje i o tome da li će jedna duša da ”nađe svoj mir” ili neće. To da ”nađe svoj mir”, to je u smislu čistog mira, bez bilo kakvih veza sa fizičkim svetom koji ostavlja iza sebe, kako bi duša mogla neometano da nastavi svoj dalji put u onostranstvo.\nDuševna borba u kojoj se ”traži svoj mir”, to je i jedan veliki problem kojim se bave skoro svi pacijenti kojima je ”presađen” neki organ. Pogledajte, mnogi se o tome izjadaju na internetu.\nPostoji i pitanje uzimanja organa sa živog čoveka, odnosno problem čoveka koga sakatimo, čak i onda kada se ono povezuje uz slobodno i informirano doniranje, uz naplaćivanje doniranih organa, kao i uz činjenicu trgovine organima.\nDoniranje: Posle vaše smrti ili još za života?\nCelokupna kampanja i svi oni, koji govore i pišu u prilog transplantacije organa, naglašavaju: ”posle vaše smrti”… na takav način počinje svaki razgovor o darivanju – doniranju organa ali molim vas lepo, vi još niste mrtvi kada počnu da vam vade organ! Donator diše, srce mu kuca, znoji se, pocrveni u licu, poraste mu temperatura, brani se i ako je vezan na operacionom stolu… kad se povredi skalpelom tada skokovito poraste krvni pritisak i srčana frekvenca … poneki pacijent se probudi na operacionom stolu! … Da li ste sve to znali?\nPoslednja priča o pokušaju uzimanja organa iz mrtve/žive osobe dolazi iz Hjustona. George Pickering mlađi doživeo je težak srčani udar te je u bolnici proglašen “moždano mrtvim”. Lekari su se pripremili za uzimanje organa iz njegovog tela no Georgeov otac nije se slagao sa tim verujući da njegov sin nije mrtav. Došao je u bolnicu sa pištoljem i nije dozvoljavao medicinskom osoblju da isključi aparate i uzme organe iz tela njegovog sina. Uhapšen je te je zbog svog čina proveo 11 meseci u zatvoru ali se zahvaljući ovom poduhvatu i dobivenom vremenu sin potpuno oporavio. U videu možete da vidite oca i sina kako zajedno pričaju o ovom slučaju. Kako ako je sin proglašen “moždano mrtvim”?\n(budući da je ubrzo nakon naše objave sa Youtube platforme uklonjen originalni video, postavljamo ga opet sa našeg Vimeo kanala)\nOptužba za prevremenu smrt – ubistvo\nKada je Južnoafrički hirurg Christian Bernard u decembru 1967 god. izvršio prvu transplantaciju srca, u USA je več 1968 godine izvršeno preko 70 transplantacija. Tada je jedan USA advokat optužio te hirurge za prevremenu smrt – ubistvo. Kao reakcija na tu tužbu, već 1968 godine, jedna Ad-hoc-komisija sa Harward Medical School ”pronašla” je moždanu smrt, po kojoj je navodno mozak nepopravljivo povređen ali potrebno je znati, da i pored toga on – čovek, još uvek je živ.\nJavno mišljenje, izjave i tvrdnje da se organi uzimaju od mrtvih ljudi je čista laž. Organi za transplantaciju moraju se uzeti samo od još uvek živih ljudi. Još jednom da naglasim: Svi organi od mrtvih ljudi za transplantaciju su totalno beskorisni. Zašto se ta činjenica prećutkuje?\nSaša Bojić piše: Kod mnogih donatora ili članova njihovih porodica postoji i podozrenje prema dijagnozi moždane smrti. Moždana smrt se smatra definicijom smrti i ona nastaje delimićnim ili potpunim prestankom moždanih funkcija. No saznalo se i da se informacije o pogrešno postavljenoj dijagnozi moždane smrti često kriju. Neurolog dr. Hermann Deutschmann je, prema izveštaju TV ARD proučio 230 dijagnoza moždane smrti između 2000 i 2005 godine: ‘‘Često su nas zvali da vidimo pacijente za koje su dežurni lekari konstatovali moždanu smrt, ali mi smo utvrdili da moždana smrt nije nastupila. To se dešavalo u 30% slučajeva” kaže Deutschmann. www.dw.de\nIstina je, da donator – davalac organa jeste pre svega žrtva. Žrtva zato, jer on još uvek diše, srce kuca, znoji se, ima suze u očima, krvni pritisak mu poraste i telo počinje da se grči kada žrtva oseti zahvat skalpela a sve to su znaci života pogotovo, jer ne postoji ni jedan znak smrti kao što su prestanak disanja, prestanak rada srca, ukručenost tela i posmrtne mrlje itd … Zašto se onda ipak dozvoljava proces vađenja organa – kasapljenje, odnosno, zašto se dozvoljava ubistvo žrtve?\nOno što zna samo mali broj upućenih, to je da davaoci organa – donatori, pošto nisu mrtvi, vezuju se na operacionom stolu, pri čemu se ipak dešava da se organizam opire i brani. Iz tog razloga im se daju relaksanti, kako bi se sva muskulatura uspavala. To se čini jos i zbog:\nDa se hirurg zaštiti od opasnosti dok radi sa skalpelom.\nZato što se hirurzi osećaju ometani kada se organizam brani i\nZato što je teško i neverodostojno objasniti bolničkom osoblju da se na operacionom stolu zaista nalazi mrtav pacijent.”(www.organosprotection.com)\nPacijent pripremljen za eksplantaciju – vađenje organa, nije mrtav, on se ubija samim činom uzimanja organa\nPotrebno je znati da pacijent pripremljen za eksplantaciju – vađenje organa, nije mrtav, on se ubija samim činom uzimanja organa. Istraživač mozga, prof. Dr. Detlef Linke iz Bonn-a kaže: ”Organizam umire za vreme operacije (eksplantacije), kada mu se kuvanom solju ispire sistem krvotoka doduše, ima filozofa koji to nazivaju ubistvo.”\nUpravo to tvrde i mnogi poznati lekari, jedan od njih je britanski kardiolog i docent dr. David Evans koji jasno i glasno kaže: ”Uzimanje organa-eksplantacija, je ubistvo” (www.info.kopp.de)\n”Ako objasnimo narodu sve oko donacije organa, posle toga nećemo dobiti više ni jedan organ.” Rekao je Prof. Dr. Rudolf Pichlmayr, jedan od pionira transplantacione medicine i laureat ”Mediziner des Jahres” za 1990 god. (citat iz časopisa br.74, 2013 god.)\nIntervju sa prof. dr. sociologije, Alexandra Manzei\nFrankfurter Rundschau od 22 maja 2012 god. objavio je intervju sa prof. dr. sociologije, Alexandra Manzei, koja je pre studija radila 15 godina kao medicinska sestra, na odelenju za pripremu donatora, kojima će se oduzeti organi (eksplantacija organa), na urgentnoj klinici fakulteta Frankfurt na Majni.\nSvaki organ ima svoju cenu….\nTa iskustva iz transplantacione medicine, bila su predmet njenog naučnog rada. Pogledajmo odlomak iz tog intervjua:\nFr. R. – Gospođo Manzei, da li vi posedujete ličnu kartu za donaciju organa?\nGa. M. – Ne, ne bih htela ni da poklanjam, ni da prihvatim nikakve organe, i ne bih htela da budem stavljena pod neki moralni pritisak da bih darovala organe.\nFr. R. – odakle potiće ovo vaše odbijanje?\nGa. M. – Ja sam 15 godina radila kao medicinska sestra. Najduže sam radila na jednoj intenzivnoj stanici, čiji pacijenti su bili u komi, odnosno sa ljudima koji su patili od teških neuroloških oboljenja. Negovala sam pacijente, kojima je utvrđena moždana smrt i pripremala one koji su određeni za eksplantaciju organa. Posle podosta godina, to jednostavno nisam više mogla da izdržim. Napustila sam mesto negovateljice bolesnika 1987 god. i počela da studiram sociologiju sa željom, da što pre napustim sve kontakte sa medicinom.\nFr. R. – Šta je bilo najgore za vas?\nGa. M. – To je bio odnos sa moždano mrtvim donatorima organa, koje sam kao medicinska sestra negovala, kao što se to čini i sa ostalim bolesnim pacijentima. Razlika je bila u tome, da pacijente sa umrlim mozgom ne tretirate po njihovoj volji, već po volji treće osobe, koja treba ovaj organ da prihvati. To mi je bilo jako teško, tako da sam za vreme studija prešla da radim na drugom hirurškom odelenju.\nPacijentima sa moždanom smrću kuca srce i topli su kao i svaki drugi živ čovek\nFr. R. – U kom stanju leži pred vama čovek sa moždanom smrću?\nGa. M. – Optički, nema nikakve razlike između pacijenta sa moždanom smrću i pacijenta koji se nalazi u komi. Pacijentima sa moždanom smrću kuca srce i topli su kao i svaki drugi živ čovek. Oni se od strane medicinskih sestara i lakara oslovljavaju sa svojim imenom, peru se i nad njima se sprovodi sva ostala nega što se tiče higijene. Dobijaju infuzije i lekove i redovno se okreću u krevetu, da ne bi dobili povrede na koži. Kao svaka negovateljica, i medicinska sestra razvije neki kontakt sa pacijentom govoreći mu: ”Tako, sada ću da vas obrnem malo na drugu stranu”… Kada jednog pacijenta tako obrćete, on pokazuje bolne reakcije, te vi reagujete na njih – razgovarate sa njime.\nOsećaju li moždano mrtvi bolove\nFr. R. – Da li moždano mrtvi mogu osećati bolove?\nGa. M. – Da, to sam upravo objasnila. Poznato je, da su jasni znaci reakcije na bolove znojenje, trzanje, porast temperature i crvenilo lica. Te reakcije ne nastaju slučajno, već se veoma konkretno javljaju. Na primer onda, kada se skalpelom otvori grudni koš, da bi se isekli organi. Tada skokovito poraste krvni pritisak i srčana frekvenca. (prim. prev. – kada mesar ćereći ubijenu životinju ona je potpuno mrtva. Međutim, hirurg eksplantira – ćereći živog čoveka.) Iz tog razloga se u nekim bolnicama, moždano mrtvim daju sredstva za smirenje i sredstva protiv bolova. Pre svega, to treba da smiri ekipu koja vrši eksplantaciju i da spreči da ekipa ne bi bila nesigurna u svoj rad.\nFr. R. – Kako to mislite?\nGa. M. – Kod moždano mrtvih ljudi, može da dođe do sasvim refleksnih pokreta tela, što u vreme trajanja isecanja organa, može biti sudbonosno po organ.\nKako dolazi do moždane smrti\nFr. R. – Kako dolazi do moždane smrti?\nGa. M. – Ako govorim iz moje lične prakse, to su po pravilu bili ljudi, koji su doživeli težak potres mozga. Često su to bili mladi ljudi, koji su zbog neke saobraćajne ili skijaške nesreće dovedeni na našoj stanici, ponekad sa mutnom svešću ali sasvim sposobni za verbalnu komunikaciju. Mogu da se artikuliraju i da ispolje svoje bolove. I onda odjednom, sasvim izneneda desi se, da zbog oštećenog mozga, dođe do nagomilavanja tečnosti u mozgu, koje dovodi do oštećenja moždanih ćelija.\nFr. R. – Kako se onda utvrdi da je nastalo oštećenje mozga?\nGa. M. – Proverava se, da li su prisutne ili nisu neke odredjene funkcije. Na primer ”Babinski refleks”. To je, kada na tabanu uzduž povlačimo prstom, palac se savije nagore, što se ne dešava kod zdravih pacijenata. Proverava se refleks disanja, pri tome se iskljući aparat za disanje, što je danas dozvoljeno samo pristankom rodbine. Ovaj proces dijagnostike, pri kome se pojedini testovi ponove posle 12 do 24 časova, potvrđuje oštećenje mozga, ako se stanje i slika pacijenta ne promeni.\nFr. R. – Šta se posle toga dešava?\nGa. M. – Organizaciono, tada se načini sažetak svega. Pacijent se preda na odelenje za oduzimanje organa, gde je sasvim drugo osoblje i drugi lekari. Kada je sve gotovo, kada je eksplantacija završena, tada se leš odveze u podrum. To se čini zato, da osoblje koje je pomagalo i služilo pacijenta, ne vide leš, koji je sada hladan, beo i ukrućen.\nMoždano mrtvi nisu mrtvi i nisu leševi\nFr. R. – Objasnite nam, šta znači konkretno ”isključiti mašinu”?\nGa. M. – Prvo, roditelji ili rodbina može sa pacijentom da se oprosti, posle čega dolazi zaduženi anestezist ili neurolog koji isključi aparat za disanje. Mi smo tada spolja kroz prozor posmatrali, čekajući da srce tog mladog čoveka prestane da radi. To se uvek oduži za 7 do 8 minuta. Posle toga pacijent promeni svoj spoljni izgled i postene leš. Kada sam doživljavala te promene, bilo mi je jasno da moždano mrtvi nisu mrtvi i da nisu leševi. Ta iskustva su me kasnije pokrenula, da sam se i naučno sa tom temom uhvatila u koštac.\nKada mu je telo toplo, kada se pokreće i kada je sposobno čak i da se porodi, čovek nije mrtav…\nFr. R. – Da li kod moždano povredjenih postoji još neki oblik svesti?\nGa. M. – Najverovatnije ne. Ali to za mene nije odlučujući faktor. Kod mene je sasvim bez diskusije, da nekoga ne smatramo mrtvim samo zato, što mu nedostaje svest – čak i onda kada je to stanje nepovratno. Ljudski život je na prvom mestu vezan za organizam. Kada mu je telo toplo, kada se pokreće i kada je sposobno čak i da se porodi, čovek nije mrtav…\n… Podsetimo se Nemačke prošlosti. Eutanazija, isto kao i ubistvo ljudi u svrhu medicinskog istraživanja je užas o kome je sramno čak i diskutovati. Ako prihvatimo da su moždano mrtvi umirući, onda bi morali oduzimanje organa da vrednujemo kao aktivno ubrzavanje umiranja, što je iz dobrih razloga kod nas u Nemačkoj zabranjeno…\n… Broj davalaca organa znatno se smanjila ali potrebe za organima su porasle. Mnogi pacijenti dobijaju drugi, treći ili četvrti organ. Poznato je da se vrše transplantacije do 7 puta…\n… Čini mi se, da postoji neki pritisak, da se zamena organa, kao medicinski akt iskljući iz bilo kakve provere i kritike. Pri svemu tome potrebno je da smemo postaviti barem pitanje: ”Kome koristi transplantacija? Pomislite na farmaceutsku industriju koja na lekovima protiv odbacivanja organa izuzetno zaradjuje. Na primer: implantant sa presađenom jetrom godišnje potroši lekove u vrednosti od 150.000 eura…\n… Kada bi se celokupan narod Nemačke odlučio za donatora organa, to ne bi bilo dovoljno. Godišnje se registruje samo 4.000 do 5.000 moždano mrtvih, pri tome u stvarnosti spremnost građana za davaoca organa opada i pored sve većeg pritiska. Malo je onih unesrećenih vozača motocikla koji su darovali svoje organe…\n… Konačno, reč je o elementarnom životu. Da li hoćemo sa bolesnim i umirućim ljudima da se ponašamo kao prema zdravim? Da li smemo da stavimo ljude pod moralni pritisak da bi darovali svoje organe? U kom smeru želimo da se razvija medicina? Sve to, nisu pitanja za stručnjake i eksperte, o tome treba da se javno vodi diskusija…\nPročitajte više u drugom delu teksta (kliknite na link):\nPodržite rad našeg portala. To možete učiniti OVDE: PayPal-Me (već od 1 €, bilo koja valuta, automatska konverzija, dinari, kune, KM, sve moguće svetske valute, samo jedan klik, sami upišite iznos – bilo kojim iznosom pomaćete radu portala zaista mnogo, sve uplate biće javno prikazane osim ako Vi to ne želite, zbirno svakako za svaki mesec kao i pregled troškova rada portala)\n04/07/2016 at 9:00\nKad shvatite da je priroda cudo i da je samo ona taj ventil koji sve regulise shvaticete da je ljudska glupost sve veca i veca..Procitajte clanak jos jednom ,razmislite da je doniranje organa samo jedan veliki trik “moderne” medicine,a najveci izvor zarade farmacuetske mafije..Sve je naravno u “interesu bolesnih”…Medicina se hvali “uspesima” koji ne postoje…njihov uspeh je samo jedan trenutak( “uspesna transplatacija”) a posledice gutanje (trovanje ) lekova koji su jako skupi njih ne interesuje…taj problem prepustaju porodici a nakon dve do tri godine kada njihov “uspeh” umre od posledica niko ni rec…Slucaj se ne spominje…Znam o cemu pricam…40 godina sam im bio “desna ruka”O njihovim “uspesima govore groblja….Drustvo je krivo,krivi smo svi sto smo ih “digli u nebesa”napravili od njih “bogove” koji odlucuju ko sme a ko ne,da prezivi…Priroda,i sam vas nacin i odnos prema zivotu je jedino merilo koliko ce te ziveti a ne tablete i beli mantili…


Zvezda bez trenera, Tomić podnio ostavku! | Radio Televizija BN\nKošarka 22.10.2019 | 14:01\nPrvi čovek KK Crvena zvezda Nebojša Čović obratiće se medijima upravo u ovim trenucima.\nMilan Tomić više nije trener Crvene zvezde, javlja Kurir! Šampiona Srbije i Jadranske lige u narednom periodu vodiće Tomićev pomoćnik Andrija Gavrilović, dok će se u međuvremenu tražiti trajno rešenje.\nUprkos jučerašnjoj izjavi Zvezdinog predsednika Nebojše Čovića da će saradnja biti nastavljena, Tomić je prema pisanju beogradskog dnevnika odlučio da ipak napusti kormilo crveno-belih i podnese ostavku. Kako se može čuti, Tomić je imao novi sastanak sa vodećim ljudima kluba u dvorani Aleksandar Nikolić posle čega je prelomio i navodno stavio tačku na svoj boravak na Malom Kalemegdanu.\nPodsetimo, Nebojša Čović je za danas od 14 časova zakazao konferenciju za medije, ali tema okupljanja nije navedena. Sada je, ipak, jasnije o čemu će se govoriti...\nCrvena zvezda je sezonu počela lošije od očekivanog i iz sedam utakmica u svim takmičenjima ima samo dve pobede. Kola su se slomila u Novom Mestu, gde je Crvena zvezda izgubila praktično dobijen meč od Krke, a Milan Tomić je na više od minut i po pre kraja utakmice zatražio tajm-aut tada izjavio: “Igrajte šta god želite“. Ubrzo posle toga usledila je konferencija na kojoj je Tomić u desetak sekundi najavio promene.\nTomić je juče tokom dana imao razgovor s Nebojšom Čovićem u prisustvu svog agenta, kada je prvi čovek Zvezde odbio da prihvati ostavku trenera koji je prošle sezone osvojio Jadransku ligu i srpsko prvenstvo. Stvari su se promenile u naredna 24 časa i sada se čeka konferencija na kojoj će sve biti rečeno...\nMilan Tomić je najveći deo karijere proveo u Olimpijakosu, gde je i počeo da peče trenerski zanat 2004. godine. Od tada je punih 14 godina bio pomoćnih brojnim trenerskim velikanima u Pireju, uz dve kratkotrajne epizodne uloge 2004. i 2014. godine. U Zvezdu je stigao prošlog leta, kada je potpisao trogodišnji ugovor. Sa Zvezdom je još osvojio i ABA Superkup u Laktašima.


Završena 100. i započeta 101. redovna sjednica Vlade Brčko distrikta BiH\n25.5.2016. S dnevnog reda 100. redovne sjednice Vlada Brčko distrikta BiH primila je k znanju Informaciju Ureda za upravljanje javnom imovinom kojom je traženo očitovanje Vlade, a u vezi sa zahtjevom „EG Energogroup“ d.o.o., Sarajevo, za ispunjenje ugovornih obaveza iz ugovora o osnivanju i prodaji prava građenja za izgradnju poslovnih objekata.\nU izjavi za medije nakon sjednice Vlade gradonačelnik Brčko distrikta BiH dr. Anto Domić je potvrdio da je to pitanje već regulisano ugovorom i aneksom ugovora.\n„Činjenica jeste da su otvorena još neka pitanja u vezi s ugovorom i aneksom ugovora, kojima se Vlada danas nije bavila. Rješenje po ugovoru je to da se obeštećenje za zemljište koje se vraća Brčko distriktu BiH, a koje je bilo predmet kupoprodaje ili tendera, izvrši isplatom kupoprodajne cijene tog zemljišta. Vlada je zaključila da nema potrebe da interveniše ili donosi odluku o tome jer je sve to aktima ugovora već regulisano“, rekao je gradonačelnik Domić.\nOn je također naveo da Ured za upravljanje javnom imovinom ima obavezu da u roku od 45 dana kontaktira navedenu firmu i zajedno s njima preduzme sve potrebne radnje da se taj problem razriješi.\nNa desetom nastavku 100. redovne sjednice, na prijedlog Odjeljenja za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu, Vlada Brčko distrikta BiH odobrila je Nacrt Zakona o stavljanju van snage Zakona o zemljoradničkim zadrugama Brčko distrikta BiH uz zaključak da se pristupi izradi novog zakona o zemljoradničkim zadrugama, koji će se u potpunosti uskladiti s državnim zakonom.\nŠef Odjeljenja za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Adnan Pašalić pojasnio je da je opći državni zakon na jedan kvalitetniji način propisao sve što se tiče radno-pravnog statusa i osnivanja zadruga navodeći da su zadrugari bili zainteresovani da se Zakon o zemljoradničkim zadrugama Brčko distrikta BiH stavi van snage kako bi se bez smetnje u punom kapacitetu mogao primijeniti opći državni zakon.\n„Zakon o zemljoradničkim zadrugama Brčko distrikta BiH primjenjuje se samo na kategoriju zemljoradničkih zadruga, dok se za sve ostale kategorije zadruga u Brčko distriktu BiH primjenjuje državni zakon. U državnom zakonu je propisano, što je i kamen spoticanja, da će se zemljoradničkim zadrugama kojima je bila oduzeta imovina vratiti to zemljište, dok je prema državnom zakonu taj rok istekao 2006. godine“, objasnio je Pašalić.\nPrema njegovim riječima oko tih dvojbi zemljoradničke zadruge, kojih ima pet aktivnih na području Distrikta, vodile su sudski spor za zemljoradničko zemljište, kao i konsultacije s Pravobranilaštvom. Nađeno je rješenje koje je preuzeto i u entitetima, a to je da se donese novi zakon o zemljoradničkim zadrugama, koji će biti usklađen s državnim općim zakonom.\nPašalić je podsjetio da je još 2003. godine donesen Opći zakon o zadrugama na državnom nivou koji je kao takav i primjenjiv na osnovu Statuta Brčko distrikta BiH.\nNa današnjem zasjedanju razmatrana je Informacija Ureda za upravljanje javnom imovinom Brčko distrikta BiH u vezi s izjašnjenjem o zaključku Vlade od 19. oktobra 2015. godine te je usvojen Izvještaj o radu Razvojno-garantnog fonda Brčko distrikta BiH za 2015. godinu.\nPo okončanju 100. redovne Vlada Brčko distrikta BiH otvorila je i 101. redovnu sjednicu na kojoj je usvojen Prijedlog Odluke o odobravanju programa utroška sredstava tekućih grantova u 2016. godini u Odjeljenju za raseljena lica, izbjeglice i stambena pitanja.\nČlanovi Vlade podržali su usvajanje Odluke o davanju saglasnosti za imenovanje člana Upravnog odbora Razvojno-garantnog fonda Brčko distrikta BiH, kao i Program utroška sredstava za redovan rad JP „Radio Brčko“.\nNa prijedlog Odjeljenja za zdravstvo i ostale usluge Vlada Brčko distrikta BiH odobrila je Smjernice za izradu pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o načinu ostvarivanja prava ratnih vojnih invalida i boraca, kao i članova njihovih porodica.\nUsvojeni su izvodi iz tonskih zapisa s 99. redovne, 8. tematske i 112., 113., 114., 115., 116. i 117. vanredne sjednice Vlade Brčko distrikta BiH.


Optički merač rastvorenog kiseonika HI98198 - Hanna Instruments Srbija\nPočetna / Rastvoreni kiseonik / Optički merač rastvorenog kiseonika HI98198\nSKU HI98198 Category Rastvoreni kiseonik\nMerač HI98198 opdo ™ je robustan, prenosivi namenski merač rastvorenog kiseonika (DO) namenjen za merenje u slatkoj i slanoj vodi. Ovaj profesionalni, vodootporni merač u skladu je sa IP67 standardima i meri DO, barometarski pritisak i temperaturu. HI98198 se isporučuje sa digitalnom optičkom sondom za rastvoreni kiseonik HI764113 u prilagođenom termoformiranom izdržljivom, prenosnom koferu. Kompaktan i ergonomski dizajniran, kompletiran svom pratećom opremom, uvek spreman za rutinsko uzorkovanje.\nOptički merač rastvorenog kiseonika HI98198 količina\nopdo merač HI98198 kompatibilan je samo sa digitalnom sondom za rastvoreni kiseonik HI764113.\nMerenja koncentracije se automatski nadoknađuju barometrijskim pritiskom, temperaturom i salinitetom. Barometrijski pritisak i temperatura automatski se kompenzuju. Salinitet se automatski nadoknađuje ručnim postavljanjem koncentracije saliniteta vode koja se meri. Instrument takođe ima ugrađenu aplikaciju za merenje i izračunavanje BOD (biološka potrošnja kiseonika), OUR (stopa potrošnje kiseonika) i SOUR (specifična stopa potrošnje kiseonika).\n• Digitalna optička sonda sa Quick Connect opcijom\n• IP67 standard zaštite instrumenta\n• Čist, matrični, Display sa pozadinskim osvetljenjem i multifunkcionalnimvirtuelnim tasterima\n• Pomoć u svakom trenutku pritiskom na taster “HELP”\n• Procenat raspršenosti ili koncentracije\n• Kalibracija u jednoj ili dve tačke, 0% ili 100% saturacije (raspršenosti) sa opcijom automatskom raspoznavanja\n• Automatska temperaturna kompenzacija\nsa jednom kalibracionom tačkom\n• Kompenzacija saliniteta\nKompenzacija saliniteta omogućava direktno određivanje rastvorenog kiseonika u slanim vodama. Korisnici mogu sami da definišu vrednost saliniteta.\n• Korisnici definišu vreme važenje kalibracije\n• Ugrađene kalkulacije\nBiološka potrošnja kiseonika (BOD)\nStopa potrošnje kiseonika (OUR)\ni Stopa specifične potrošnje kiseonika (SOUR) režimi\n• Ugrađeni barometar\nAutomatska barometarska kompenzacija uz izbor jedinica merenja (mmHg, inHg, atm, psi, kPa, mbar)\n• Učitavanje na zahtev do 4000 snimaka\n• AutoEnd zamrzava prvo sledeće stabilno očitavanje\n• GLP (Dobra laboratorijska praksa)\nNamenjeni GLP taster uključuje poslednjih 5 kalibracija sa vremenom, datumom, kalibracioniom tačkama, kao i podešavanjima za temperaturu, baromatrski pritisak i salinitet\n• USB-C port za jednostavan transfer podataka\n• Prikaz temperature u °C ili °F\n• Otprilike 200 sati neprekidne upotrebe sa 4 AA baterije\nOsigurava da se može verovati GLP podacima. Pristupom namenskom tasteru mogu se pozvati, podaci koji uključuju datum, vreme, pritisak, vrednost kalibracije, vrednost temperature i saliniteta poslednje kalibracije.\nSvestrano učitavanje podataka\nFunkcija učitavanja na zahtev HI98198 omogućava vam da sačuvate do 4000 očitanja. Dugme AutoEnd se može koristiti tokom merenja da bi se automatski zadržalo prvo stabilno očitavanje na displeju.\nFokus na onome što je bitno\nKada stavite novu sondu, vaš merač te automatski detektovati i pokrenuti je. Podsetiće vas kada treba da zamenite kapu, kad je oštećena ili nedostaje, što će vam pružiti manje brige.\nSuperiorne karakteristike merenje na terenu\nMerač je vodootporan sa IP67 standardom zaštite, što znači da vas loše vreme, prskanje i prašina neće sprečiti u važnim merenjima. HI98198 je napravljen da izdrži uranjanje u vodu dubine 1m do 30 minuta. Veliki Display i pozadinsko osvetljenje osiguravaju da su sve vaše važne informacije lako vidljive, bez obzira na količinu svetlosti.\nUniverzalni USB-C port integriše neprekidni prenos podataka. Nema potrebe za softverom – jednostavno povežite USB-C i pošaljite svoje podatke u obliku .csv na spoljnu memoriju, računar ili android uređaj.\nPriključak Quick Connect dizajniran je za brzu i jednostavnu instalaciju DO sonde. Vodonepropusna veza bez navoja olakšava pričvršćivanje i uklanjanje sonde.\nHI764113 Čvrsta optička DO sonda za primene u slatkoj i slanoj vodi.\nProizvden da traje\nČvrsto ABS kućište i štitnik od nerđajućeg čelika osiguravaju dugotrajnost prilikom merenja u teškim uslovima. Sa IP68 standardom zaštite, ova sonda je potpuno zapečaćena i nedozvoljava vode i prašine.\nPoklopac s kupolom odbija mehuriće za bolju osetljivost merenja, pružajući kratko vreme odziva.\nBez dodatnih membrana za promenu i bez elektrolita, opdo sonda je spremna da radi ispravno kada vam je potrebna.\nTehnologija pametnih poklopaca (kapa)\nAutomatsko raspoznavanje kapa\nHannin Smart Caps poseduje ugrađeni RFID čitač koji može da čuva važne podatke, uključujući datum proizvodnje i datum prve upotrebe za povećanu sledljivost.\nSmart kapice traju godinu dana od datuma prve upotrebe. Vaš merač će se automatski odbrojavati vreme od inicijalizacije i podsetiće vas kada istekne sa porukom na ekranu.\nPoravnata svaki put\nDugme za poravnanje osigurava da se Smart Cap svaki put ispravno uključi.\nOptička DO-sonda Hanna HI764113 zasnovana je na principu gašenja fluorescencijom. Senzorni sistem sadrži imobilisani Pt luminofor koji je nadražejm svetlosti plave LED i emituje crveno svetlo. Rastvoreni kiseonik ugušuje ovo Kada nema kiseonika, vek trajanja signala je najveći; kako kiseonik udari na senzorsku površinu, životni vek se skraćuje Intenzitet i životni vek su obrnuto proporcionalni količini prisutnog kiseonika; kako kiseonik deluje u interakciji sa luminoforom, on smanjuje intenzitet i vek luminescencije. Vek trajanja luminiscencije meri se fotodetektorom i koristi se za izračunavanje koncentracije rastvorenog kiseonika. Merač izveštava kao% zasićenosti ili mg / L očitavanja rastvorenog kiseonika. Glavne komponente sonde uključuju plavi LED za izazivanje reakcije i crveni LED koji se koristi kao referentno svetlo i fotodetektor. Smart Cap ™ je zaključan na optičkoj sondi i uključuje imobilizovani O₂ osetljivi luminofor sa čvrstim nerastvorljivim zaštitnim slojem.\nVremenom, optičke komponente senzora mogu stariti, ali se nadoknađuju korišćenjem referentnog signala za kompenzaciju mernog puta. Kao rezultat, senzor omogućava tačna merenja DO dužih vremenskih perioda bez potrebe za čestim kalibracijama.\n0.00 do 50 mg/L (ppm); 0.0 do 500.0% saturacije\n0.01 mg/L (ppm); 0.1% saturacije\n1.5% od očitavanja ± 0.01mg/L za 0.00-20.00mg/L; 5% od očitavanja za 20.00-50.00mg/L; 1.5% od očitavanja ±0.1% za 00-200.0%; 5% od očitavanja za 200.0-500.0%\nu jednoj ili dve tačke na 100% (8.26\nmg/L) i 0% (0 mg/L); Maunelna kalibracija u jednoj tački korišćenjem vrednosti\nkoju unosi korisnik kao % saturacije ili u mg/L.\n420 do 850 mm Hg\n±3 mmHg u ±15% od kalibracione tačke\nu jednoj tački bilo gde u opsegu barometarskog pritiska\nu jednoj tački bilo gde u opsegu temperature\nauto od -5.0 do 50.0°C (23.0 do 122.0°F)\nauto od 420 do 850 mmHg\nauto od 0 do 70 PSU (manuelno podešena)\nHI764113 optička DO sonda sa čvrstom zaštitom od,\nnerđajućeg čelika sa integrisanim temperaturnim senzorom i 7-pin DIN\npriključko i 4m (13’) kabla (uključeno).\nPo zahtevu 4000 snimaka\n1.5V (4) AA za oko 200 sati\nkontinuiranog rada baz pozadinskog osvetljenja ili 50h sa pozadinskim osvetljenjem.\nPovezanost sa PC\nTežina s baterijama\nHI98198 se isporučuje sa HI764113 optičkom DO sondom sa ugrađenim senzorom temperature,\nzaštitu i kablom od 4 m (13´4), HI764113-1 Smart Cap ™ sa o-prstenom, HI7040\nDvokomponentni rastvor nula kiseonika, posuda za kalibraciju / skladištenje, čaša od 100 ml plastike\n2), 1 špricem sa silikonskom masti, 1 maramicom za sočivo, 1.5V AA baterije (4), uputstvom za upotrebu,\nsertifkatom kvaliteta sonde i merača, sertifikatom kvaliteta kapica, HI920016 USB\nTip A u C kabl u prenosnom koferu.\nAkvakultura i akvarijumi, Industrijski, Okruženje, Tretman voda\nMerač Rastvorenog kiseonika edge® – HI2004\nRSD 73.160 Dodaj u korpu\nMerač rastvorenog kiseonika za akvakulturu HI9147\nRSD 72.100 Dodaj u korpu\nLaboratorijski, istraživački merač rastvorenog kiseonika (COD) i merač biološke potrošnje kiseonika (BOD)- HI5421\nRSD 116.820 Dodaj u korpu\nVodootporni merač rastvorenog kiseonika i biološke potrošnje kiseonika (BPK) – HI98193\nRSD 82.490 Dodaj u korpu


RTS :: Srbija važna tačka na Novom putu svile\nPolitika Srbija važna tačka na Novom putu svile\npetak, 19. apr 2019, 12:12 -> 12:30\nPeking će sledeće nedelje biti u centru pažnje međunarodne zajednice, a Republika Srbija je spremna da pruži svoj doprinos uspehu međunarodnog foruma "Pojas i put" koji je van svake sumnje jedan od najznačajnijih ove godine, rekao je prvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\nDačić je održao govor na otvaranju Treće međunarodne naučne konferencije – "Pojas i put: Srbija i inicijativa 16+1; iskustva, dostignuća i perspektive".\nPodsetio je da je pre nedelju dana u Dubrovniku održan Osmi samit premijera Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope, na kome je učestvovala predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić.\n"A, svega nedelju dana nas deli od Drugog međunarodnog foruma 'Pojas i Put' u Pekingu (25-27. aprila 2019), na kome će učestvovati predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić, pored 37 drugih šefova država i vlada, predstavnika 137 zemalja i 80 međunarodnih organizacija, kao i oko dve hiljade delegata na raznim nivoima", naveo je Dačić, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nDodao je da ga raduje intenzitet sa kojim se zajednički razvija saradnja sa prijateljskom Kinom, kao i drugim zemljama regiona i šire međunarodne zajednice, uključene u inicijativu predsednika Si Đinpinga "Pojas i put". Ocenio je da je reč o jednoj o najznačajnijih inicijativa u modernoj istoriji čovečanstva.\n"Želim da naglasim da Srbija pridaje veliki značaj mehanizmu saradnje Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope, koju prožima inicijativa 'Pojas i put', unapređujući veze u oblasti ekonomije, infrastrukture i energetike, zdravstva, medija, kulture, nauke, prosvete, sporta, turizma, saradnje regiona i gradova i saradnje u međunarodnim organizacijama i forumima. Posebno smo zadovoljni zbog činjenice što je Beograd, u okviru saradnje Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope, tokom prethodne godine bio domaćin dve značajne manifestacije – Trećeg sastanka ministara saobraćaja i Sastanka gradonačelnika prestonica, održanih oktobra 2018, a u 2019. godini Srbija će biti domaćin važnog sastanka o saradnji Kina-CIEZ u oblasti inovacija", rekao je mnistar Dačić,\nPoručuje da je Srbija na evropskom kontinentu jedna od važnih tačaka Novog puta svile.\n"Geostrateški položaj otvorio je našoj zemlji mogućnost da bude jedna od tačaka ukrštanja Novog puta svile i Ekspresne pomorsko-kopnene linije Kine i Evrope, čiji će simbol biti nova brza železnica između Beograda i Budimpešte, sa kojom i druge države u regionu izražavaju interes za saobraćajno povezivanje", ocenjuje Dačić.\nDačić je u govoru naglasio odlične bilateralne odnose, sveobuhvatno strateško partnerstvo i tradicionalno prijateljstvo koje postoji između Republike Srbije i NR Kine.\nKonferenciju organizuju Fakultet bezbednosti i Ambasada Narodne Republike Kine.


Britanski tinejdžer se srušio usred meča i poslao zabrinjavajuću sliku u svet /foto, video/ - Sputnjik Srbija\n20:49 25.03.2021 (osveženo 21:24 25.03.2021) Preuzmite kraći link\nDevetnaestogodišnji Britanac je prethodno dobio specijalnu pozivnicu za Masters u Majamiju, a priliku da napravi najveći uspeh u karijeri imao je u meču protiv Mihaila Kukuškina.\nDrejper je pružao odličan otpor, ali se u završnici prvog seta moglo videti da nešto nije u redu.\nMladi teniser, trenutno 310. na ATP rang-listi, pri rezultatu 6:5 za protivnika zatražio je medicinski tajm-aut jer mu se slošilo zbog velike vrućine u Majamiju.\nDrejperu su izmereni pritisak i temperatura, ali je posle konsultacije sa doktorima odlučeno da može da nastavi meč i da je sa njim sve u redu.\nIpak, u trenutku kada je Kukuškin imao set loptu, Drejper je krenuo na jedan forhend – i naprasno se srušio na pod.\nKukuškin je time iskoristio set loptu, ali ni njemu ni nikome drugome to nije bilo toliko bitno, koliko ih je interesovalo da li je sve u redu sa mladim Britancem.\nSlika koja je momentalno krenula da kruži internetom zabrinula je svetsku javnost, ali je Drejper nekoliko minuta kasnije uspeo da se pridigne i stane na dve noge. Najveći meč u karijeri je ipak morao da preda.\nPrvi set trajao je čak sat vremena i deset minuta, nešto na šta Drejper nije navikao u dosadašnjem toku karijere, pogotovo ne u pomenutim uslovima.\n„Mora da izvuče lekciju iz ovoga, da od prvog gema koristi peškir sa ledom i da konstantno bude hidriran. Svaki poen je bio brutalan i on na ovo nije navikao“, rekao je bivši britanski teniser Greg Rusedski.\nKukuškinov protivnik u drugom kolu Majamija biće ruski teniser Aslan Karacev.\n► Đoković o Srbima i Hrvatima: Mi smo jedna zemlja, jedan narod


Atraktivna pevačica ženskog benda “Harricane” Sanja Vučić nije ni slutila da će kadrovi iz spota za pesmu “Do neba” koja na You Tube broji preko pet miliona pregleda i nalazi se na sedmom mestu trending liste, postati glavna tema na društvenim mrežama…\nSanja Vučić-Foto:Printscreen You Tube\nIako je emotivni tekst ove pesme za kratko vreme postao izuzetno popularan, čini se da će spot ipak proslaviti Sanjino međunožje.\nFanovi komentarišu jedan poseban segment, tačnije deo u kojem Vučićeva pozira na plaži, a u trenutku kada je prebacila nogu preko noge, sevnuo je njen polni organ, zlatni “okovi” preko njega koji su deo kupaćeg kostima, ali i intimna “frizurica”.\nKako to zaista izgleda, pogledajte u video snimku:


Dolazi još jedna kineska kompanija u Zrenjanin, danas potpisan memorandum\nMemorandum o razumevanju, između Ministarstva privrede Srbije, Grada Zrenjanina i kineske kompanije “Šandong Jangu Huataj hemikl”, danas je svečano potpisan.\nOvim memorandumom načinjen je prvi korak ka novoj investiciji u Gradu Zrenjaninu, i to kompanije “Šandong Jangu Huataj hemikl” (Yanggu Huatai Chemical CO LTD). To je jedan od glavnih kooperanata kompanije “Linglong tire”, koja je, da podsetimo, u Zrenjaninu započela gradnju fabrike guma za auto-industriju, investiciju vrednu milijardu dolara.\nMemorandum su potpisali ministar privrede Goran Knežević, gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić i predsednik i generalni direktor kompanije “Jangu Huataj hemikl” Venbo Vang.\nČelnik kineske kompanije Venbo Vang izneo je detalje o planiranoj investiciji u našem gradu, i kompaniji na čijem je čelu. Ova kineska kompanija, inače, bavi se proizvodnjom sintetičkog kaučuka za gumarsku industriju, ali u većem obimu i po najsavremenijoj inovativnoj tehnologiji.\n-Ovo je naš prvi projekat izgradnje fabrike u Evropi i inostranstvu, a doprineće razvoju lokalne privrede i jačanju tržišta u Evropi, Rusiji i Americi. Vrednost projekta je 30 miliona evra, gradićemo fabriku na osam hektara i zapošljavati 101 radnika. Očekivani godišnja prodaja procenjena je na 40 miliona evra – precizirao je Vang, ističući da se radi o inovativnoj proizvodnoj tehnologiji, sa šest registrovanih patenata.\n-Donosimo najnoviju tehnologiju u Srbiju i planiramo da je stavimo u funkciju za tri godine. Radi se o liniji potpuno automatskog proizvodnog sistema, koji nudi punu bezbednost i pouzdanost. Proizvodni proces je potpuno zatvoren i ne generiše zagađenja kao što je otpadni gas i vode, ili neke druge supstance – naglasio je Vang, uz opasku da su oni treća kompanija u svetu koja je ovladala ovom tehnologijom, posle firmi iz SAD i Japana. „Huataj“ je, inače, jedna od vodećih u oblasti hemijske industrije u Kini a pripada kineskom udruženju gumarske industrije. Kompanija aktivno promoviše proces zaštite životne sredine i drži se održivog razvoja u proizvodnji.\nZadovoljni i ministar Goran Knežević i gradonačelnik Čedomir Janjić\nMinistar privrede Goran Knežević nije krio zadovoljstvo zbog potpisivanja memoranduma o razumevanju sa kineskim investitorom.\n-Velika mi je čast što sam učesnik potpisivanja memoranduma sa kompanijom „Huatai“ o investiciji vrednoj 30 do 40 miliona evra. To će značiti dalji razvoj Zrenjanina, veće plate i standard našim građanima – naglasio je ministar Knežević, nakon potpisivanja memoranduma, podsetivši na neke detalje iz vremena kada je bio gradonačelnik Zrenjanina.\n-U vreme kada sam bio gradonačelnik, sa ovog istog mesta najavio sam da će Zrenjanin biti sjajno mesto ua investicije i da će svi Zrenjaninci, koji budu želeli, imati posao za koju godinu. Danas, i ovom investicijom i svim aktivnostima lokalne samouprave, sve smo bliži tom cilju i prezadovoljan sam time – istakao je Knežević.\nA gradonačelnik Čedomir Janjić ocenio je da se sada potvvrđuje dobrobit od dolaska prvog kineskog investitora u Zrenjanin, kompanije „Linglon tire“.\n-Sada imamo dolazak njihovog kooperanta što je još jedna dobra vest. Prošle godine objavili smo da smo popunili naše tri industrijske zone, i da zonu „Jugoistok“ hoćemo da širimo za još 500 hektara. Bilo je i nerazumevanja tog poteza u delu javnosti, ali dolaskom kineskih investitora malo će nam biti i to proširenje – zaključio je Janjić, izražavajući uverenje da će i novi investitor biti dobar partner i prijatelj Grada Zrenjanina.\nTagovi„Linglon tire“ Goran Knežević Šandong Jangu Huataj hemikl\nNovi momenti: Kupac pisao stečajnom upravniku “Jugoremedije”\n27/09/2019 у 18:47\nPa naravno bitanga da ne krije zadovoljstvo inkasirao je 3-4 miliona u svoj džep opravdao ponovo svoj nadimak Mr 10% i sada moze mirno da umre ups on ima para da se leči njegov kancer je lečila drzava a mi decu moramo SMS porukama!!!\n28/09/2019 у 00:26\nDjubrad sns-ovska ce nas potrovati kao pacove.Nadam se da cu docekati streljanje ovih bitangi nepismenih i lopovskih.\nSvetski dan srca, u nedelju 29. septembra, biće obeležen u Aviv parku\nBili smo na svadbi Ivane i Srđana, a evo ko se još venčao (Foto)


- Svi ljudi koji gledaju tenis na Australijan openu imaće dve doze vakcine, svi koji tamo rade imaće dve doze. Razumno je da ako želite da uđete u zemlju da biste učestvovali na tom turniru, onda treba da se dvostruko vakcinišete - kaže Endruz, koji je više puta indirektno označio Novaka Đokovića kao glavni problem.\n- Ako pokušate da uđete u SAD, većinu zemalja Evrope i toliko različitih delova Azije, morate da budete vakcinisani. Inače nećete dobiti vizu. Zašto bi ovde bilo drugačije. Ne mislim da treba previše da se priča, ako želite jednu od tih viza i dođete ovde, onda morate da budete dvostruko vakcinisani - čvrst je u stavu Endruz.\nMediji su neretko kritikovali Đokovića tokom pandemije, a sada se urednik portala Australijan Voli Mejson usudio da postavi jedno bizarno pitanje.\n- Da li je Đoković vredan toga da se ceo Australijan open dovede u rizik? - glasi naslov njegovog teksta.\nOn je u komentaru naveo da direktor turnira Kreg Tajli radi sve što može kako bi Đokovića, koji i dalje nije otkrio da li je vakcinisan, doveo u Australiju u januaru naredne godine.\nDodao je da se zbog urgiranja da se i nevakcinisanima dozvoli ulazak u Melburn pred turnir ceo Ozi open dovodi u rizik, ali ostalo je nejasno kako, s obzirom na to da će nevakcinisani morati u strogi, dvonedeljni karantin.\nZbog toga se oglasio Pol Meknami, neko ko je nekada bio na mestu Krega Tajlija – doduše, pre doba pandemije.\n- Izvinjavam se u ime cele svoje zemlje- naveo je Meknami.\nUspešni dubl igrač je pohvalio rad Tajlija i njegove napore da se nikome u zavisnosti od vakcinalnog statusa ne zabrani ulazak u Australiju i dolazak na Ozi open.\n- Kada sam ja bio direktor turnira nikada nisam nijednog navijača oterao, ovo je Slem naroda. Zbog toga mi je drago što Kreg Tajli ne želi da neko otera nijednog igrača, osim ako Vlada to ne naredi. To je u krvi Australijan opena - dodao je Meknami na Tviteru.\nPodsetimo, devetostruki šampion u Melburnu Novak Đoković još nije zvanično potvrdio da li će učestvovati na narednom Australijan openu, koji se održava od 20. januara do 2. februara.\nNovak Đoković vakcina protiv korone Australijan open


Poreklo prezimena, Novi Bečej (grad) - Poreklo\nPoreklo prezimena, Novi Bečej (grad)\nPoreklo stanovništva Novog Bečeja (Gornji Banat), prema istraživanju etnologa Jovana Erdeljanovića “Srbi u Bečeju”. Priredio saradnik portala Poreklo Aleksandar Marinković\nKada je bila ”nemačka vlada”, zvalo se najpre Novi Bečej, pa tek od 1868. godine Mađari su ga nazvali Turski Bečej.\nOvo selo je postojalo još u tursko doba. Na primer, zna se za familije koje su bile pod Turcima: Štefkići (njihova se deca potuku sa turskom decom i ubiju jedno tursko dete, te oni zato promene slavu da ih ne pronađu Turci), zatim Joksimovići, Đigurski,Rajići, Perići, Popovići, Gucakovići, Stefkići i Lucići, a došle su iz Peći još pre Čarnojevića. Lucići su – kažu – bili nemeši. ”Pet braća” Lucića su došli i jedni su otišli u Gospođince u Bačku, gde ih i sad ima, samo imaju drugo krsno ime – Sv. Nikolu, a ovi u Bečeju Sv. Jovana (ne znaju ko ga je promenio); Lucići (5, Sv. Jovan), stara familija, kuća im je bila kod ”namastira” na bregu i za nju su vezivani kadgod čamci.\nSelo je bilo više oko stare crkve (”namastira”), blizu Tise, kraj dolme, koja stoji otkako je načinjena, kad je postalo prvo selo od alasa – po nikima su to bili Moljčani iz Mola, Bačvani – koji su se prvi naselili kraj nekadašnjeg Bukurova voka. Bilo je svega 6 kuća kod te stare crkve Velike Gospojine (nova crkva je letnjeg Sv. Nikole).\nI stari Grad je bio na suvu, čak je između njega i Tise bio prazan prostor i put, a današnja Adica, koja je više Grada, nije postojala, nego je posle postala od Tisina nasipavanja, pošto Tisa odronjava banatsku obalu, a zasipa bačku. I danas kad opadne voda, vidi se kolje od hrastova drveta koje je bilo u temelju gradskog zida ili pod njim. Iz toga se jasno vidi da je ta tvrđavica bila kružnog oblika, verovatno široka kula u blizini Tise. U narodu postoji sledeća priča o postanku bečejske Adice. Kad su Turci morali bežati iz ovih krajeva ispred austrijske vojske, prevozili su preko Tise u čamcu, prema Novom Bečeju, veliku količinu ”zlata”. Ali su ”naši” već došli do obale Tisine i pucali na njih, tako da im očevidno nije bilo spasa. Zato Turci prevrnu čamac i potope ga u Tisu zajedno sa zlatom, a sami isplivaju na obalu i spasu se. Kako je čamac zajedno sa zlatom potonuo na dno, zbog težine oko njega se gomilao pesak i drugi talog, tako da se vremenom nagomilao sprud, koji se pojavio iznad vode. Kad su Turci posle dužeg vremena ponovo došli u ove krajeve, tražili su i kopali da pronađu potopljeno zlato, ali nisu uspeli. Vremenom je taj sprud toliko narastao da je od njega postalo poveliko ostrvo Adica.\nNa mestu Bordoš (Mađari ga zovu Borjaš) u obimu Bereka (mađ. Berek – gaj, šumarak), na jugozapadu kraj Tise, ka kumanovskom ritu, bila je oranica, zemlja koju je spahija Sisanji naselio Mađare iz Gornje Mađarske, posle mađarske bune 1848. godine, na današnje mesto, kraj Srpskog Bečeja (”Srbi su došli ovamo s kapitalom, a Mađari s masnim torbama”).\nU školskom letopisu je zapisana 1732. godina kao godina od kad postoji škola u Novom Bečeju.\nTurske kuće nisu bile u samom Bečeju, nego po okolini, na imanjima i salašima. Usred Bečeja je turski bunar u kome i sad ima vode.\nKažu da je ostatak utvrđenja Grad kraj Tise bio turska tvrđava i da je bio na ostrvu, jer je tu s jedne strane bila Tisa, a s druge Mala Tisa, koja je posle zasuta i tako je ovo utvrđenje ostalo na suvu. Vidi se kolje pod kamenjem i u njemu.\nNAJSTARIJI RODOVI POZNATOG POREKLA:\n– AVRAMOV – AVRLIĆ (1, Đurđic), iz Vranjeva\n– AVRAMOVI (2, Petrovdan), došljaci iz Bašaida\n– ARSENOVI (1, Sv. Jovan), iz Melenaca\n– BARBULOV (3, Sv. arh. Mihail), iz Melenaca\n– BRUSIN (1, Sv. Jovan), odavno ovde, biće iz Kumana\n– BRUSTULOV (1, Sv. arh. Mihail), iz Vranjeva, ušao u kuću\n– VARADINČEVI (1, Lazareva subota), iz Kumana\n– VLAŠKALIĆ (1, Sv. Nikola), iz Brestovca u Bačkoj\n– GALETINI (2, Đurđic), iz Vranjeva, došli u kuću\n– DAVIDOVI (1, Đurđevdan), iz Vranjeva\n– DUJINI (1, Đurđevdan), iz Vranjeva\n– ĐURIŠIĆ (4, Lazareva subota), doveden iz Bačke, Gornji Bečej\n– ŽIVANOVI (1, Sv. Luka), iz Kumana\n– IBRAJTOROV (1, Petkovača), iz Vranjeva\n– JEREMIĆ (1, Lazareva subota), inženjer, iz Karlovaca\n– JEREMIĆ (2, Sv. Simeon, 01.09.), iz Melenaca\n– JOVANOVIĆ (1, Petkovača), iz Bačke\n– JOSIMIOVIĆI (16, Sv. Jovan); Čarnojević ih preveo, a ima ih tri kuće u Neradinu u Sremu, koji su ostali tamo, zovu se tako i slave Sv. Nikolu; kažu da su došli ”iz Raše”\n– KELJAČKI (1, Sv. Nikola), iz Melenaca\n– KNEŽEVIĆ (2, Đurđevdan), iz Bašaida\n– KOLAROV (1, Sv. Stefan), iz Kumana\n– KRSTIĆ (2, Đurđevdan), iz Vranjeva\n– LAZAROV (1, Sv. Nikola), iz Modoša\n– LAKOVIĆ (1, Sv. Ilija), iz Crnje\n– LALIĆ (1, Sv. Jovan), iz Vranjeva\n– LUKAČEVI (1, Sv. Nikola), iz Karlova; ”u zemlji” tj. u zemunicama su sedeli tri godine\n– MARTICKI (2, Sv. Ignjatije), iz Bačkog Petrovog Sela\n– MARČIĆEVI (3, Sv. Jovan), iz Vranjeva dovedeni\n– MILANKOVI (2, Đurđevdan), iz Kumana\n– MOLDOVANOVI (2, Sv. arh. Mihail), iz Karlova, došli skoro, pre 50 godina\n– NIKOLIĆI (2, Sv. Nikola), iz Karlova\n– NIKŠIĆI – BOGOSAVLJEVI (3, Sv. Nikola), stara familija, slušali su da su iz Crne Gore\n– OPRINI (2, Sv. Jovan), došli su odavno iz Bočara, gde ih i sad ima\n– PAJTAŠEV (1, Sv. Luka), iz Bašaida, berberin\n– PIVNIČKI (1, Sv. Nikola), došljak iz Bačke, beležnik\n– RADONIĆ (1, Đurđevdan), iz Vranjeva\n– RAKIĆI (2, Đurđevdan), iz Melenaca\n– RANKOVIĆ (1, Đurđevdan), iz Melenaca\n– SOLAROVI – JOVČIĆI (2, Sv. Nikola), otac iz Kumana\n– STANISAVLJEVI – BELČEVI (1, Sv. Nikola), iz Kaća u Bačkoj, a ima ih i u Novom Sadu; odavno doseljeni\n– STOJŠINI (2, Sv. Stefan), iz Feldvarca\n– SUVAČAREVI – PEČANSKI (2, Sv. Nikola), iz Bočara, još čukundedovi došli; još i ima u Bočaru, ne znaju im sadašnje prezime\n– TELEŠKI (1, Krstovdan jesenji), iz Kikinde\n– TRBIĆ (2, Sv. Nikola), doveden iz Starog Bečeja\n– TURINSKI (2, Vračevi), iz Melenaca\n– FILIPOVI (2, Đurđic), iz Karlova\n– CVEJIN (1, Đurđevdan), iz Vranjeva\n– CUKIĆ (1, Lazareva subota), iz Elemira\n– ČORDAROVI (1, Petrovdan), iz Elemira\n– ŠUTULOVI – BOČARSKI (1, Petkovača), iz Bočara, još pre stotinu godina\n– AĆINČEVI (2, Sv. Nikola), stara familija\n– BAJINI (9, Sv. Nikola), stara familija\n– BATAJIĆI (1, Sv. arh. Mihail), došli ovamo odavno kao pastiri, sad na umoru\n– BALJUCOVI (Sv. Paraskeva), stara familija\n– VIJATOVI (20, Petrovdan), stara familija\n– VRBAŠKI (4, Sv. Nikola), stara familija\n– GURJANOVI (8, Petkovača), od prvih familija, kad nije bilo Mađara, osim 10 kuća, ranije doseljenih među Srbe u Bečej, te su i sad oni nastanjeni izmeđano sa Srbima\n– DOBOŽANOVI (3, Petrovdan), stara familija\n– DRAGIĆ (6, Sv. Jovan), stara familija\n– ĐORŠEVIĆ (1, Sv. arh. Mihail), deda došao\n– ŽIVKOVI (2, Đurđevdan), tu su bili još za vreme Turaka i imali su sesiju\n– ŽIGURSKI (14, Sv. Jovan), stara familija\n– ZARINI – ŽARKOVI (2, Sv. Trifun), jedan se zvao Zarić; odavno doseljeni\n– IVKOVI (1, Sv. Nikola), stara familija\n– ILIČIĆ (20, Đurđic), od starine, cela sesija\n– JOVLJEVIĆ (1, Krstovdan, jesenji), bili pastiri\n– JOVČIĆI (4, Sv. Jovan; 2 Sv. Nikola), stara familija\n– KISELIČKI (8, Mitrovdan), stara familija\n– KOMAROVI, od drugog su brata, koji je uzeo Mađaricu i sad su Mađari, a treći brat je otišao u Sisak i sad su Hrvati\n– KURBANJEVI (2, Sv. Jovan), stara familija\n– LEKIĆ (4, Sv. arh. Mihail), stara familija, pradedi su im bili alasi\n– MARIĆI (6, Đurđevdan), stara familija\n– MESAROŠKI (1, Sv. Nikola)\n– MILANKOVI (2, Sv. Jovan)\n– MIROSAVLJEVIĆI (2, Đurđevdan), stara familija\n– MIŠIĆI (2, Sv. Trifun)\n– NESTOROVI – SAPAJDŽINI (3, Đurđevdan), stara familija\n– NEŠIĆ (1, Đurđevdan), od starijih familija\n– NIKOLIĆ – LESIN, – ULKIN (1, Đurđic)\n– NIKOLIĆI – LEVČINI (2, Sv. Nikola), od prvih familija; došli kad je Bečej naseljen\n– PAVLOVIĆI – ĐAKONOVI – PAVLEZANOVI (6, Stefan Dečanski), stara familija, otac i sin popovi\n– PENJIN (1, Sv. arh. Mihail)\n– PERIĆ – OBRADOVI – FLORINI (9, Sv. Jovan), stara familija\n– PESKAROVI (5, Sv. arh. Mihail), od pre 100 godina, od Vlaha čobanina, koji je uzeo Srpkinju\n– POŽUNIĆI (2, Sv. Jovan), stara familija\n– POPOVIĆI (9, Sv. Jovan), stara familija\n– RADOVANOVI (1, Sv. Jovan), stara familija\n– RAJIĆI (12, Lazareva subota), stara familija\n– RACKOVI (1, Sv. Jovan)\n– REZNIĆ (2, Đurđevdan), stara familija\n– RISTIĆ (Sv. Nikola), stara familija; sin u Bečkereku\n– SAVIĆ (1, Mitrovdan)\n– STANKIĆ (1, Sv. Trifun), stara familija\n– STOJANOVIĆ (1, Mitrovdan)\n– STOJANČEV (1, Đurđevdan)\n– SUVAČAROVI (2, Sv. arh. Mihail)\n– TAŠINI (6, Sv. Pantelejmon), stara familija\n– TIKVIĆI (3, Sv. Stefan), stara familija\n– TODOROVIĆI (5, Đurđic; 2 Petrovdan), stara familija\n– TUCAKOVI – MAKSIČEVI (oko 10, Sv. Nikola), stara familija\n– ĆURČIĆI (4, Sv. Jovan), stara familija\n– CRKVENJAKOVI (4, Sv. Nikola), stara familija\n– ŠEVIĆI (2, Đurđevdan), stara familija; u ritu ima Ševića greda\n– ŠTEFKIĆI (10, Sv. Jovan); familije Štefkići i Rackovi, koje su od dva brata, Štefka i Racka, te i jedan i druga slave Sv. Jovana; potiču iz sela koje je ovde bilo još za turskog doba; Štefkići su dali ”riđeg ždrepca” vladici da im promeni sveca da ih Turci ne nađu, kad su ubili ono tursko dete\n– ŠUTULOVI (1, Sv. Paraskeva), stara familija\nAZUCKI (6, Sv. Ignjatije), sad samo ”prizeti” – GVOŽĐAREV (1, Sv. Paraskeva) – JARAŠIĆI (Sv. Jovan), stara familija – LAZIĆI – ŠULJANOVI (Đurđevdan) – MARINKOVIĆ – KLJUČAROVI (Đurđevdan) – PIROŠOVAČKI (Sv. Jovan), stara familija; jedan odveden u Vranjevo – CUCIĆ (Sv. Jovan), iz Karlova – ŠARGIN (Sv. Paraskeva), iz Kikinde\nDUMITROVI, iz Beodre; jedan otišao u Ameriku, a ostali u Bačku – NEDELJKOVIĆI (Đurđevdan), stara familija; poslednji otišli u Srbiju; bili vrlo bogati – OSTOJINI (Sv. Nikola), iz Bočara – MILINKOVIĆ (Sv. Nikola); otišao u Vranjevo\nŽIGIĆI (2, Sv. Nikola), došljaci, svinjari, govore samo srpski, žene se još ”od svoje sorte”.\nNaredni članak: Poreklo prezimena, selo Orlovat (Zrenjanin)\nPrethodni članak: Poreklo prezimena, Novi Bečej (Vranjevo)\n2. oktobra 2012. u 02:04\n26. februara 2018. u 22:49\nKoju slavu slave vaši Kokići, Rade?\nNaravno da se pominju, i ima ih raznih…\n6. marta 2016. u 01:23\n>> Za g. Marinkovića:\n>> Iz Vranjeva / Franjeva, oko godine 1880, možda i koju god. kasnije, iselile se familije Pecarski i Prodanovići, i u velikom pohodu organizovanog naseljavanja novooslobođenih krajeva u južnoj Srbiji, stigle u novoosnovano selo Aleksandrovo (između Niša i Prokuplja). Njihovih potomaka ima i danas. Za Pecarske imam skicu rodoslova.\n>> Za više podataka izvolite se javiti na moj mejl / internet adresu. Noćni pozdrav, R. J. (Bgd).\n1. novembra 2016. u 12:23\n1332-37 Beche, 1342 castellanus de Beche, 1386 castrum Beche, 1440 oppidum Beche, 1853 Türk. oder Neu-Betsche, 1881 Törökbecse és Aracs, 1922 Novi Bečej i Vranjevo, 1947 Vološinovo, 1952 Novi Bečej\nNe zna se tačno kada je i kako Novi Bečej dobio svoj naziv, ko ga je i kada osnovao. Jedno je sigurno: Bečej je sa svojom tvrđavom zauzimao značajno mesto na spisku naselja, koja su imala uticaja na državnu politiku u nizu istorijskih događaja, ponekad i na široj teritoriji.\nPosle propasti naselja koje se u doba Rimljana nalazilo na mestu sadašnjeg Novog Bečeja, o njemu se, kao što je slučaj i sa ostalim naseljima u Banatu, prilično dugo ne zna ništa, ali već u doba Stefana I (997-1038) Bečej se javlja kao naseljen.\nZa vreme pokrštavanja Mađara u hrišćanstvo, u ove krajeve su se doselile i dve porodice francuskog porekla: Beche i Gregor. One su imale značajnu ulogu na polju religije u ovom delu Ugarske, a mesta koja su naselile označavana su njihovim imenima. Naziv Beče navodno je posledica pogrešno izgovorenog imena Beche. Prema ovoj tvrdnji, prvi posednici i gospodari Bečeja, po kojima je verovatno i dobio naziv, bili su Beche i Gregor, a kasnije njihovi potomci. To ga mišljenja je i istoričar Rudolf Šmit: u svojoj studiji Grad Bečej on takođe navodi da je mesto dobilo naziv po porodici Beče-Gergelj, koja je živela pod prvim kraljem iz kuće Arpadovića. To bi se, dakle, moglo smatrati i prvim istorijskim podatkom o nastanku Bečeja.\nKao godina prvog javljanja Bečeja u istoriji pod tim nazivom može se uzeti podatak iz knjige Đerđa Đerfija Istorijska geografija Mađarske u vreme Arpadovaca, gde opisuje Bečej, a između ostalog piše: „Važan prelaz preko Tise. Godine 1091. kumanski vojskovođa Kapolč s pljačkaškim trupama, dolazeći iz pravca Tokaja, na ovom je mestu [to jest spram Bečeja] prešao Tisu, s namerom da kod donjeg Dunava napusti zemlju [Ugarsku]“. Doduše, on tu daje objašnjenje da je reč o Bečeju u Bačkoj, ali to je prilično nepouzdana tvrdnja. Prvi pouzdaniji podaci o Bečeju potiču iz jedne povelje kralja Bele IV, iz 1328. godine. Kralj poklanja iznova selo Bečej (vila Weche) Konventu krstaša iz Stolnog Beograda. Ovim se potvrđuje da je Bečej i ranije postojao. Sentklaraji je kategoričan u tvrdnji da se Bečej oduvek nalazio na mestu gde je i danas. Tvrdnju da je nekada bio na ostrvu, on objašnjava time što je Tisa, zbog taloženja mulja i peska, menjala svoje korito.\nBečej je, do sredine XIII veka, sa okolnim područjima, lepo napredovao, po Sentklarajiu čak cvetao. Razvijala se zemljoradnja, manufaktura, trgovina. Zahvaljujući svom povoljnom gorgrafskom položaju, održavao je vrlo živu saobraćajno-trgovačku vezu s južnim krajevima, posebno s Vizantijom. Taj procvat je vremenom bio ugrožen, i Bečej je preživeo velike potrese, kada su se 1241. godine u ovim krajevima pojavili Tatari na čelu s Batu-hanom. U popisima papske desetine Bečej već ima parohiju. Godine potonji kralj Žigmund privremeno je darovao mesto Laslu i Ištvanu, sinovima Ištvana Lošoncija. Na početku XV veka Bečej je posedu srpskog despota Stefana, od koga ga nasleđujeĐurađ Branković; on ga 1440. godine daje u zalog Laslu, sinu Mihalja Gestija. Iste godine kralj Vladilav I oduzima posed od Gestijevih i daje ga Talocijevima. Nakon smrti kralja Vladislava, Bečej se ponovo obreo u posedu Brankovića. Na osnovu odluke Zemaljskog sabora iz 1450. godine Janoš Hunjadi oduzima ovaj grad od Brankovića.\nTvrđava i naselje Bečej građeni su na ostrvu, i već 1440. godine ovdašnje naselje ima privilegije trgovišta, kao i pravo carinjenja robe. Godine 1442. Torontalska županija je u Bečeju držala svoja zasedanja. Godine 1451. tvrđava je ponovo u rukama Đurđa Brankovića, koji je 1458. Godine ustupa Mihalju Silađiju; kasnije, tvrđava i grad prelaze u posed kralja Matije. Godine 1492-1493. pravo na imanje polagali su Gerebovi.\nZa vreme Turaka mesto nije opustelo. U vreme ratnog pohoda knez Fridrih Avgust je 1695. godine boravio u Turskom Bečeju. Dosta podataka iz turskog perioda bečejske tvrđave, pruža poznati putopisac Evlija Čelebija, koji je šezdesetih godina XVII veka proputovao ove krajeve. U to vreme, od 168 naselja u Banatu, samo je 9 imalo status grada, palanke, varoši; jedan od tih bio je Bečej. Prema opisu Evlije Čelebije, Bečej je bilo vakufsko, zadužbinarsko dobro, u njemu se u to doba nalazila vojnička posada od 40 momaka, poreznika, carinski inspektor i janičarski serdar. Rušenje bečejskog utvrđenja otpočeto je marta 1701. godine, pod upravom segedinskog komandanta Johana Fridriha de Globica.\nPrilikom komorskog popisa 1717. godine, Turski Bečej se nalazi među mestima bečkerečkog okruga, sa 20 domova. Car Josif II je prilikom obilaska Južne Ugarske 10. i 11. maja 1768. godine posetio Turski Bečej, i tu prenoćio. Drugi put je boravio ovde 1773. godine, nastavivši put prema Melencima i Bečkereku. Godine 1782. porodica Sišanji je dobila Turski Bečej kao donaciju. Poslednja tri izdanka porodice Sišanji bila su devojke, i one su se poudavale: jedna za Lipota Rohoncija, pukovnika, druga za grofa Karolja Lajningena, treća za Đulu Urbana. Tako je grof Karolj Lajningen-Vesterburg, general ustaničke vojske iz 1848. godine, pogubljen u Aradu, postao posednik u Turskom Bečeju.\nGodine 1886. Trećina naselja je izgorela u požaru, a 1893. mestom je harala kolera.\nNaselje Vranjevo (varianta Franjevo) nastalo je nakon ukidanja Potisko-pomoriške vojne granice 1751. godine. Naselili su ga srpski graničari. Po zasnivanju Velikokikindskoga privilegovanog distrikta, Vranjevo ulazi u njegov sastav.\nPotonji Novi Bečej su 1918. godine činile dve posebne administrativne opštine: Vranjevo, s pretežno srpskim, i Turski Bečej, s pretežno mađarskim življem, a odvajao ih je samo jedan kanal jendek).\nOva mesta su iznedrila priličan broj značajnih ličnosti. Ovde ćemo navesti samo neke: Josif Marinković, kompozitor; dr Jene Sentklaraji, profesor, sveštenik, istoričar, dopisni član Mađarske akademije nauka, počasni član Srpske akademije nauka; dr Vladimir Glavaš, pravnik, advokat, dobrotvor, (prijatelj Svetozara Miletića, . J. Zmaja, Đure Jakšića); Joca\tSavić, teatrolog; Dimitrije Branković), arhimandrit krušedolskog manastira i rektor Karlovačke bogoslovije; Nikanor (Iličić), episkop bački; Lazar Pavlović, lekar i poslanik u Ugarskom saboru; Vladimir Majinski, advokat, i drugi.\nSrpska vojska pod komandom kapetana Miločića, a pod zapovedništvom Dragutina Ristića, ušla je u Vranjevo 21. novembra 1918. godine u 16 časova, a u Bečej istog dana, sat kasnije.\nMesne znamenitosti vredne pomena i posete jesu: kapela-manastir na obali Tise; Opštinska zgrada u Vranjevu; crkva hrama Svetoga Jovana Krstitelja u Vranjevu; ruševine staroga bečejskog grada na obali Tise.\n1. novembra 2016. u 12:41\nU njegovoj bogatoj istoriji pronalazimo podatke o tome da je ovde 1830.godine osnovana redovna škola i prva diletantska družina, 1838. počela je sa radom narodna čitaonica-kasina, a1860.godine osnovano je prvo profesionalno putujuće pozorište Jovana Kneževića.\n1. novembra 2016. u 12:44\nBečejski grad je bio romejsko utvrđenje iz doba kasne antike. U njegovoj blizini, na mestu slovenskog sela Rača (mađ. „Arač”), podignuta je u 9. veku bazilika, koja je dugo potom bila benediktinska opatija. Predanje vezuje ovu crkvu za\nmisiju Sv. Metodija.\nOdabrao: Vojislav Ananić\n21. avgusta 2017. u 13:55\nUporedo sa rušenjem bečejske tvrđave 1701. godine otpočelo se sa izgradnjom novih naselja, posebno na desnoj obali Tise gde se imala smestiti srpska milicija radi odbrane od Turaka. Tako nastaje današnji Becej, za razliku od banatskog koji ce još jedno krace vreme ostati na turskoj teritoriji i po tome više od dva veka nositi naziv Turski Becej a u madarskoj varijanti i danas.\nPolovinom XVIII veka dolazi do razvoja još jednog naselja u blizini nekadašnje becejske tvrdave. Naime, srpski granicari koji nisu otišli u seobama u Rusiju, ostali su da žive u Banatu sa odredenim privilegijama u okvirima Velikokikindskog distrikta a Vranjevo, koje se prvi put u istorijskim izvorima pominje 1717. godine, ući će u njegov sastav pod nazivom Franovo. Godine 1888. mesto menja naziv u Arac i tada otpocinje intenzivnije naseljavanje mađarskog stanovništva u ovo naselje gde je većinsko stanovništvo bilo srpsko. Zabeleženo je nokoliko tumačenja o poreklu imena Vranjevo. Jedno govori da je mesto dobilo ime po mnoštvu vrana koje se i danas u velikim jatima mogu sresti u vranjevačkom ataru i drugo, po doseljenim Srbima iz okoline Vranja u vreme seobe 1690. godine. U drugoj polovini XIX veka ova dva naselja postaju jedni od najvažnijih i najznačajnijih centara trgovine pšenice u citavoj Austro-Ugarskoj monarhiji. godine 1832. u turskobečejsko pristanište stiže prvi parobrod, a maja 1872. godine tu se usidrio i brod koji je u posetu dovezao cara Franju Josifa. U novoformiranoj jugoslovenskoj državi Turski Bečej 1921. godine menja svoj naziv u Novi Bečej, a vranjevački Srbi vraćaju naziv iz vremena Velikokikindskog distrikta. Mada je Novi Bečej bio administrativno sedište, ekonomski jaki vranjevački domaćini uspevali su da sačuvaju svoju posebnost i pored nastojanja da se ova dva naselja spoje 1929. godine. Do spajanja ova dva mesta ipak dolazi posle Drugog svetskog rata 1946. godine pod nazivom Vološinovo, a tek 1952. godine ono će poneti današnji naziv Novi Bečej.\n30. novembra 2017. u 17:19\nNe zna se tačno kada i kako je Novi Bečej dobio svoje ime, ko ga je i kada osnovao. Jedno je sigurno – Bečej je sa svojom tvrđavom zauzimao značajno mesto na spisku onih, koji su imali uticaja na državnu politiku u sledu istorijskih događaja ponekad i na široj teritoriji.\nPosle propasti naselja, koje se u doba Rimljana nalazilo na mestu današnjeg Novog Bečeja, o njemu se, kao što je slučaj i sa drugim naseljima u Banatu, prilično dugo ne čuje ništa, ali već u doba Ištvana I (997—1038) Bečej se javlja kao naseljeno mesto, a uskoro se pominje kao selo.\nU to vreme, ili nešto kasnije, ali u periodu uvođenja hrišćanstva kod Mađara, doselile su se između ostalih, u ove krajeve i dve porodice iz francuskog plemena Beche i Gregor. One su imale značajnu ulogu na području religije u ovom delu Ugarske, a zaposelim mestima dali su svoja imena. Naziv Beče (Becse) navodno je posledica pogrešnog čitanja, od strane Mađara, imena Beche. Prema tome prvi posednici i gospodari Bečeja, po kojima je verovatno i dobio ime bili su Beche i Gregor, a kasnije njihovi naslednici.\nMalo je verovatno da je Bečej, kako stoji u pojedinim izvorima, dobio naziv po imenu plemića Bečeji Imre, koji je za vreme kralja Karolja Roberta (čija se prestonica nalazila u Temišvaru) došao u posed srednjeg dela Torontalske županije i naselio se u mestu koje je navodno po njemu dobilo ime Beče. Bečeji Imre je – prema Mađarskoj velikoj enciklopediji (A. Pallos) – potomak porodice Beche i Gregor.\nKako i istoričar Rudolf Šmit u svojoj studiji Grad Bečej iznosi da je ovaj dobio ime po porodici Beče-Gergelj: »koji su živeli pod prvim kraljem iz kuće Arpadovića«, za vreme vlade st. Ištvana (997-1038), onda bi se to možda moglo smatrati prvim istorijskim podatkom o postojanju Bečeja.\nKarolj Sabo, u svojoj knjizi: Memoari iz prvog veka mađarskog hrišćanstva u XXII stavu, u kojem piše o biografiji Svetog Gelerta, pa kaže da je supruga župana od Beča, koju je sv. Gelert krstio, imala jaku groznicu i kada je na grobu sv. Gelerta u crkvi u Čanadu poljubila ogrtač, ubrzo ozdravila. Na kraju 86. stranice svoje knjige Sabo napominje: »može se pretpostaviti da je ime ovde spomenutog župana u vezi sa torontalskom tvrđavom Bečej i sa imenom toga grada«. Knjiga Karolja Saboa predstavlja, u stvari, zbirku prevoda latinskih legendi iz jedanaestog veka. Te legende su nastale oko 1083. godine kada je sv. Gelert kanonizovan.\nSveti Gelert je, posle ubistva, prvobitno sahranjen u Pešti, a kasnije je njegovo telo preneto u Maroš, pa odatle u Čanad negde 1049. godine. Ogrtač je bio položen na njegovom grobu u crkvi sv. Bogorodice u Čanadu. Dalja pretpostavka je da je poseta grobu supruge Župama od Bečeja, mogla biti u vremenu od 1050-1060. godine, te bi se možda baš ove godine mogle smatrati kao prvo javljanje Bečeja u istoriji.\nKao godina prvog javljanja Bečeja u istoriji pod tim nazivom može se smatrati i podatak iz knjige Đerđa Đerfi Istorijska geografija Mađarske iz vremena Arpadovića, II izdanje Akademije nauka, Budimpešta 1987. U poglavlju Bačka županija na str. 214 u stavu u kome opisuje Becse (j) između ostalog piše:\n»Važan prelaz preko Tise 1091. godine kumanski vojskovođa Kapolč je sa pljačkaškim trupama, dolazeći iz pravca Tokaja tu prešao (misli kod Bečeja) Tisu, sa namerom da kod Donjeg Dunava napusti zemlju (misli se na Mađarsku).«\nU fusnoti autor knjige daje objašnjenje da se radi o Bečeju u Bačkoj, što je prilično nepouzdana tvrdnja. Naime, iz teksta knjige jasno se vidi da su Kumani prešli Tisu kod Tokaja i da su se odande uputili u dalji pljačkaški pohod na području između Tise i Dunava. Posle toga, 1091. godine, oni prelaze sa desne na levu obalu Tise kod Bečeja, ali po našoj oceni onog u Banatu.\nĐerfi je ovu pogrešku verovatno prepisao iz knjige Sctiptores rerum Hunaricarum dacum regumque stirpis Arpadianae gestarum, izdane 1937. godine u Budimpešti, gde se na str. 412 spominje Bečej, za koji autor u fusnoti daje objašnjenje, da se odnosi na »Vicus Obecse«, (Stari Bečej) u Bačkoj.\nPotrebno je, pri oceni o kojemu se Bečeju radi imati u vidu uslove stanovanja i izgled tih malih naselja krajem jedanasetog veka (1091). Stanovalo se u kolibama, zemunicama, ili u najboljem slučaju u poluzemunicama, a zanimanje je uglavnom bilo stočarstvo, što je olakšavalo »seljakanje« s jednog mesta na drugo, gde je ispaša bolja.\nTada su orijentiri mogli biti, ne mala naseljena mesta od desetak-dvadesetak koliba, već brda i planine, reke i njihove pritoke ili ušća reka i naravno tvrđave. Sve drugo je bilo nesigurno, jer je bilo podložno promeni i iščezavanju.\nU prilog toj tvrdnji ide i podatak iz knjige Dušana Popovića, Srbi u Bačkoj do kraja 18. veka, Beograd 1952, u kojoj na str. 77 stoji: »Bečej za vreme Turaka se ne pominje, iako se pominju mnoga sela iz okoline Bečeja, kao Bela, Botra, Perlek, Kutež, Ketvila i druga…«.\nMožda je, u vreme prelaska Kumana preko Tise (1091), Bečej u Banatu pripadao upravi i zapovedništvu tvrđave Bač, te se kao takav i mogao smatrati da pripada Bačkoj županiji, ali to nema posebnog značaja za dokazivanje o kome je Bečeju reč, jer je tvrđava uvek bila na levoj strani Tise, a u njenoj neposrednoj blizini se nalazio Bečej u Banatu. Bečej u Bačkoj udaljen je skoro deset kilometara od tvrđave, ako se ide vodenim tokom Tise, a vazdušnom linijom udaljen je tri-četiri kilometra.\nTreba naglasiti da je tvrđava postojala, na mestu na kome se i danas nalaze njeni ostaci, još u doba Rimljana. Ona je kasnije obnavljana ili na istom mestu izgrađena i nova, ali je sigurno jedno, da je uz tvrđavu oduvek postojalo prateće naselje, u ovom slučaju to je bio današnji Novi Bečej.\nPrema tome, čini nam se, na osnovu svega što je rečeno u Hronici Mađarske o Bečeju, da se to odnosi samo na Bečej uz tvrđavu, gde je vojska i gde se odvija život.\nZbog svega ovog smatram, da se kao prvi pismeni trag u istoriji Novog Bečeja može uzeti 1091. godina.\nMožda nam kao istorijski dokaz, o postojanju Bečeja u jedanaestom veku, može poslužiti i lepo očuvan mač pronađen u ruševinama bečejske tvrđave. Mač je pronašao Šandor Bizonji iz Novog Bečeja, jedan od poklonika novobečejske prošlosti, a njegova udovica je mač poklonila Narodnom muzeju u Zrenjaninu (1946) preko tadašnjeg upravnika Šandora Nađa. Mač je lepo očuvan i ukrašen, a potiče iz jedanaestog ili početka dvanaestog veka.\nOvo je izjavio Šandor Nađ na sastanku Zavičajnog kluba 13. septembra 1986. godine u Novom Bečeju, a meni je još jednom detaljnije objasnio telefonom 22. septembra 1986. godine, kad sam ga upozorio da kustos zrenjaninskog muzeja (takođe 22. septembra 1986.) tvrdi, da oni u Muzeju nemaju taj mač.\nOno što Rudolf Šmit iznosi u studiji Grad Bečej: »Dokumentarno se Bečej pominje tek godine 1238. kada kralj Bela I poklanja iznova konventu krstaša u Stonom Beogradu selo Bečej (villa Weche). Ono iznova baš potvrđuje da je Bečej i ranije postojao.\nSentklarai je kategoričan u tvrđenju da se Bečej oduvek nalazio na mestu gde je i danas. Tvrđenja da je nekada bio na ostrvu, on objašnjava – da je Tisa zbog taloženja mulja i peska menjala svoje korito. Za to postoje mnogi dokazi u ritovima i jarugama, pa čak da je Tisa i s istočne strane omeđila naselje Bečej te se tako on sa svojom tvrđavom izvesno vreme mogao naći i na ostrvu.\nBečej se do sredine dvanaestog veka, za vreme vladavine Gejze, sa svim područnim opštinama vrlo lepo razvijao kako kaže Sentklarai cvetao je. Taj razvoj je samo neznatno ometen unutrašnjim nemirima i pustošenjima koje je u banatskim naseljima radio Borić, bosanski ban koji je u ugarskim prestonim borbama učestvovao protiv Ištvana III. Za vreme vladavine Bele III oko 1190. godine sva su mesta ovog područja živela u priličnom blagostanju, pa je i u Bečeju uzela maha zemljordnja, zatim razvoj manufakture i trgovine. Bečej je, zahvaljujući svom povoljnom geografskom položaju održavao posredno i neposredno vrlo živu saobraćajno-trgovačku vezu s južnim kraljevima, posebno s Vizantijom, što je obezbeđivalo bogatstvo i uslove za brzi razvoj.\nTaj procvat je vremenom bio ugrožen i Bečej je preživeo teške potrese 1241. godine kada su u ove krajeve prodrli Tatari na čelu s Batu-Kanom.\n9. februara 2020. u 17:36


Važna poruka proizvođačima pšenice ?! – Portal NAŠE SELO\nVažna poruka proizvođačima pšenice ?!\nPosted on July 11, 2020 July 17, 2020 Author Sonja Cvetković\tComment(0)\nSada je izvesno da će ukupan prinos žita iz aktuelne žetve biti dovoljan za domaće potrebe i izvoz. Dok se kvalitet i prinos još procenjuju, stručnjaci poručuju proizvođačima da ne žure sa prodajom, jer će cena kvalitetne pšenice nakon žetve biti viša.Dugogodišnje iskustvo pokazuje da je u žetvi cena najniža, ali kako vreme prolazi, dobri ratari mogu više da zarade, podseća agroekonomski analitičar Žarko Galetin.”Procene su da će cena novog roda pšenice biti između 17 i 18 dinara po kilogramu bez PDV-a”, kaže Galetin i dodaje da je savet poljoprivrednim proizvođačima koji imaju kvalitetnu pšenicu da je sačuvaju, jer prošlogodišnja iskustva govore da će u narednom periodu za nju dobiti višu cenu.\nDa rod pšenice varira od parcele do parcele potvrdio nam je i direktor zadruge u Beški Dragan Lončar. Prema njegovim rečima treba odložiti prodaju žita do bolje cene.\n“Prinosi su šaroliki u zavisnosti od rasporeda padavina, a cena se formirala na nivou od 17 dinara plus PDV”, kaže Lončar i dodaje da se čini da je reč o dogovoru mlinara, te da se nada višoj ceni u narednom periodu.\nStručnjaci procenjuju da će ovogodišnja proizvodnja pšenice biti približno 2,5 miliona tona. Kao i ranijih godina, ta količina je dovoljna za domaće potrebe i izvoz. I u svetu se očekuje veliki rod hlebnog zrna, ali Evropska unija povećava obavezne rezerve pšenice zbog virusa korona, kaže Žarko Galetin i zaključuje da zbog toga ostaje pretpostavka da će rasti cena žita u narednom periodu.\nNakon razgova sa premijerkom i resornim ministrom malinari postigli saglasnost oko rešavanja problema otkupne cene. Cena koštanja malina 139,3 dinara po kilogramu, bez troškova prevoza i marže, a cena kupina od 60 do 80 dinara Predsednik Asocijacije proizvođača malina i kupina u Srbiji Dobrivoje Radović rekao je da je u razgovoru sa premijerom Anom Brnabić […]\nManufaktura ukusa u svoje teglice pakuje samo čist hedonizam Slatko od ljutih paprika (Foto: Dejan Beoković (Raw studio)) Ljubav prema dobrom ukusu hrane i uživanju u njenoj pripremi porodica Vuković iz Novog Sada pretočila je u brend pod nazivom Manufaktura ukusa. U ponudi imaju dva neobična proizvoda – Slatko od ljutih paprika i Čatni od crvenog […]\nDo kraja 2022. ostaje ista EU poljoprivredna politika, subvencije po starom\nKljučna sedmica za žetvu pšenice\nSANU o uticaju malih hidroelektrana na životnu sredinu\nNaša suva šljiva ozbiljan izvozni adut\nPosted on April 30, 2021 May 2, 2021 Author Sonja Cvetković\nPosted on June 17, 2021 June 20, 2021 Author Sonja Cvetković\nProtestni urlik na Novom Zelandu – farmeri ne žele rigorozne klimatske propise?


PRVA SJEDNICA SAVJETA ZA OBRAZOVANJE I ZAPOŠLJAVANJE GRADA PRIJEDORA - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nPRVA SJEDNICA SAVJETA ZA OBRAZOVANJE I ZAPOŠLJAVANJE GRADA PRIJEDORA\nadmin January 22, 2015 PRVA SJEDNICA SAVJETA ZA OBRAZOVANJE I ZAPOŠLJAVANJE GRADA PRIJEDORA2015-01-22T21:20:10+01:00 Društvo\nU Prijedoru je danas održana prva zvanična sjednica Savjeta za obrazovanje i zapošljavanje grada.\nSavjet okuplja predstavnike devet relevantnih organizacija i ustanova koje utiču na kretanja u obrazovanju i na lokalnom tržištu rada, a formiran je krajem prošle godine.\nPredstavnik Agencije za lokalni ekonomski razvoj PREDA-PD Goran Rodić rekao je da će Savjet na nivou lokalne zajednice raditi na usklađivanju obrazovnih politika i akcionih planova za zapošljavanje, odnosno obrazovnog sistema sa stvarnim potrebama lokalne privrede.\nOn je dodao da će se na taj način povećati kvalitet ponude radne snage.\n“Smisao njegovog rada je da ta naša radna snaga, prvenstveno nezaposleni ljudi budu konkurentniji prilikom pronalaženja posla, te da će na taj način predstavljati i podršku konkurentnosti samih preduzeća”, rekao je Rodić novinarima nakon sjednice Savjeta.\nOn je napomenuo da je Savjet za obrazovanje i zapošljavanje osnovan u skladu sa Statutom grada Prijedora i u skladu sa Zakonom o obrazovanju odraslih Republike Srpske.\nPredstavnik Agencije PREDA-PD Brane Vujasin istakao je da je u saradnji sa Aktivom direktora srednjih škola provedeno istraživanje učenika završnih razreda srednjih škola sa područja grada Prijedora, s ciljem sagledavanja tekuće profesionalne orijentacije učenika.\n“U šest srednjih škola završne razrede pohađa 909 učenika, a anketom je bilo obrađeno 805 učenika, od kojih 437 učenika planira da nastavi školovanje, 238 učenika ima u planu da traži zaposlenje, dok 69 učenika planira da pokrene vlastiti biznis u toku godinu dana, a ukupno 390 učenika planira pokrenuti biznis u određenom vremenskom periodu”, naveo je Vujasin.\nOn je dodao da u poređenju sa ranijim godinama postoji mnogo veći interes za pokretanje vlastitog biznisa.\nZamjenik predsjednika Aktiva direktora srednjih škola Zoran Radinović rekao je da će škole uz podršku Savjeta za obrazovanje i zapošljavanje moći da kvalitetnije provode upisnu politiku, a nastavne planove i programe škola koji su zastarjeli prilagođavaju potrebama privrede i tržišta rada i u gradu i šire.\n« PRIJEDOR: IZGRAĐENA NOVA KUĆA ZA SEDMEROČLANU PORODICU ŠILJEGOVIĆ – VIDEO\nPRIJEDOR-INKLUZIVNO PREDUZETNIŠTVO: DANAS OTVARANJE PRVE ZAŠTITNE RADIONICE U REPUBLICI SRPSKOJ »


Veštačka inseminacija lečenje steriliteta kod parova - Klinika Papić\nVeštačka inseminacija je tehnika koja se primenjuje u lečenju steriliteta kod parova. U toj proceduri obrađen uzorak sperme se ubacuje direktno u uterus žene. To skraćuje put spermatozoidima i premošćava potencijalne barijere. U idealnom slučaju na taj način se postiže trudnoća kod slučajeva gde to nije bilo moguće ranije. Intrauterina inseminacija (IUI) kod koje se uzorak sperme ubacuje u uterus je najčešći vid veštačke inseminacije.\nIako procenat trudnoća kod parova kod kojih je primenjena veštačka inseminacija nije tako visok kao kod nekih naprednijih tehnika, ova procedura ima veliku prednost – to je jednostavna procedura sa retkim nuspojavama. Iz tog razloga, lekari je preporučuju kao inicijalnu proceduru u lečenju steriliteta.\nKoji tip steriliteta se može lečiti intrauterinom inseminacijom\nIntrauterina inseminacija se može primeniti kod mnogih vrsta steriliteta. To je veoma široko primenjen metod kod muškog faktora sa malim brojem spermatozoida koji nisu dovoljno pokretni da bi prošli kroz cerviks i stigli do tuba. Intrauterina inseminacija je takođe opcija kod žena koje imaju endometriozu ili anomalije reproduktivnih organa.\nŽene sa ‘nereceptivnim cervikalnim mukusom‘ su takođe dobri kandidati za intrauterinu inseminaciju. Kod tih žena, mukus koji okružuje cerviks je zamka za spermatozoide i sprečava prolaz spermatozoida do uterusa i tuba. Intrauterina inseminacija omogućava spermatozoidima da zaobiđu ovu prepreku kompletno. Lekari vrlo često savetuju inseminaciju kada ne mogu precizno da odrede razlog steriliteta kod parova.\nŠta se može očekivati u toku intrauterine inseminacije\nLekari vrše ultrazvuk, ili analize krvi da bi precizno odredili termin ovulacije i vreme kada je najbolje izvršiti inseminaciju.\nKada je ovulacija, partner daje uzorak sperme. Lekari savetuju da muškarac apstinira od dva do četiri dana da bi se obezbedio optimalan broj spermatozoida. Ukoliko stanujete blizu klinike, muškarac može dati uzorak kod kuće i doneti na kliniku. U suprotnom klinika obezbeđuje prostoriju za tu namenu. Uzorak sperme se mora obraditi najkasnije u roku od sat vremena od davanja uzorka.\nProces ‘ispiranja’ uzorka sperme povećava šansu za fertilizaciju jer se uklanjaju hemijski faktori sperme koji je mogu remetiti. Uzorak sperme se ostavlja na likvefakciju na sobnoj temepraturi oko 30 minuta. Zatim se dodaje medijum u kome se separišu najkvalitetniji spermatozoidi. Zatim se uzorak centrifugira da bi se izolovali najvitalniji spermatozoidi.\nUzorak sperme se zatim stavlja u špric sa specijalnim kateterom i kroz vaginu i cerviks ubacuje u uterus. Intrauterina inseminacija je kratka, relativno bezbolna procedura koju mnoge žene poistovećuju sa uzimanjem uzorka za papanikolau. Kod nekih žena se javljaju grčevi u toku procedure i blago krvarenje nakon procedure. Neposredno nakon procedure lekari obično zahtevaju mirovanje i ležanje od 15 do 60 minuta da bi se spermatozoidima dala šansa da odrade posao. Nakon toga, možete se vratiti svojim svakodnevnima aktivnostima.\nU nekim slučajevima, lekari savetuju hormonsku terapiju, kao što je klomid i sl da bi se indukovala superovulacija (ovulacija sa više jajnih ćelija) pre procedure intrauterine inseminacije.\nProcenat uspeha intrauterine inseminacije varira. Faktori koji umanjuju šansu su:\nstarija životna dob žene\nlošiji kvalitet jajnih ćelija\nlošiji kvalitet spermatozoida\nobstrukcija tuba (obično zbog hronicnih infekcija)\nIntrauterina inseminacija neće imati uspeha kod svakoga. Neki parovi će morati da pokušavaju nekoliko puta pre nego što se postigne trudnoća. Vaš lekar će savetovati da pokušate sa inseminacijom najmanje tri do šest puta uz primenu hormonske terapije pre nego što se odlučite za neku drugu metodu lečenja- obično mnogo skuplju i invazivniju metodu. Ukoliko ne uspe nemojte očajavati-postoje i druge metode koje možete pokušati, kao što je in vitro fertilizacija.


Bidenov debitantski sastanak s G7: U fokusu vakcine, ekonomija i Kina\nJoe Biden prisustvovat će 19. februara svom prvom sastanku kao američki predsjednik s liderima Grupe sedam (G7) kako bi razgovarao o planovima za poraz novog korona virusa, ponovno otvaranje svjetske ekonomije i suočavanje s izazovom koji predstavlja Kina.\nPandemija COVID-a 19 odnijela je 2,4 miliona ljudskih života, odbacivši globalnu ekonomiju u najgoru mirnodopsku krizu od Velike depresije i uništivši normalan život milijardama ljudi, baš kao što se Zapad bori sa porastom Kine, piše Reuters.\nBiden će se "usredotočiti na globalni odgovor na pandemiju, uključujući proizvodnju vakcina, distribuciju zaliha" i napore na borbi protiv novih infekcija, rekla je 18. februara glasnogovornica Bijele kuće Jen Psaki.\nOn će "također razgovarati o globalnom ekonomskom oporavku, uključujući značaj svih industrijskih zemalja koje održavaju ekonomsku podršku oporavku" i "važnost ažuriranja globalnih uloga u rješavanju ekonomskih izazova poput onih koje predstavlja Kina", rekla je Psaki.\nPoziv s čelnicima G7 prilika je za Bidena, demokrata koji je 20. januara preuzeo dužnost od republikanskog predsjednika Donalda Trumpa, da projicira poruku ponovnog angažmana sa svijetom i globalnim institucijama nakon četiri godine svog postojanja i politike svog prethodnika "Amerika na prvom mjestu" (America First).\nOsim Bidena, novi italijanski premijer Mario Draghi bit će novo lice za virtualnim stolom čelnika, iako je poznat po tome što je u Evropskoj centralnoj banci "činio sve što je potrebno" kako bi spasio euro tokom evropske dužničke krize.\nG7 countries flags photo AFP\nBritanija, koja je rotirajuća stolica u G7 i pokušava se preurediti u upravitelja međunarodnog sistema zasnovanog na pravilima nakon Brexita, zatražit će od članova da pomognu ubrzati razvoj budućih vakcina na 100 dana.\nPremijer Boris Johnson želi izgraditi veze s Bidenom koji nije podržao Brexit i koji je kao predsjednički kandidat prošle godine javno upozorio Britaniju protiv ugrožavanja mira u Irskoj.\nJohnson je rekao da ga zanima ideja globalnog sporazuma o pandemijama kako bi se osigurala odgovarajuća transparentnost nakon izbijanja novog korona virusa koji potječe iz Kine.\nKina će također biti na dnevnom redu.\nU svom prvom velikom vanjskopolitičkom govoru kao predsjednik, Biden je Kinu ocijenio kao "najozbiljnijim konkurentom" Sjedinjenim Državama.\n"Suočit ćemo se s kineskim ekonomskim zloupotrebama; suprotstaviti se njenom agresivnom, prisilnom djelovanju; da odgovorimo na napade Kine na ljudska prava, intelektualno vlasništvo i globalno upravljanje", rekao je Biden 4. februara.\nGupa G7 - Sjedinjene Države, Japan, Njemačka, Ujedinjeno Kraljevstvo, Francuska, Italija i Kanada - ima zajednički bruto domaći proizvod od oko 40 biliona dolara - nešto manje od polovine globalne ekonomije.


Zgodna žena Archives - Zdrava i prava\nŠejkovi za mršavljenje odavno su hit u svetu, a nutricionisti ih preporučuju kao dodatak u ishrani osobama koje žele da smršaju. Ovi ukusni napici brzo zasite organizam, a pritom sadrže sve vitamine, minerale i antioksidante neophodne za normalno funkcionisanje. U radnjama mogu da se kupeRead More ...\nKako plivanje utiče na zdravlje?\nPlivanje spada u najpopularnije sportove i načine rekreacije, a često je preporučivano i od strane fizioterapeuta kao odličan način za “dovođenje tela u red”. Pritom, ne misli se samo na mišiće, kao kod većine drugih načina rekreiranja, već i na kičmu, pa čak i naRead More ...\nIzdržaj je postao ekstra popularna vežba za trbušnjake, i to širom sveta! Ne samo što je jako efikasna i u kratkom roku dovodi do jačanja trbušnih mišića, već vam je za nju potrebno samo par minuta dnevno. Izdržaj ili “plank”, na engleskom, je jednostavna i vrloRead More ...\nNovo istraživanje otkriva da vežbanje može da poveća proizvodnju supstanci sličnih kanabisu u našem telu, koje smanjuju upalu i potencijalno mogu da pomognu u prevenciji stanja poput artritisa, bolesti srca, pa čak i karcinoma. Studija, objavljena u časopisu „Gut Microbes“, otkrila je da ljudiRead More ...\nOsim viška kilograma vežbanjem se mogu regulisati i brojne zdravstvene tegobe. Bol u leđima, anksioznost, naleti vrućine, za sve postoji lek u vežbanju, raznim vrstama treninga, ali u tačno određenim vremenskim razmacima i trajanju. Ovo je 7 vežbi za 7 tegoba. UMOR TOKOM DANARead More ...\nKada je reč o mršavljenju ili održavanju trenutne telesne težine, metabolizam u velikoj meri može da utiče na rezultate. Ako ste zabrinuti zbog toga, pomoći će vam da za početak razumete šta je tačno metabolizam. Takođe je benefitarno da znate na šta on može daRead More ...\n9 navika koje morate usvojiti ako želite da budete fit\nAko ste pravi početnik u vežbanju, ali spremni ste da počnete sa kardio vežbama, to je sasvim u redu. Počnite sa jednim malim ciljem – doslednošću. To vam je neophodno da razvijete naviku vežbanja i ove vežbe su baš za to i osmišljene. Ako imateRead More ...\nMnogima vežbanje samo po sebi predstavlja veliki izazov. Zna da bude izuzetno naporno, oduzima dragoceno vreme i može da nervira ako se napredak ne primećuje tako brzo. A sve to može da bude još veći izazov, ako vežbate kod kuće, gde obavljate svakodnevne aktivnosti. OdržavanjeRead More ...\nVežbe istezanja su toliko važne, da nema potrebe o njihovom značaju govoriti. Međutim, nekako je postalo veoma lako da se ove vežbe preskoče. Zbog toga, predstavljamo osam jednostavnih načina kako da vežbe istezanja uklopite u svoj dan. Podsetite sebe na sve bitne razloge zaRead More ...\nZgodna žena\t/ 16.05.2022.\nZgodna žena\t/ 20.02.2022.\nZgodna žena\t/ 04.01.2022.\nZgodna žena\t/ 22.11.2021.\nZgodna žena\t/ 16.11.2021.\nZgodna žena\t/ 10.11.2021.\nZgodna žena\t/ 03.11.2021.\nZgodna žena\t/ 28.10.2021.\nZgodna žena\t/ 21.10.2021.\nZgodna žena\t/ 13.10.2021.