Finale Kupa SSS: Vukašinoviæeva i Stefanoviæ "zlatni" - B92\nFinale Kupa SSS: Vukašinoviæeva i Stefanoviæ "zlatni"\nSanja Vukašinoviæ (Novi Sad 1790) i Milutin Stefanoviæ ("Èika Mata") osvojili su zlatne medalje u gaðanju MK puškom iz trostava.\nIzvor: B92, Tanjug nedelja, 7.07.2019. | 22:20 -> 23:33\nOni su to uradili u poslednjoj disciplini finala Kupa Streljaèkog saveza Srbije malokalibarskim oružjem.\nDrugog dana finalnog turnira u Novom Sadu, održano je i takmièenje pištoljem središnjeg paljenja, u kome je najuspešniji bio Davor Petroviæ (Barajevo).\nPobedama na finalu Kupa Vukašinoviæeva i Stefanoviæ su potvrdili dobru formu u trostavu, jer oboje su nedavno, zahvaljujuæi dobrim rezultatima u ovoj disciplini, izborili olimpijske kvote za Tokio 2020. Stefanoviæu je olimpijsku vizu donelo èetvrto mesto u trostavu na Svetskom kupu u Minhenu, a Vukašinoviæevoj èetvrta pozicija na Evropskim igrama u Minsku.\nVukašinoviæeva je bila najuspešnija u kvalifikacijama, a u finalu je pobedila sa visokih 458,0 krugova, ostavivši iza sebe pobednicu prošlogodišnjeg Kupa Andreu Arsoviæ (Partizan), dok je treæe mesto pripalo Milici Babiæ (Pobednik). Milutin Stefanoviæ je meðu osam najboljih ušao sa èetvrte pozicije u kvalifikacijama.\nU finalnom delu takmièenja je dominirao i sa 453,4 kruga ubedljivo slavio ispred kolega iz reprezentacije Lazara Kovaèeviæa (Jagodina 92) i Milenka Sebiæa (Crvena zvezda).\nBranilac zlata iz 2018, Stevan Jovanoviæ („Èika Mata“) je takmièenje završio u kvalifikacijama. U juniorskoj konkurenciji trijumfovali su Stefanoviæev klupski drug iz „Èika Mate“ Marko Ivanoviæ, koji je tako odbranio zlato osvojeno lane, i Lara Caniæ (Niš 1881).\nU takmièenju pištoljem središnjeg paljenja isti rezultat (552 kruga) postigli su Davor Petroviæ (Barajevo) i Dimitrije Grgiæ (Akademac), koji je trijumfovao prošle godine. Zbog veæeg broja centara prvo mesto osvojio je Petroviæ, dok je Grgiæu pripala srebrna medalja. Bronzu je osvojio Petar Nikoliæ (Akademac).\nFinale Kupa SSS MK oružjem, drugi dan:\nŽene: 1. Sanja Vukašinoviæ (Novi Sad 1790) 458,0, 2. Andrea Arsoviæ (Partizan) 455,7, 3. Milica Babiæ (Pobednik) 441,9... Kvalifikacije: 1. Vukašinoviæ 1.173, 2. Lidija Mihajloviæ (Niš 1881) 1.168, 3. Arsoviæ 1.160...\nJuniorke: 1. Lara Caniæ (Niš 1881) 1.149, 2. Nevena Armuš („Èika Mata“) 1.146, 3. Marija Kolareviæ (Jedinstvo, Stara Pazova 1.135\nMuškarci, finale: 1. Milutin Stefanoviæ („Èika Mata“) 453,4, 2. Lazar Kovaèeviæ (Jagodina 92) 448,8, 3. Milenko Sebiæ (Crvena zvezda) 437,1... Kvalifikacije: 1. Stevan Pletikosiæ („Èika Mata“) 1.175, 2. Sebiæ 1.174, 3. Kovaèeviæ 1.168...\nJuniori: 1. Marko Ivanoviæ („Èika Mata“) 1.145, 2. Dimitrije Gaæeša (Mladost) 1.139, 3. Aleksa Kukrkiæ (Novi Beograd - Ušæe) 1.135...\nMuškarci:1. Davor Petroviæ (Barajevo) 552 , 2. Dimitrije Grgiæ (Akademac) 552, 3. Petar Nikoliæ (Akademac) 548...


U Bijelom moru podmornica Vladimir Monomah uspješno lansirala raketu Bulava - Russia Beyond Croatia\nU Bijelom moru podmornica Vladimir Monomah uspješno lansirala raketu Bulava\nStrateška nuklearna podmornica projekta 955 (Borej) Vladimir Monomah izvršila je pojedinačni hitac balističke rakete Bulava iz akvatorija Bijelog mora na poligon Kura na Kamčatki, izjavio je Igor Konašenkov, službeni predstavnik Ministarstva obrane Ruske Federacije.\n''Lansiranje je izvršeno iz podvodne pozicije u sklopu programa državnog testiranja sistema naoružanja i infrastrukture Vladimira Monomaha. Parametri trajektorije obrađeni su u normalnom režimu, bojevne glave stigle su na poligon Kura na Kamčatki'', rekao je Konašenkov.\nTijekom ispaljivanja rakete u podmornici su se nalazili članovi komisije za državno trestiranje podmornica, dodao je. Prema riječima Konašenkova, zapovjednik i posada ''ocijenjeni su kao profesionalni i pismeni''.


Raskrinkani stranački razbijači Tehničkog fakulteta u Zrenjaninu\nĆorava posla, ćoravih vođa\nU konkurenciji nikada dovoljno opevanih četvorogodišnjih budalaština vlastodržaca u Zrenjaninu, poslednji događaji na Tehničkom fakultetu Mihajlo Pupin, potpuno su se oteli kontroli. Medijsko rasvetljavanje totalne anarhije i siledžijstvo prema zaposlenima i studentima u režiji ovdašnjih SNS funkcionera sa pozamašnim psihijatrijskim i policijskim dosijeima, razbesnelo je Dragicu Radosav - Dragu Tetu, dekanku, Branka Markoskog-Markonija, prodekana protiv nauke i Momčila Bjelicu, bivšeg dekana i bivšeg nosioca nanogice, zbog dokazanih mutljavina sa isplatom honorara podobnima\n„Dresiranje" ljudi na fakultetu je nastavljeno, bruka je pukla, javnost je saznala kako čelnici fakulteta sprovode pendrek nauku, po sistemu „...ko o čemu, k... o poštenju...". Akademske vrednosti su za samo nekoliko meseci zgažene, neguje se prostakluk, a iz zapećka se izvlače profesori bez naučnih radova, i što je najgore, bez elementarnog vaspitanja. „Operisani" od osećanja odgovornosti prema studentima i odsustva bilo kakvog ulaganja u njihov razvoj, velemajstori mutljavina i trovanja međuljudskih odnosa,sprečavaju „nepodobne" kolege, redom bolje, pametnije, stručnije i vrednije. Pride, ubogi čelnici fakulteta i njihovi vrhunski poltroni iz redova predavača, seka-perse kolektiva, vlasnici su „temeljnih" desetogodišnjih studiranja i još toliko, zalud potrošenog vremena za doktorate. Bez ikakvih konkretnih rezultata za fakultet.\nDraga Teta, politikanski zalutala u fotelju dekanke (bivša direktorka zrenjaninske psihijatrije g-đa Žegarac mogla bi da kaže koju o seansama sa svojom nekadašnjom redovnom pacijentkinjom), poslednjih dana je eksplodirala od besa, ljubomore, nemoći i neznanja. Nakon progutanih apaurina i besomučnog nalivanja coca-colom, svakodnevno unezvereno šeta holom fakulteta, upada u kancelarije, urla i preti svima i svakom. "....Strpaću ja u zatvor sve one koji daju informacije Tabloidu, zapamtiće me svi predavači kojima se približava reizbor, ja sam dobila odrešene ruke od moje stranke, ima da bude kako ja kažem, i tačka".\nDraga Teta se ne tako davno uspešno izborila sa opakom bolešću, i umesto da sačuva sebe samu i kolege od sebe i sakrije svoje evidentno neznanje usmeravanjem pune pažnje kolegama koji su prethodnih godina ovu „osnovnu školu" doveli do najboljeg fakulteta novosadskog Univerziteta, ona sprovodi osvetu infantilne, nedorasle i duboko iskompleksirane.\nJavno vređa vrhunske kolege, poput bivšeg dekana Milana Pavlovića, tvorca ovdašnjeg naučno-istraživačkog buma. Prema mišljenju vlastodržaca iz ovdašnje SNS kancelarije, zrenjaninskom fakultetu „nisu potrebni" super talentovani studenti sa katedre za tekstil, mega uspešnog redovnog prof. dr Vasilija Petrovića, od novog rukovodstva uniženog i šikaniranog vrhunskog stručnjaka i pedagoga, čiji studenti u kineskom Šangaju na fakultetu sa 35 hiljada studenata tekstilnog smera postižu zapažene rezultate...Omalovažava se i „pljuje" više stotina hiljada evra koje gospodin Petrović i još nekolicina vrhunskih kolega „uteruju" u kasu fakulteta za sjajne naučno-razvojne projekte iz EU fondova...Mister Bjelica, „ekspert", bivši vlasnik nanogice, takođe se javno gnuša evidentnih rezultata i temeljnog naučno-istraživačkog rada. Pa, ponavlja da su za nastavu i rad fakulteta, dovoljni tabla i kreda (čovek jednostavno zna da ne zna, mrzi ga da se usavršava, pa na sav glas „pljuje" softverske programe, danas abecedu tehnike, nauke i razvoja). Ovakvi „eksperti", sa nanogicama, psihoseans-delirijumima i uz obavezujuća burna seksualna pražnjenja,danas „caruju" i planduju na zrenjaninskom fakultetu. Uz ispunjavanje prvog i jedinog pravila zrenjaninskog fakulteta, „Život je lep, stranačke honorare trpaj u podoban džep".\nUmesto utemeljenja istraživačkog rada i nastavka ulaganja, zrenjaninski faklultet je leglo skandala. Pre neki dan su studenti bili neprijatno iznenađeni (ne)očekivanim prekidom predavanja prof. dr. Slobodana Krnjetina iz Novog Sada. Ispostavilo se da su Draga Teta i Markoni „naprasno zaboravili" da produže ugovor o saradnji na zajedničkom studijskom programu sa novosadskim Tehničkim fakultetom. Predavanja nema, ko ih „šiša", rezonuju Teta i Markoni, ali ovaj uigrani tandem pokvarenosti nije zaboravio da prekine radni odnos šefu katedre tog studijskog programa, prof.dr. Milanu Pavloviću, bivšem svrgnutom dekanu. Usput su mu, uz najveću mržnju i slast, rasturili katedru i pripojili je, nije teško pogoditi, Mister Nanogici, Bjelici.\nTrenutno, Bjelica se bavi „usisavanjem", želeći da sebi pripoji što više drugih katedri, čime se stvaraju uslovi za klasično ucenjivanje profesora. Naime, prilikom rada na projektima koji se razvijaju na drugim katedrama, Mister Nanogica u diskretnim razgovorima u 4 oka u svojoj kancelariji, nagovara šefove tih katedri da ga, čisto formalno, ubace u te projekte, kako bi mogao da, bez trunke znoja, digne i on još neku, „lepu paricu". Markoni je i tu garant uspešno obavljenih „honorar-poslića".\nIma i onih koji od Drage Tete i njenog tima beže glavom bez obzira. Docent dr Zdravko Ivanković, prodekan za finansije, napustio je zrenjaninski fakultet nakon upornih pretnji Drage Tete da će i njega strpati u zatvor. Finansije fakulteta u rukama Tete, Mrkonija i Mister Nanogice i evetualni problemi u isplati podobnima, mogli su imati opasne posledice po gosn' Zdravka, pa je čovek, čista obraza i još čistijeg žiro-računa, utekao na vreme.\nNi naslednica gosn Zdravka na mestu prodekana za finansije, prof. dr Biljana Radulović, nije dugo izdržala. Nakon desetak dana, otišla je na...duže bolovanje. Kad bi se mogla vratiti (na mesto zločina) i šta je od nje sve zahtevano da isplati, to gđa Biljana ne sme da kaže, jer bi prva urlatorka fakulteta (druga je legendarna prodavačica trešanja) i njoj mogla uručiti radnu knjižicu.\nNedavno je prekinut radni odnos i sa dvojicom redovnih profesora, a sa fakulteta su poneli i „poklone", u vidu omanjih „tovara" nameštaljki i podmetačina. Princip strahovlade Tete i Markonija je detaljno razrađen. Na sednicama Nastavnog veća i Saveta, prozove se jedan profesor, uglavnomzbog povrede radne discipline, čovek nije zatvorio prozor u sanitarnom čvoru!\nBudalaština na kub, ali, „pali", pa se i svi drugi mogu prozvati zbog sličnih „povreda" radne discipline. Ključ za kontinuitet prozivki je tu, strah je sateran svima u kosti, sva radna mesta su reizborna, na 4-5 godina, pa se junačino, pokušaj zameriti Teti i Markoniju. Reizbor je divna prilika da se neposlušni i nepodobni ucenjuju do mile volje, uz stalno mlaćenje radnim knjižicama. Prof. dr Eleonora Desnica, vrhunski stručnjak je bila najzaslužnija na zajedničkom programu i saradnji zrenjaninskog fakulteta sa fakultetom iz Rusije.\nMister Nanogica je, diskutujući o statusu gospođe Desnice, ne trepnuvši, sramno i bedno rekao da nije velika šteta što će koleginica ostati bez posla, jer se, citiramo..."zna da je ona bila saradnica Milana Pavlovića, i da se dobro zna za koga je glasala prilikom izbora novog dekana...".\nProgon i izbacivanje sa fakulteta divne dame i stručnjaka je nakon ovih podlih i neodgovornih reči bila podrazumevajuća, jer se na fakultetu može opstati isključivo, da prostite, lizanjem dupeta samozvanim stranačkim vrhovnicima.\nOvom i ovakvom ludilu na fakultetu, u startu možda prenaivno, suprotstavio se prof. dr. Vasilije Petrović, šef katedre za tekstil. Nekim čudom, odbranio je svoj IPA projekat međugranične saradnje sa fakultetom iz Rumunije.\nTeta i Markoni se, rizikujući zatvaranje fakulteta zbog eventualnog prekida projekta i neminovne štete vredne 300 hiljada evra, „ubiše" i još se „ubijaju" da spreče ovaj projekat vredan 130 hiljada evra. Nakon što su državne institucije u startu podržale projekat, blentavi SNS stranački „kapaciteti" su eliminisali ovu podršku profesoru Petroviću. Ovaj vrhunski stručnjak najplemenitijeg kova uspeo je da animira ljude iz IPA fondova, nakon čega jeprojekat vraćen u život, a fakultet spašen zatvaranja. Međutim, Teta i Markoni, osvetoljubivi do neba, ne praštaju uspeh svom kolegi, pa na scenu stupa poslušni trojac Vasilije Kovačev, Ineta Nemeš i Mister Nanogica.\nZadatak je, razbiti katedru za tekstil, koja je trenutno, respektabilni nosilac svih aktiv nosti Centra za podršku ubrzanog razvoja privrede Srbije koji će biti osnovan sredstvima EU IPA fondova. Grobari razvoja tekstilne nauke u Banatu imaju za cilj da vrhunska oprema nikada ne profunkcioniše, odnosno da propadne. Dakle, promocija fakulteta je NULA, treba promovisati, isključivo i samo, Tetu i Markonija. Kako, lako. Oslabiti projekat profesora Petrovića ubacivanjem marginalaca, „drumskih razbojnika", sa rekordno najmanjim brojem referentnih radova za izbor u zvanje profesora. Kovačev i Ineta će „rovariti" iznutra, a sa razvojem nauke imaju toliko veze, koliko sa modnim revijama bez ikakve akademske vrednosti koje organizuje gosn' Kovačev. Ovaj i ovakav umišljeni „svetski"dizajner uporno ponavlja da je cilj njegovih modnih revija da se dizajneri angažuju za rad u preduzećima, ali je najveći problem što Kovačeva nije angažovalo ni jedno jedino preduzeće (da ga šiljnemo u Tunguziju, možda mu se posreći).\nTužno za iole ozbiljno bavljenje naukom, ali, Kovačev je idealan za Tetu i Markonija, ljubi ga majka tako upotrebljivog za „razbijanje" rada vrhunskog kolege i njegovih sjajnih asistentkinja i studenata. Ineta Nemeš se „savršeno" uklapa u ovo „društvo" prodajom trešanja na fakultetu i skandaloznim svađama sa studentima.\nNa kraju, razbijanju katedre za tekstil doprineo je i saradnik fakulteta Nikola Petrov, koji je „pao" na Tetin diskretni šarm, a usput potpisao izjavu da je naplatio izradu sajta lično od profesora Petrovića. Izjava je potpisana prvog radnog dana u avgustu, kada je krenulo „ribanje" Tete i Markonija od međunarodnog tima za implementaciju projekta. Ozbiljni ljudi iz EU IPA fondova su alarmirali najviše državne institucije iz Srbije i Rumunije, nakon čega je Teti i Markoniju zaprećeno da se ne šale. Nesretni Nikola Petrov se nedavno pravdao da je izjava iznuđena od njega u kancelarijama fakulteta sa ciljem da prestanu medijski napisi o sramoti zrenjaninskog fakulteta i načinu rada njihovih stranačkih kolovođa. Ide mi reizbor, ostaću bez posla, moram i ja nešto i nekome... da ližem, vajka se Nikola.\nUmesto zaključka, sramotno je pisati o, do skora, najboljem fakultetu novosadskog Univerziteta na ovaj način. Neki bi ovo možda bolje i kratko napisali. Ćorave Vođe, okanite se ćorava posla, nije za vas ni nauka ni politika, idite i lepite stranačke plakate.


Aćif efendija okupirao Vladu | Srbija | Al Jazeera\nO prijedlogu podizanja spomen table Hadžiahmetoviću raspravljalo se na sjednici Vlade Srbije (Wikipedia)\nBošnjačko nacionalno vijeće (BNV) u tehničkom mandatu proglasilo je 2012. godinu za Godinu bošnjačkog kulturnog naslijeđa. U sklopu obilježavanja ove godišnjice je i projekt postavljanja spomen tabli na mjestima gdje su nekada živjele značajne historijske ličnosti sandžačkih Bošnjaka.\nPrema odluci BNV-a u tehničkom mandatu, jedna od tih značajnih ličnosti je bio i Aćif efendija Hadžiahmetović, vođa odbrane Novog Pazara za vrijeme Drugog svjetskog rata.\nUpravo su on i tabla u njegovu čast bili razlog prve polemike u Nemanjinoj 11. Prisustvo ministra Sulejmana Ugljanina toj svečanosti zasmetalo je vicepremijeru Aleksandru Vučiću, koji je i pokrenuo raspravu o tom pitanju na sjednici Vlade Srbije.\nJoš prije toga srbijanska javnost je Hadžiahmetovića optužila da je za vrijeme Drugog svjetskog rata sa svojom oružanom jedinicom bio u službi fašističke Njemačke i da su ga partizani strijeljali 1945. godine, jer je bio odgovoran za ubistvo blizu 7.000 Srba. Uslijedila je odluka Vlade: “Skidaj Aćifa, jer je bio saradnik okupatora”.\nMeđutim, brojne su nelogičnosti i kontradiktornosti cijele pomalo šizofrene situacije u javnosti stvorene povodom ovog slučaja.\nOd svih članova Dačićevog kabineta, ministar i potpredsjednik koji je pokrenuo ovo pitanje je ustvari osoba sa najmanje moralnog kredibiliteta za tako nešto.\nSvojevremeno je Aleksandar Vučić ponosno lijepio table sa natpisom Bulevar Ratka Mladića i to ni manje ni više nego na Bulevaru Zorana Đinđića, dok je Skupštinu Srbije proglašavao za sigurnu kuću krvnika iz Kalinovika.\nŠurovao je Vučić i sa pripadnicima desničarskih i profašističkih organizacija prilikom nemira zbog hapšenja Radovna Karadžića. Ipak, Vučić se odjednom probudio kao Valter, čuvar tekovina revolucije i zakleti antifašista. Udario je paljbu po mrtvom Aćifu, ubijenom negdje na novopazarskom naselju Hadžet u javnoj, masovnoj egzekuciji koju su izvrsili komunisti po oslobođenju sandžačke prijestolnice.\nZanimljivo je da su se Vučiću pridružili predstavnici nekih NVO iz Sandžaka i već dežurni za takve situacije Rasim Ljajić i Meho Omerović. Ipak, to nije bio slučaj kada su se spomenici četnicima i četničkim komadantima, kakav je bio Vuk Kalitović, dizali duž Sandžaka.\nNo, Bošnjačko nacionalno vijeće u tehničkom mandatu i njegov predsjednik Esad Džudžević su poslije odluke Vlade Srbije o uklanjanju sporne spomen table ostali pri stavu da će o historijskoj ulozi tog čovjeka odlučivati bošnjački historičari, a ne Ivica Dačić i Aleksandar Vučić, kako su istakli.\n“Nećemo dozvoliti da Vučić i Dačić pišu našu historiju i presuđuju ko je zločinac, a ko ne. Bošnjačku historiju će pisati naši historičari, a to da li će biti sporna srpskim historičarima i političarima je samo njihov problem”, rekao je Džudžević za medije. “Bošnjačko nacionalno veće je prije godinu i po pokrenulo postupak za Aćifovu rehabilitaciju i očekujemo da će se o tome vrlo brzo odlučivati. Postavljanje spomen table Hadžiahmetoviću bio je izuzeten kulturni događaj kojem su prisustvovali i predstavnici većine političkih partija koje deluju u Novom Pazaru. Otkrivanju spomen table Aćif efendiji prisustvovali su i Mirsad Jusufović i Hivzo Škrijelj, predstavnici partije Rasima Ljajića.”\nStranka demokratske akcije Sulejmana Ugljanina saopštila je da ne odustaje od svojih stavova o Hadžiahmetoviću, prema kojima je riječ o pozitivnoj historijskoj ličnosti “koja ne samo da nije ubijala, već je branila srpsko civilno stanovništvo od Albanaca za vreme Drugog svetskog rata”.\nOdnos naspram ovog slučaja pokrenuo je iznova pitanje rehabilitacije ravnogorskog pokreta i generala Draže Mihailovića.\nSasvim je očigledno da se jedni standardi ne mogu primjenjivati za historijske ličnosti iz reda srpskog naroda, a sasvim drugi za ličnosti drugih zajednica i naroda. Nemoguće je da smeta Hadžiahmetović, a da ne smeta Draža, da se navija za partizane koji su strijeljali po Hadžetu, a da se proklinju isti ti partizani koji su ubijali po Adi Ciganliji.\nIli će se ostati pri tumačenju historije Drugog svjetskog rata koje je bilo do devedesetih godina ili će se historijski revizionizam onda prepustii svakom narodu i njegovim historičarima i institucijama. Veličanje Draže, a skidanje Aćifa teško da je model koji je pravedan i održiv.\nAlmir Mehonić je sandžački novinar i publicista. Član je Nezavisnog udruženja novinara Srbije.\nMože li se riješiti navijački ‘rebus’\nParalelne institucije sandžačkih Bošnjaka\n“Bože pravde” za Adema Ljajića\nMiješanje vjere u politiku


Izaberite vest 24.11.2021. - Penzije iz Crne Gore 19.11.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 23.12.2021. godine 18.11.2021. - Poziv za podnošenje ponuda 12.11.2021. - Korisnici mBank mobilne aplikacije Komercijalne banke imaju mogućnost da ostvare popust 12.11.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.11.2021. - Obaveštenje o radnom vremenu ekspozitura 11.11.2021. 09.11.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 27.10.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 26.10.2021. godine 25.10.2021. - Penzije iz Crne Gore 20.10.2021. - Nacrt Ugovora o pripajanju NLB banke A.D. Beograd Komercijalnoj banci AD Beograd 13.10.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.10.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.10.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 26.10.2021. godine 01.10.2021. - Upozorenje za klijente – Lažni mejlovi Komercijalne banke 22.09.2021. - Penzije iz Crne Gore 21.09.2021. - Poljoprivreda na prvom mestu: Napraviti pobedničku strategiju 13.09.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.09.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 03.09.2021. - Još jednostavnija plaćanja mobilnim telefonom i dodatna sredstva na "klik" 24.08.2021. - Penzije iz Crne Gore 19.08.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 16.08.2021 11.08.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.08.2021. - Počela isplata penzija iz Bosne i Hercegovine 06.08.2021. - Briga manje tokom odmora! 03.08.2021. - Počela isplata penzija iz Slovenije 22.07.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 20.07.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 16.08.2021. godine 13.07.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.07.2021. - Produženo radno vreme ekspozitura Komercijalne banke 07.07.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 23.06.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 11.06.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.06.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.06.2021. - Krediti za podršku privredi u saradnji sa Ministarstvom finansija Republike Srbije i Narodnom Bankom Srbije 25.05.2021. - Okvir podrške - konkurs za male privrednike 25.05.2021. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 21.05.2021. - Upozorenje za klijente - lažni imejlovi Komercijalne banke 18.05.2021. - Početak prijema zahteva za subvencionisane agro kredite 17.05.2021. - Uvedena jedinstvena naknada za platni promet u okviru NLB grupe 13.05.2021. - Deset nagrada povodom deset godina NLB KomBank Organic konkursa 12.05.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.05.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 29.04.2021. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 28.04.2021 28.04.2021. - Radno vreme ekspozitura za Uskrs i Prvi maj 26.04.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za mart 13.04.2021. - Isplata penzija iz Hrvatske 08.04.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.04.2021. - Ekspozitura na Aerodromu Nikola Tesla prestaje sa radom 31.03.2021. - Izmena Uputstva za sprovođenje Odluke o uslovima i načinu obavljanja platnog prometa sa inostranstvom 30.03.2021. - Prva zajednička akcija članica NLB Grupe u Srbiji, sa značajnim pogodnostima za sve postojeće i nove klijente 26.03.2021. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke 24.03.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za februar 19.03.2021. - Izmena radnog vremena ekspoziture u Delta sitiju 18.03.2021. - Obaveštenje o dodatnim olakšicama u otplati duga u skladu sa Odlukom i dopunom Odluke NBS 18.03.2021. - Posebna ponuda agrar kredita za obrtna sredstva 11.03.2021. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.03.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.03.2021. - Donacija ultrazvučnog aparata za GAK „Narodni front“ 26.02.2021. - Povremeni prekidi u radu digitalnih servisa 24.02.2021. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 12.02.2021. - Radno vreme ekspozitura povodom Dana državnosti 11.02.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.02.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.02.2021. - Vlastimir Vuković novi predsednik Izvršnog odbora Komercijalne banke 02.02.2021. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 29.01.2021. - Održana vanredna sednica Skupštine Komercijalne banke Beograd 29.01.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 28.01.2021. godine 26.01.2021. - Blaž Brodnjak za Blic: Digitalizovaćemo većinu usluga 22.01.2021. - Isplata penzija iz Crne Gore za decembar 13.01.2021. - Penzije iz Hrvatske 08.01.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.01.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke 05.01.2021. - Održana prva sednica novog Upravnog odbora 05.01.2021. - Radno vreme ekspozitura na Badnji dan 30.12.2020. - Komercijalna banka, je od danas, članica NLB Grupe 29.12.2020. - Radno vreme ekspozitura za Novu godinu 28.12.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 24.12.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 11.12.2020. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.12.2020. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 09.12.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.12.2020. - Radno vreme ekspoziture u Delta Sitiju do 17 h 30.11.2020. - Nastavlja se akcijska ponuda za štednju 26.11.2020. - Proglašeni pobednici crowdfunding hakatona iNOVACIJA 25.11.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 24.11.2020. - Obaveštenje akcionarima za isplatu dividendi 23.11.2020. - Radno vreme ekspoziture u Delta Sitiju do 18 h 18.11.2020. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 11.12.2020. godine 17.11.2020. - Izmenjeno radno vreme ekspoziture u Delta Sitiju 16.11.2020. - Upozorenje za klijente – zlonamerni mejlovi 12.11.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.11.2020. - Online konferencija o značaju sistema osiguranja depozita 09.11.2020. - Radno vreme ekspozitura 11. novembra 09.11.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 30.10.2020. - Akcijska ponuda povodom Svetskog dana štednje 29.10.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 26.10.2020. - Upozorenje za klijente – zlonamerni mejlovi 22.10.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za septembar 21.10.2020. - Takmičenje u osmišljavanju rešenja za Crowdfunding digitalnu platformu 14.10.2020. - Platite vožnju taksijem uz pomoć QR koda 13.10.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.10.2020. - Komercijalna banka dobitnik priznanja Srpskog filantropskog foruma 08.10.2020. - KOMBANK & BBA & UBS Crowdfunding hakaton 07.10.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.10.2020. - Upozorenje za klijente – lažni mailovi 01.10.2020. - KOMBANK & BBA & UBS Crowdfunding hakaton 28.09.2020. - Visa Platinum biznis kartica 25.09.2020. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita 24.09.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za avgust 11.09.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.09.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.09.2020. - Platite vožnju taksijem uz pomoć QR koda 31.08.2020. - Ekspozitura u TC Delta City radi ponovo do 22h 24.08.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za jul 17.08.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 12.08.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.08.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 07.08.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.08.2020. - Priznanje preduzetnika Komercijalnoj banci u Trsteniku 31.07.2020. - Obaveštenje o dodatnom moratorijumu duga 24.07.2020. - Promenite adresu uz stambeni kredit 22.07.2020. - Najuspešniji u isplati subvencionisanih agro kredita 22.07.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za jun 17.07.2020. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 13.07.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.07.2020. - Izmena u radnom vremenu ekspoziture u TC Delta City 08.07.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 26.06.2020. - Ekspozitura u Kraljevu na novoj adresi 26.06.2020. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 17.07.2020. godine 15.06.2020. - Prestanak važenja moratorijuma u otplati obaveza 15.06.2020. - VAŽNO OBAVEŠTENJE - Zaštita korisnika od sve učestalijih fišing prevara 14.06.2020. - Akcijska ponuda kredita za motorna vozila 14.06.2020. - Kombank mBank dostupna na Huawei AppGallery 12.06.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.06.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.06.2020. - Obaveštenje za klijente o novčanoj pomoći Republike Srbije 03.06.2020. - Plaćanje Dina Co-branding karticom na odloženo 25.05.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za april 25.05.2020. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 21.05.2020. - Brže i jednostavnije uz instant plaćanje Komercijalne banke 14.05.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske za april 11.05.2020. - Obaveštenje o promenama u radu ekspozitura Komercijalne banke ad Beograd 10.05.2020. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 10.05.2020. - Lažne vesti na internetu 08.05.2020. - Obaveštenje o radnom vremenu ekspozitura za isplatu penzija 07.05.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 29.04.2020. - Radno vreme ekspozitura za Prvi maj 29.04.2020. - Greške pri ubacivanju kartica u bankomat 29.04.2020. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 28.04.2020. godine 27.04.2020. - Otvoreno 11 ekspozitura koje su imale privremenu obustavu rada 23.04.2020. - Doniran inkubator i specijalne maske bolnici Dragiša Mišović 22.04.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore 21.04.2020. - Otvaranje posebnog namenskog COVID-19 računa 21.04.2020. - Produžen rok važenja kartica do kraja juna 16.04.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske za mart 08.04.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 03.04.2020. - Izmena poslovanja sa kreditnim i karticama sa odloženim plaćanjem u sklopu zastoja u otplati obaveza (moratorijuma) 02.04.2020. - Obaveštenje za penzionere 01.04.2020. - Aktivirajte elektronske kanale 31.03.2020. - Donirano 8 miliona dinara za respiratore 30.03.2020. - Devizne penzije i prihodi iz inostranstva 27.03.2020. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 28.04.2020. godine 26.03.2020. - Upozorenje penzionerima 24.03.2020. - Radno vreme ekspozitura 24.03.2020. - Isplata primanja penzionerima 21.03.2020. - Naknade za korišćenje sefova po starom 21.03.2020. - Zatvorene ekspoziture u tržnim centrima i na aerodromu 20.03.2020. - Obaveštenje o moratorijumu duga 13.03.2020. - Obaveštenje za klijente 10.03.2020. - Akcijska ponuda kredita za motorna vozila 09.03.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.03.2020. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke 09.03.2020. 03.03.2020. - Krediti za plaćanje turističkih aranžmana 24.02.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za januar 13.02.2020. - Najbolja biznis ideja mladih sa KiM 13.02.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.02.2020. - Plaketa za najplemenitiji podvig Anastasiji Vujić 10.02.2020. - Medan za Novosti: Zaradili smo 75,3 miliona evra 10.02.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.02.2020. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 09.03.2020. godine 29.01.2020. - SVEČANO OTVORENA FILIJALA U DRVARU 23.01.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 22.01.2020. - Opšta bolnica u Vršcu bogatija za inkubator 15.01.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.01.2020. - Otvaranje računa po osnovu obveznica devizne štednje 09.01.2020. - Isplata penzija iz Bosne i Hercegovine za decembar 27.12.2019. - Štednja na poklon novogodišnjim bebama 26.12.2019. - Promocija nove Dina kreditne kartice 25.12.2019. - Doniran inkubator Opštoj bolnici u Pančevu 25.12.2019. - DONACIJA ZA FONDACIJU „DECA NAM SE RAĐALA“ 23.12.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 18.12.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 18.12.2019 17.12.2019. - Novo WEB 3.0 elektronsko bankarstvo 16.12.2019. - Medan za Blic: Komercijalna može da raste ko god bio vlasnik 16.12.2019. - Godina snažnog i dinamičnog rasta za Kombank Banja Luka 13.12.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 12.12.2019. - Odloženo plaćanje Dina DIS Co-branding karticom 09.12.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.12.2019. - Poziv za roditelje beba rođenih na Svetski dan štednje 27.11.2019. - Profit u prvih 10 meseci 7,74 milijarde dinara 27.11.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 18.12.2019. godine 25.11.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 14.11.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.11.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.11.2019. - Sajam poljoprivrede u Stopanji 01.11.2019. - Nove štediše stigle u Kombank 30.10.2019. - Udruženju „Čep za hendikep“ predati prikupljeni čepovi 29.10.2019. - Tradicionalna akcija povodom Svetskog dana štednje 24.10.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za septembar 24.10.2019. - Ilustrovana politika: Izuzetni rezultati Kombank Banja Luka 15.10.2019. - Stambeni krediti 15.10.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 08.10.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 30.09.2019. - Akcija „Zajedno za bebe“ u Ćupriji 30.09.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 26.09.2019. - Ekspozitura u Staroj Pazovi u novom prostoru 25.09.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za avgust 20.09.2019. - Kombank agrar krediti i na Šumadijskom sajmu poljoprivrede u Kragujevcu 18.09.2019. - Večernje novosti o uspesima Komercijalne banke Banja Luka 16.09.2019. - Priznanje Zlatni BAM za Komercijalnu banku Banja Luka 16.09.2019. - Traktorijada u Banatskom Novom Selu 13.09.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 13.09.2019. - Komercijalna banka na Sajmu poljoprivrede u Kraljevu 09.09.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.09.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 30.09.2019. godine 06.09.2019. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita 03.09.2019. - Na Danima paprike u Drenovcu predstavljeni Kombank agrar krediti 30.08.2019. - Promocija Kombank agrar kredita na Sajmu šljiva u Osečini 26.08.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za jul 19.08.2019. - I ove godine rekordna zarada 16.08.2019. - Prevare sa elektronskim karticama 14.08.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.08.2019. - Novo Web 3.0 elektronsko bankarstvo 06.08.2019. - Produženo radno vreme ekspoziture u Guči zbog „Sabora trubača“ 01.08.2019. - Dr Vladimir Medan uručio donaciju bolnici u Pančevu 25.07.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 23.07.2019. godine 24.07.2019. - Počela je isplata penzija iz Crne Gore za jun 15.07.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.07.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.07.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 23.07.2019. godine 25.06.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za maj 14.06.2019. - Kampanja „Transparentni keš krediti“ osvojila bronzanu nagradu Effi 13.06.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.06.2019. - Gotovinski krediti i krediti za refinansiranje 06.06.2019. - Isplata penzija iz Bosne i Hercegovine za maj 04.06.2019. - Popust za putničko zdravstveno osiguranje 29.05.2019. - Oglasi za posao u IT sektoru 28.05.2019. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 23.05.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 21.05.2019. - Vladimir Medan za Biznis: Sigurno i stabilno poslovanje 21.05.2019. - Podrška mladim takmičarima na takmičenju u profesionalnim veštinama u Kini 15.05.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 13.05.2019. - Ponovo lažna Facebook stranica Komercijalne banke 09.05.2019. - Specijalna sajamska ponuda poljoprivrednih kredita! 08.05.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 07.05.2019. - Brisanje ZIF FIMA SEE ACTIVIST iz Registra IF 25.04.2019. - Izvestaj sa odrzane redovne sednice Skupstine Banke - 24.04.2019 24.04.2019. - Radno vreme ekspozitura za Uskrs i Prvi maj 24.04.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za mart 15.04.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 10.04.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.04.2019. - Seka Sablić laureat Glumačkih svečanosti 02.04.2019. - Povoljniji uslovi za auto kredite 29.03.2019. - Dani komedije u Jagodini 26.03.2019. - Istorijski profit od 8,12 milijardi dinara 26.03.2019. - Prezentacija digitalnih usluga 22.03.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za februar 22.03.2019. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 24.04.2019. godine 14.03.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 07.03.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.03.2019. - Umetnost plaćanja u Kombank dvorani 04.03.2019. - Tekući računi za mali biznis i preduzetništvo 01.03.2019. - Nagrada za najboljeg glumca svečanosti „Milivojev štap i šešir“ 28.02.2019. - Izvestaj sa odrzane ponovljene redovne sednice Skupstine Banke - 27.02.2019 26.02.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 20.02.2019. - Boško Mekinjić na čelu Udruženja banaka BiH 19.02.2019. - Zatvaranje ekspoziture u Cvijićevoj ulici 14.02.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.02.2019. - Poziv za ponovljenu redovnu sednicu Skupštine Banke - 27.02.2019 21.01.2019. - Rekordan poslovni rezultat Komercijalne banke 16.01.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.01.2019. - Poslovna debitna DinaCard kartica 09.01.2019. - Otvaranje izložbe „MINI AKT Vol. 4“ u KomBank Art holu 09.01.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 28.12.2018. - DinaCard kartice Komercijalne banke za svaku priliku 25.12.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke za Novu godinu i Božić 24.12.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 20.12.2018. - Podsetnik za roditelje beba rođenih na Svetski dan štednje 14.12.2018. - Intervju dr Vladimira Medana, predsednika Izvršnog odbora u Večernjim Novostima 14.12.2018. - Od tipografije do animacije 13.12.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.12.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 10.12.2018. - Profesori sa Univerziteta Anadolija predstavili radove u KomBank Art holu 26.11.2018. - Komercijalna banka u borbi protiv nasilja nad ženama 23.11.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 22.11.2018. - Male i srednje firme lakše do kredita 20.11.2018. - Ekspozitura u Temerinu u novom prostoru 19.11.2018. - Ne nasedajte na lažnu Facebook stranicu Komercijalne banke 15.11.2018. - Vizija budućnosti industrijskog dizajna 15.11.2018. - Dr Vladimir Medan: U prvih devet meseci, dobit 55 miliona evra 14.11.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 08.11.2018. - Komercijalna banka AD Podgorica proslavila 25 godina postojanja 08.11.2018. - Povoljniji uslovi za oročenu štednju u Komercijalnoj banci 07.11.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 07.11.2018. - Poziv klijentima Banke na usklađivanje sa zakonom SPN i FT do 25.12.2018 godine 06.11.2018. - Otvorena dvodnevna pop-up izložba umetničkih dela iz Gruzije 02.11.2018. - Svečano i veselo proslavljen Svetski dan štednje 01.11.2018. - Komercijalna banka darivala bebe rođene na Svetski dan štednje 29.10.2018. - Dina debitna kartica za dobar START 25.10.2018. - Tradicionalna akcija Komercijalne banke povodom Svetskog dana štednje 24.10.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za septembar 24.10.2018. - Promocija proizvoda za preduzetnike i mali bizinis u Kruševcu 19.10.2018. - Izveštaj sa odrzane vanredne sednice Skupštine Banke - 17.10.2018 17.10.2018. - Online keŠkrediti Komercijalne banke 16.10.2018. - Kreativnost u izradi scenskih kostima 15.10.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.10.2018. - Ne nasedajte na lažnu Facebook stranicu Komercijalne banke 09.10.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.10.2018. - Usluga KOM4Pay predstavljena na konferenciji "BankMark" 06.10.2018. - Obaveštenje o dopuni Poziva za vanrednu sednicu Skupštine Komercijalne banke AD Beograd - 17.10.2018. 01.10.2018. - Komercijalna banka na Sajmu poljoprivrede u Kraljevu 27.09.2018. - On-line dinarski gotovinski krediti 26.09.2018. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 24.09.2018 26.09.2018. - Ekspozitura u Valjevu od 1. oktobra na novoj adresi 26.09.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupstine Banke - 17.10.2018. godine 24.09.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za avgust 19.09.2018. - Dani paprike u Drenovcu kod Paraćina 18.09.2018. - Studenti Odseka keramika na FPU predstavili svoje radove u KomBank Art holu 14.09.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 14.09.2018. - Otvaranje izložbe keramike u KomBank Art holu 12.09.2018. - Komercijalna banka dodelila nagrade najuspešnijim poljoprivrednicima na sajmu u Svilajncu 11.09.2018. - Medan: Više od 33.000 klijenata Komercijalne banke na Kosovu 10.09.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 31.08.2018. - Otvorena izložba fotografija "Studija akta" autorke Dragane Antonić iz Sarajeva 31.08.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 24.09.2018. godine 29.08.2018. - Otvaranje nove sezone u KomBank Art holu izložbom fotografija "Studija akta" 29.08.2018. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita Komercijalna banke 24.08.2018. - Komercijalna banka na viteškom festivalu u Manasiji 23.08.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za jul 20.08.2018. - Stambeni krediti uz povoljnije kamatne stope, veće iznose i bez naknade 16.08.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 10.08.2018. - Izmenjeno radno vreme ekspoziture u Guči zbog "Sabora trubača" 08.08.2018. - U prvih šest meseci 2018. godine dobitak Komercijalne banke 31 milion evra 07.08.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.08.2018. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 31.07.2018. godine 19.07.2018. - Medan: Puna podrška domaćoj Dina kartici 13.07.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 06.07.2018. - Predsednik Izvršnog odbora dr Vladimir Medan u Podgorici 06.07.2018. - Beogradske priče kroz foto-objektiv 05.07.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.07.2018. - Otvaranje izložbe fotografija članova Facebook grupe "Moj Beograd dušu ima" 01.07.2018. - Poziv za redovnu sednicu Skupstine Banke - 31.07.2018. godine 28.06.2018. - CHAT BOT odgovara na pitanja klijenata na Viberu 26.06.2018. - Počela je isplata penzija za maj, za osiguranike koji su penziju ostvarili u Crnoj Gori 25.06.2018. - KOM4PAY - novi način plaćanja preko interneta 22.06.2018. - Otvorena izložba radova učenika Srednje škole Tehnoart iz Beograda - Od kaligrafije do juvelira... 14.06.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 05.06.2018. - Edukativni paneli Komercijalne banke o IPARD fondovima 05.06.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.06.2018. - Izvestaj sa odrzane vanredne sednice Skupstine Banke - 30.05.2018 31.05.2018. - Prikupljanje podataka o klijentima u skladu sa Zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma 25.05.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 24.05.2018. - Sajamski uslovi za investicione agro kredite do kraja jula 24.05.2018. - Otvorena izložba o zaštiti kulturnog nasleđa 15.05.2018. - Počela isplata penzija za april iz Hrvatske 14.05.2018. - Specijalna sajamska ponuda investicionih agro kredita Komercijalne banke! 08.05.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 08.05.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke koja se održava 30.05.2018. godine 07.05.2018. - Brža, jednostavna procedura i transparentna ponuda dinarskih keŠkredita 30.04.2018. - Novi pogledi na umetnost na izložbi "Novi motivi u Primenjenom slikarstvu" 27.04.2018. - Radno vreme ekspozitura za Prvi maj 27.04.2018. - Izložba slika studenata FPU "Novi motivi u Primenjenom slikarstvu" u KomBank Art holu 26.04.2018. - Mogućnost podizanja gotovine u evrima na bankomatima Komercijalne banke 26.04.2018. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 26.04.2018. godine 24.04.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za mart 18.04.2018. - KOM4PAY - plaćanje preko interneta za korisnike elektronskog bankarstva 16.04.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 13.04.2018. - Plaćanje taksi integrisanim elektronskim bankarstvom 11.04.2018. - Nagradna igra za korisnike beskontaktnih Visa kartica 10.04.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.04.2018. - KomBank Arh hol predstavlja izložbu studentskih radova "Dizajn za bolji grad" 04.04.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke za Uskrs 03.04.2018. - Overdraft i Visa Business kartica bez naknade za korisnike tekućih računa Kombank Standard i Kombank Ekspert 02.04.2018. - Dr Vladimir Medan preuzeo dužnost predsednika Izvršnog odbora Komercijalne banke 30.03.2018. - Sajam penzionera u Novom Sadu 29.03.2018. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 26.03.2018. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke koja je sazvana za 26.04.2018. 22.03.2018. - Dvorana Doma sindikata postaje Kombank dvorana 16.03.2018. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 14.03.2018 07.03.2018. - Agresivno protiv loših kredita 06.03.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.03.2018. - Član IO Dejan Tešić za Danas: JoŠsmo bliži klijentima 02.03.2018. - Obaveštenje o dopuni Poziva za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 14.03.2018 28.02.2018. - Proizvodi za penzionere predstavljeni na Sajmu za treće doba 23.02.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 23.02.2018. - Evropska komisija u poseti Komercijalnoj banci 22.02.2018. - Dobitak Komercijalne Banke u 2017. godini 61 milion evra 21.02.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupstine Banke - 14.03.2018. godine 19.02.2018. - Crno beli svet Nikole Zaklana do 9. marta u KomBank Art holu 14.02.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 13.02.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke povodom Dana državnosti 08.02.2018. - Ekspozitura Komercijalne banke u Somboru u novom prostoru 07.02.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.02.2018. - Dopisivanje na Viberu uz stikere Komercijalne banke 31.01.2018. - Atletski savez uručio zahvalnicu Komercijalnoj banci 30.01.2018. - Izvestaj sa odrzane redovne sednice Skupstine Banke - 29.01.2018 25.01.2018. - Poklon za 143 bebe rođene na Svetski dan štednje 24.01.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za decembar 23.01.2018. - KRULJ ZA SKAJ NJUZ: "Srbija čvrsto na putu evrointegracija" 22.01.2018. - Novina na bankomatima Komercijalne banke - podizanje gotovine u evrima 18.01.2018. - Jednostavnom aplikacijom Kombank trejder trgujte na svetskim berzama 16.01.2018. - Zimska akcija za putničko zdravstveno osiguranje 15.01.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 15.01.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.01.2018. - Međunarodna izložba "MINI AKT" treći put u KomBank Art holu


Nedović o otkazanom venčanju, kupljenoj vikendici, povratku među Orlove... - SPORTSKI ŽURNAL\nVidim da dosta klubova ima finansijskih problema i da će biti veliki problem ako se sezona bude igrala bez navijača\nMinula sezona za Nemanju Nedovića je završena u martu, sa prekidom Evrolige i italijanskog šampionata.\nOd tada je u trenažnom procesu i kao i svi, nada se najboljem. Odnosno, da će borba sa virusom Kovid-19 dozvoliti da se košarka vrati u normalu, koliko god je to moguće.\n- Situacija je takva da niko ništa ne može da planira. Primera radi, za 5. jul sam zakazao venčanje, a sada razmišljamo da to pomerimo za sledeće leto ili da ne pravimo veliku ceremoniju. Tako da niko od čelnika Evrolige i vlasnika klubova, ne može sada ništa da predvidi. Idemo od dana do dana i nadamo se da će se situacija normalizovati. Za sve je veoma teško. Vidim da dosta klubova ima finansijskih problema i da će biti veliki problem ako se sezona bude igrala bez navijača. Iskren da budem, pokušavam da o tome ne razmišljam previše. Radim ono što je do mene, a to je da se dovedem u najbolje moguće fizičko stanje. U treningu sam bukvalno od aprila, od kada sam došao u Srbiju. Maksimalno sam fokusiran da u narednoj sezoni nemam fizičkih problema. Idem iz dana u dan. I to je to - kaže naš as.\nOsim što je zbog pandemije morao da odloži venčanje, na privatnom planu, sve u životu Nemanje Nedovića teče sjajno.\n- Čuvam se i treniram. Nedavno sam kupio i vikendicu van Beograda, tako da se bavim i tim sređivanjem. Ideja je da se uskoro preselim tamo i da ostanem do početka priprema. Tamo ću imati i idealne uslove za rad.\nMinuti i uloga koji su mu namenjeni u Panatinaikos, Nedoviću će mnogo značiti i na polju državnog tima Srbije koji će narednog leta, svi se nadamo, biti deo Olimpijskih igara.\n- Da se vratim reprezentaciju je sigurno jedan od mojih ciljeva. Jedva čekam sledeće okupljanje. Imam dobar odnos sa selektorom Kokoškovim, tokom prethodne sezone razgovarali smo u nekoliko navrata. Čuli smo se i pred ovo okupljanje koje je trebalo da se održi na Kopaoniku. Što se tiče Kokoškova i celog njegovog programa imam odlične utiske, jedva čekam i da se tu vratim na stari nivo. A za to je najbitnije da budem zdrav i da igram kako treba. U svoj kvalitet nikada nisam sumnjao, niti ću sumnjati.\nLegende preuzimaju Panatinaikos!\nKLAUZULA ZA NAPUŠTANJE EVROLIGE 10 MILIONA EVRA - Janakopulos prodaje Panatinaikos za 25 miliona evra


Umro je veliki francuski trener Gerard Houllier – Fokus.ba\nTrenersku karijeru završio je 2011. godine kao trener Aston Ville kad su mu dijagnosticirani problemi sa srcem i krvnim žilama i više se nije mogao baviti tim poslom\nU bogatoj trenerskoj karijeri Houllier je kao mlad trener, s 38 godina, osvojio naslov prvaka Francuske s PSG-om 1986. godine. U tom klubu bio je do 1988. godine, da bi sljedećih deset godina radio u sistemu francuske reprezentacije. Prvo je četiri godine bio pomoćni trener, da bi od 1992. do 1993. godine samostalno vodio reprezentaciju.\nNakon toga je bio selektor U-18 i U-20 reprezentacije, a 1998. došao je u Liverpool na čijoj klupi je sjedio do 2004. godine. S klubom s Anfielda je 2001. godine osvojio FA kup, Liga kup, engleski superkup, Kup Uefe te evropski superkup, a 2003. je dodao još jedan Liga kup.\nIz Liverpoola je otišao u Lyon s kojim je bio prvak Francuske 2006. i 2007. godine. Trenersku karijeru završio je 2011. godine kao trener Aston Ville kad su mu dijagnosticirani problemi sa srcem i krvnim žilama i više se nije mogao baviti tim poslom. ali, bio je jedan od ključnih ljudi i savjetnika u stvaranju galaksije Red Bulla, od Salzburga preko New Yorka do Leipziga.


Hostel Balkan Soul\nBeogradski hostel koji obećava\nfoto: Hostel Balkan Soul\nHostel Balkan Soul najmlađi je od oko 80 hostela u Beogradu, otvoren je pre samo 3 meseca i za tako kratko vreme privukao je jako puno turista iz čitavog sveta.\nNakon dugogodišnjeg iskustva sa radom u hostelima, vlasnik je inspirisan hostelima u Lisabonu odlučio da se u tom poslu samostalno oproba u Beogradu i svoje raznovrsno iskustvo objedini u dobitnu kombinaciju. Ovaj hostel je ugostio turiste iz preko 90 zemalja sveta, a turisti iz Izraela, Latinske Amerike, Kanade i Australije su najčešći posetioci.\nLokacija Blakan Soul hostela, jedna je od njegovih glavnih prednosti u odnosu na druge hostele. Hostel se nalazi na Kosančićevom vencu, jako pogodnoj lokaciji za turiste, u blizini gotovo svih kulturnih, i istorijskih zanimljivosti koje prestonica može da ponudi.\nDobra lokacija, gostoprimstvo, pristupašne cene, udobnost, kućna atmosfera i još mnoge druge osobine ovaj hostel čine pravim blagom u svetu hostela i odličnim izborom za strane turiste. Ovaj hostel se po mnogo čemu izdvaja od ostalih hostela u našem glavnom gradu.\nOsoblje hostela nastoji da svojim gostima približi balkanski duh, da ih upozna sa srpskom kulturom i običajima, i da ih inspiriše da ponovo posete Beograd. Kućna atmosfera je ono što se oseti pri prvom ulasku u hostel. Za nju je zaduženo osoblje hostela, preciznije - tim od četvoro ljudi koji se brine o svakom detalju i svoje goste na recepciji dočekuje sa širokim osmehom i domaćom rakijom.\nPosebnu čar ovom hostelu takođe daje i zajednička prostorija, koju zadovoljni gosti simbolično nazivaju soul room. To je mesto koje odiše posebnom energijom, na kome se gosti ovog hostela okupljaju, upoznaju i zabavljaju. Ovaj prostor su vlasnici hostela sami uredili i u svaki detalj je uložena posebna pažnja, od mozaika na zidovima do trpezarijskog stola. Vrlo često, u ovoj prostoriji odvijaju se zajednička druženja, uz rakiju i tradicionalna domaća jela koja domaćini pripremaju za svoje goste. Ponekad i neko od gostiju pripremi neko karakteristično jelo iz svoje zemlje. U planu je da se u ovoj prostoriji organizuju i filmske večeri, kako bi se gosti iz čitavog sveta upoznali sa srpskim kultnim filmovima.\nBalkan Soul hostel raspolaže sa 28 udobnih i kvalitetnih kreveta raspoređenih u 5 soba, 2 šestokrevetne, dve višekrevetne sobe i jedan poseban apartman. Takođe, za razliku od ostalih hostela u Beogradu, Balkan soul ima i female room, odnosno sobu koja je namenjena isključivo devojkama.\nJoš jedna interesantna stvar koju ovaj hostel nudi je free walking tour, odnosno pešačka tura za turiste, sa profesionalnim vodičem. Vodič Vladimir svakodnevno vodi goste hostela i sve zainteresovane turiste na turu od hostela do Narodne biblioteke, kroz ulice Kralja Petra i Knez Mihailovu do Kalemegdana. Ovaj program je do sada bio jako uspešno realizovan i svi posetioci ture bili su jako zadovoljni i još više zainteresovani za srpsku kulturu i istoriju.\nČinjenica je da su ljudi u Srbiji nedovoljno upoznati sa radom hostela, i da vrlo često imaju predrasude o hostelima kao opciji za boravak u inostranstvu. Upravo iz tog razloga su gosti hostela u Beogradu uglavnom stranci.\nZa samo tri meseca rada, hostel Balkan Soul pridobio je brojne simpatije stranih turista koji su svoje zadovoljstvo izrazili pozitivnim komentarima i recenzijama na svetskim sajtovima za rezervacije. Balkan Soul hostel ima čak 130 recenzija i prosečnu ocenu 9,8 na poznatom portalu Hostelworld, što ga čini najbolje ocenjenim hostelom u Srbiji. Takođe, ime ovog hostela spominje se i u nekoliko stranih časopisa i blogova, kao što je poznati holandski časopis De Telegraaf.\nSaradnja sa toliko različitih i zanimljivih ljudi uvek je dinamična, a koliko ovaj hostel i osoblje inspirišu svoje goste najbolje govori situacija kada je jedan od gostiju hostela i prvi gost walking ture, nakon jednog prijatog druženja u hostelu, na svojoj ruci istetovirao srpski čokanjčić sa rakijom.\nZa kraj smo razgovarali sa njihovom gošćom Frančeskom i zamolili je da nam prenese utiske o ovom hostelu i Srbiji. Ona dolazi iz Čilea i prvi put je u Srbiji, rekla nam je da joj se u našoj zemlji najviše dopada način života, hrana u beogradskim restoranima kao i Beograd na vodi. O Hostelu Balkan Soul imala je samo reči hvale, posebno je pohvalila energiju ljudi koje je u hostelu upoznala, kako osoblja tako i ostalih gostiju, i udobnost kreveta.\nOptimized by © SEO Optimizacija sajta. All Rights Reserved 2013 seo optimizacija\nSVA PRAVA ZADRŽANA. COPYRIGHT © 2013 Portal Gost Srbija


Vesti online / Vesti / Hronika / Tragedija u Kniću: Dečak (3) se udavio u buretu\nKako ovaj list nezvanično saznaje, do tragedije je došlo dok su se deca igrala u dvorištu gde se nalazilo i bure puno vode. Dete, se udavilo u njemu, a hitnu pomoć pozvala je trogodišnjakova majka.\nHRONIKA Tragedija u Preševu: Dečak (6) umro na času


Politika privatnosti - Rock festival PRiČA\nOvim dokumentom Politike privatnosti uređuju se načini na koji Festival Priča, Braće Glišića 4, 32000 Čačak, koristi, održava i objavljuje informacije prikupljene od korisnika (u daljem tekstu, ’’Korisnik’’) sajta https://www.festivalprica.com/ ili odredišnih strana (Landing Pages) u našem vlasništvu (u daljem tekstu ’’Web sajt’’)\nFestival Priča, Braće Glišića 4, 32000 Čačak , prikuplja lične, identitikacione podatke od Korisnika na različite načine, uključujući Kontakt forme, Newsletter polja za prijavu, kolačiće, a u vezi sa uslugama, aktivnostima, resursima i funkcijama dostupnim na našem Web sajtu.\nFestival Priča, Braće Glišića 4, 32000 Čačak, zadržava pravo da prikuplja identifikacione podatke Korisnika koji su ne-ličnog porekla, poput onih o pretraživaču, tipu računara i tehničkim informacijama o korišćenju sredstava za priključenje našem sajtu, kao što su operativni sistem računara i Internet provajder.\nLične podatke Korisnika sajta, Festival Priča, Braće Glišića 4, 32000 Čačak, prikuplja i koristi u svrhe Poboljšanja svojih usluga. Lične informacije nam pomažu da efikasno i tačno odgovorimo na zahteve upućene našem korisničkom servisu.\nRadi funkcionisanja svih servisa koji se nalaze u okviru Festivala Priča, Braće Glišića 4, 32000 Čačak , stvaranja poslovnih odnosa i održavanja pozitivnih korisničkih iskustava, Festival Priča, Braće Glišića 4, 32000 Čačak, informacije deli sa servisima navedenim u listi ispod. Svi ovi servisi su potpuno usklađeni sa GDPR regulativama i pružaju najviši nivo zaštite ličnih informacija Korisnika sajta.\nFestival Priča, Braće Glišića 4, 32000 Čačak, usvaja prikupljanje, skladištenje i obradu podataka kao i sigurnosne mere zaštite od neovlašćenog pristupa, promena, obelodavnjivanja ili uništavanja ličnih informacija, korisničkog imena, lozinke, transakcionih informacija ili podataka koji se nalaze na našem Web sajtu.\nFestival Priča, Braće Glišića 4, 32000 Čačak, koristi sigurnu SSL vezu za prenos ličnih podataka, sa 128-bitnom enkripcijom.\nU slučaju curenja podataka, Festival Priča, Braće Glišića 4, 32000 Čačak , obavestiće u roku od 24h sva lica čiji podaci se mogu naći ugroženim.\nFestival Priča, Braće Glišića 4, 32000 Čačak, zadržava diskreciono pravo da ažurira ove politike privatnosti u bilo koje vreme. U tom ćemo obavestiti sve korisnike web sajta da su politike izmenjene i da je potreban novi pristanak za korišćenje sajta. Svakako, preporučujemo korisnicima sajta da ovaj dokument samostalno provere sa vremena na vreme i ostanu informisani o tome na koji način štitimo prikupljene lične podatke.\nFestival Priča, Braće Glišića 4, 32000 Čačak, Srbija\nKontakt e-mail: info@festivalprica.com\nKontakt telefon: +381 65 451 3341\nOdgovorna osoba: Žana Nenadović


Zadovoljstvo naroda ključno je za napredak BiH k EU | Kamenjar\nSada, stoljeće nakon Prvog svjetskog rata, Washington smanjuje europske postrojbe i prebacuje fokus na Aziju, očekujući od Europe da uloži više sama u vlastitu sigurnost i obranu. Nakon završetka hladnog rata i iscrpnih procjena prijetnji u sve više multipolarnom svijetu, promjena fokusa i resursa SAD-a na Pacifik se nameće kao jedini logičan potez. Sve se to moglo učiniti mnogo prije, no unutarnje podjele u Europi i krajnja nemoć da se zaustavi kampanja za etničko čišćenje Slobodana Miloševića natjerali su Clintonovu administraciju da još jednom vojno intervenira na europskom tlu.\n[pullquote_right]EUROZASTUPNIK DAVOR IVO STIER POZIVA NA NOVI PRISTUP EU PREMA BIH. BiH treba federalni model kako bi se odmakla od Daytona i približila Europi[/pullquote_right]\nPrije sto godina ubojstvo Gavrila Principa, nasljednika Habsburške krune, za vrijeme njegovog posjeta Sarajevu, izazvalo je ne samo sukob između Beograda i Beča, nego je aktiviralo i njihova savezništva s Rusijom i Njemačkom, na taj način uzrokujući prvi sveeuropski bratoubilački rat. Na sreću, trenutačne unutarnje nestabilnosti u Bosni i Hercegovini ne mogu izazvati novi pokolj na kontinentu, ali svejedno, EU ne bi sebi smio dopustiti da ostane slijep na sve goru situaciju u zemlji s kojom dijeli više od 1000 kilometara kopnene granice.\nČekati da se Amerikanci uključe, kako su to radili devedesetih, nije realno očekivanje. Pustiti Moskvi ili Ankari da neprestano povećavaju svoj utjecaj u zemlji, u odsustvu EU vodstva, također ne može biti poželjan cilj. Jedina alternativa za EU jest da razvije svoj vlastiti, zajednički, novi i učinkovitiji pristup prema Bosni i Hercegovini u nadolazećoj 2014. godini.\nVL/Kompletan članak čitajte u tiskanom izdanju Večernjeg lista…\nRelated Topics:diverzijafis vitezPajo Kanižajtužiteljstvo\nIspovijest Pere Gudelja vlasnika FIS-a: Čovjek koji se umiješao između mene i supruge me i pokrao


Pravila o zaštiti privatnosti – Hotel Laguna Blu, zvanični veb sajt | Hoteli u Riminiju\nKako bi vam pružio najbolje moguće iskustvo, objekat Hotel Laguna Blu koristi svoje kolačiće i kolačiće treće strane na svom veb sajtu u tehničke, analitičke i marketinške svrhe. Nastavkom pretrage na našem veb sajtu, pristajete na naše korišćenje kolačića. Molimo vas da pogledate naše Obaveštenje o kolačićima za više informacija.\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.hotellagunablu.it koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Hotel Laguna Blu. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.hotellagunablu.it. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na hotellagunablu@gmail.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na hotellagunablu@gmail.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na hotellagunablu@gmail.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Otvaranje firme - Strana 2 - DevProTalk\n07. 10. 2008. #11\nTo treba da plaćaš tokom cele godine\n07. 10. 2008. #12\nda, treba mi 32k mesecno\n07. 10. 2008. #13\nimao sam agenciju otverenu u zrenjaninu i od prvog meseca sam dobio resenje da placamo za socijalno 32.000+ i 8.000+ za pausalni porez. Prednost pausalnog placanja je sto mozes da dizes pare kad hoces i koliko hoces bez nekog pravdanja, jer nemoras da vodis knjige (samo knjigu prihoda). E sad problem je sto je bio sto firma registrovana sa istom delatnoscu je placala ukupno oko 10.000 u beogradu za to isto, tako da sam zatvorio firmu.\ninace s prvim resenjem sam imao sve ovo sto si naveo (isticanje firme i lokalni porezi)\nPS: Ako otvaras bilo kakvu firmu ne radi to u zrenjaninu\n09. 10. 2008. #14\nLicno sam prosao kroz sve te zaj**** i moram da priznam da je mukotrpno...\nKod nas je u sred procesa registracije doslo do prenumeracije poslovnih prostora i adresa vise nije bila 185 nego 185/20A a likovi nam trazili ponovo atest za strujne instalacije... Dodje lik, gurne unimer u uticnicu, sarne na papir nesto i naplati XX evra...\nDakle ni centa se nismo pomjerili a htjeli ponovo da uzmu novac za istu stvar... Lokal je bio "ganjc" nov i prosao je tehnicki prijem ali... Bosna je ovo...\n09. 10. 2008. #15\nu Nisu je takodje 10.000 din [PIO + dohodak]\nNe znam kako je moguce da je razlika tri puta?\nDa nisu u pitanju razlicite delatnosti agencije?\nDelatnost odredjuje kvotu.\nMoja firma je pod sifrom delatnosti 74402 - Ostale usluge reklame i propagande.\n09. 10. 2008. #16\nJa bih proverio za koliko meseci je tih 32+8k što ti je stiglo da platiš, vrlo moguće da je to za neki početni period od otvaranja agencije do stizanja rešenja (4 meseca?). Nema šanse da se te dažbine razlikuju od opštine do opštine jer to sve ide u republičku kasu.\n09. 10. 2008. #17\noni vremenom uskladjuju porez, donesu novo resenje o visini poreza, koje vazi 4-5 meseci unazad, pa onda ta razlika ispadne da treba da platis 20k din.\nrecimo, na pocetku mi je porez bio 6k din. onda su doneli novo resenje, od 10k, pa sam onda morao da platim razliku za prethodne mesece... i nakupilo se 20k plus 10k za tekuci mesec.\n09. 10. 2008. #18\nBiće da je ovo što je jablan rekao, moguće da nisi najbolje protumačio rešenje. Doprinosi ti se računaju u odnosu na republički prosek zarada, tako da ne može biti toliko odstupanja.\nMoguće je da postoje neke manje razlike kod poreza, u zavisnosti od opštine do opštine, sećate se da Vlada ima neki plan za podršku slabo razvijenim opštinama, pa verovatno nije svuda isto. Takođe moguće je da porez varira i od delatnosti, ali i ako je to slučaj, to je sve u domenu par stotina dinara gore-dole, nikako ove silne 'iljade.\n10. 10. 2008. #19\nfirmu sam zatvorio i dobio resenje koliko treba da platim konacno i otisao sam u poreskoi trazio da mi izvade stanje... trebalo je da za porez doplatim jos 3.300 din. firma je beila otvorena u periodu od 1. marta do 12. avgusta.\nTrazio sam objasnjejne zasto je tako velik porez onda sam dobio tumacenje poreskog inspektora, da je ta sifra delatnosti (74400, agencija za izradu baza podataka, kako je bilo registrovano) spada u neku cetvrtu grupu pausalnih obveznika, tj ta cetvrta grupa su intelektualni poslovi i oni se obracunavaju tako sto je osnovica = prosek *1.7 (tj 170% proseka)\neto to je prica o firmi u zrenjaninu... sad sam problem resio tako sto cu biti prijavljen kod druga u firmi i njemu davati kes na ruke.\n10. 10. 2008. #20\nququ... Ja imam šifru 72200 što je čini mi se "izrada kompjuterskih programa i pružanje saveta" i troškovi su krajnje prihvatljivi. Izgleda da je "izrada baza podataka" mnogo složeniji proces od "izrade kompjuterskih programa". Doduše možda samo u Zrenjaninu.\nMada sam i ja "omašio" šifru jer sad do sad prodao samo jedan "kompjuterski program", a sve ostalo je prodaja reklamnog prostora na ovaj ili onaj način. Pre spadam u neku reklamnu agenciju, verujem da bi mi i dadžbine bile onda još manje.


STRAST SE OSEĆA U VAZDUHU: 5 signala da između vas dvoje vlada jaka hemija | Web-Tribune.com\nHome / ZANIMLJIVOSTI / STRAST SE OSEĆA U VAZDUHU: 5 signala da između vas dvoje vlada jaka hemija\nAko vam se događa da satima ne progovorite ni reč sa njim, ali da imate želju da se poljubite čim se ugledate, čestitamo jer ste verovatno pronašli osobu koju ste oduvek tražili, piše Cosmopolitan.rs\nAko se nesvesno približavate osobi do vas, veoma je moguće da ste potpuno poludeli za njom.\nStručnjaci otkrivaju da ovaj spontani gest pokazuje našu želju da se što višepovežemo sa osobom koja nam se dopada.\nGlas se menja\nNe želite da odete od njega\nTags cen devojke dokaz država dugo duh dvoje govor govor tela govori interes jednostavno kako kontakt lada ljudi moguće muškarci očima opada osobu otkrivaju pad pol poljubac ponta potpuno približava promena psiholozi put puta san šarm signal situacija slučaj stručnjaci stvari teorija ugledate vazduhu verovatno Vlada zadirkivanje zainteresovan zapravo zavod zavođenje znak\nPrevious OVA VRANA MOŽE DA UPIŠE FAKULTET: Pogledajte kako rešava Aesopov test iz fizike, GENIJALNO! (VIDEO)\nNext UPOZORENJE SRPSKOG TURISTE: Ako stanete ovim ljudima na putu, ukrašće vam kola i OPLJAČKATI VAS!


Zabavno-edukakativna popodneva za decu i tinejdžere "Školski dani" - Moj pedijatar\nZabavno-edukakativna popodneva za decu i tinejdžere “Školski dani”\nDovedite decu da na zabavan način vežbaju koordinaciju pokreta i govora, pogledaju lutkarske predstave sa porukama o toleranciji i osećanjima za drugom u nevolji ili vide kako da se oslobode straha. Roditelji će moći i da se posavetuju sa nutricionistom o ishrani deteta i porodice a deca će uživati skakajući na trampolini uz BIC, igrajući se LEGO kockicama ili pravljenjem kreativnih „uradi sam“ stvari.\nTu je i puno crtanja a, tokom tri dana trajanja festivala, deca mogu da učestvuju i u nagradnom konkursu Forma Ideale na temu „Moja idealna soba“ i osvoje tabure, lejzi beg ili kompjuterski sto. Učite o štednji uz ProCredit Banku, o muzici uz Master Blaster i o mentalnoj aritmetici saMalac Genijalac.\nCelokupan program je BESPLATAN a evo šta smo pripremili:\nVodi: Tijana Kesić, Umetnička radionica Kesić\nOslobađanje i razvijanje glumačkog talenta kao i govorenja pred većim auditorijumom za decu od 4 do 13 god.\nPotrebno je da svako ponese svoju lutku koja će učestvovati na radionici “umesto” dece. Već je poznato da deca vole da nose svoje omiljene igračke sa sobom i da se uz njih bolje otvaraju. Jedna radionica traje oko 1h.\nOvo je predstava pomoću koje decu oslobađamo straha od veštica i baba-roga ali ih i učimo da nikuda ne smeju da idu bez pitanja.\nZapočnimo najbolju školsku godinu u Immo Centru. Vidimo se!\nedukacijapopodneva za decuradioniceškola


Ekrem Peleš i Danijel Vasić – (07. 04.) – dvadeset sedma emisija – dueli | ZVEZDE GRANDA 2020 UZIVO | Grand Online | TV Prva\nTagovi: Danijel Vasić, Ekrem Peleš, Zvezde Granda 2018


Denis Zvizdić sutra u službenoj posjeti Kataru | Visokoin.com\nDenis Zvizdić sutra u službenoj posjeti Kataru\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH dr. Denis Zvizdić predvodi delegaciju Vijeća ministara BiH koja će boraviti 19. i 20. februara 2018. godine u službenoj posjeti Državi Katar, potvrđeno je jutros iz Vijeća ministara.\nDelegaciju Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, pored predsjedavajućeg Zvizdića, čine zamjenik predsjedavajućeg i ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović, ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak, ministar civilnih poslova BiH Adil Osmanović i ministar komunikacija i prometa BiH Ismir Jusko. Uz delegaciju Vijeća ministara BiH u Kataru će boraviti i delegacija privrednika iz Bosne i Hercegovine, saopćeno je.


Nova vlada Federacije BiH u idućih 15-ak dana - Index.hr\nNova vlada Federacije BiH u idućih 15-ak dana\nNOVA vlada Federacije BiH, sastavljena od ministara iz stranaka koje su na izborima u listopadu 2002. ostvarile uspjeh, bit će formirana u idućih 10 do 15 dana, izjavio je za Hinu Ahmed Hadžipašić, kandidat Stranke demokratske akcije za novog federalnog premijera.\nVlada Federacije BiH je jedino tijelo izvršne vlasti na entitetskoj ili državnoj razini u BiH koje još nije formirano na temelju nedavnih izbornih rezultata.\nProšlog tjedna su dužnost preuzele novoosnovana Vlada Republike Srpske te Vijeće ministara BiH (državna vlada).\nHadžipašić je potvrdio kako je njegova stranka (SDA) odredila kandidate za ministarske dužnosti u federalnoj vladi. Dodao je kako očekuje da do kraja ovog tjedna svoje kandidate za federalne ministre odrede i preostale dvije stranke: HDZ i Stranka za BiH.\nNakon toga, objasnio je Hadžipašić, slijedit će uobičajena parlamentarna procedura kandidata za ministarske dužnosti. Prije službenog formiranja nove federalne vlade svi kandidati predloženi za ministarske dužnosti moraju dobiti odobrenje Ureda visokog međunarodnog predstavnika (OHR), objasnio je mandatar. To znači kako postoji mogućnost da OHR ospori valjanost pojedinih kandidatura ako ih ocijeni nepodobnima.


Dizajnirani u sporskoj žutoj, braon i sivoj boji, komadi iz nove linije kompanije BOSS namenjeni proleću i letu ove godine, dolaze u vidu jakni sa kapuljačama, pantalona i patika...\nBOSS je uposlio svoje dizajnere kako bi kreirali novu kolekciju za proleće/leto 2021. godine, koja nam donosi punu funkcionalnost uklopljenu sa unikatnim stilom. Nemački modni brend sa novom linijom predstavlja ležernost i sofisticiranost, nudeći komade namenjene radu i igri istovremeno, bez preteranog truda, sjajnih modela modernih proporcija, namenjenih svakoj prilici.\nModeli Jun Hoseok, Valentin Karon, Luk Defont Saviard i Džeremaja Berko Fourdour, upošljeni su zajedno za ovu sezonu. Fotografi su takođe okupljeni iz vrhunske kaste i sarađivali su sa poznatim umetničkim direktorom Fabienom Baronom, dok je za stajling bio zadužen Ludvin Poiblank.\nBOSS je predstavio obilje svakodnevnih komada za sportski odevenog muškarca, obeleženih vetrovkama i kompletima za trčanje, između svega ostalog. Sa druge strane, sam kroj novih komada iz kolekcije predstavlja cantralnu tačku sezone, sa čistim, relaksirajućim oblicima, koji su spojeni zajedno u jaknama, pantalonama i svim ostalim odevnim predmetima.\n18.02.2022 Trend - Moda\nKljučni odevni predmeti koji će vam pomoći da dočekate proleće sa stilom\nProleće je vreme kada ponovo razmatramo svoje izbore po pitanju garderobe i tada postaje potpuno moguće odbaciti teške slojeve zimske odeće i opredeliti se za nešto lakše i raznobo...


Šta je SEO? Sasvim jednostavno, jasno i kratko objašnjenje\nŠta je zapravo SEO (optimizacija sajta za pretraživače)?\nNa koji način možemo uticati na proširenje biznisa? Koliki budžet nam je potreban za to i koje veštine je neophodno da posedujemo? Odgovor je jednostavan: SEO (search engine optimization) je besplatan i efektan spoj tehnika i veština koji će nam pomoći da se domognemo novih klijenata i povećamo prodaju.\nSEO ili optimizacija sajtova za pretraživače predstavlja niz tehnika i strategija koje se sprovode na web sajtu da bi sam sajt i sadržaj na njemu bili što vidljiviji u rezultatima pretrage. SEO nam pruža mogućnost da dođemo do potencijalnih klijenata/kupaca u trenutku dok se još uvek nisu odlučili za neku uslugu ili proizvod, nego su u fazi potrage za neophodnim informacijama.\nUkoliko ne optimizujemo sajt za pretraživače, rizikujemo da izgubimo potencijalne klijente. Velika je verovatnoća da će se potencijalni klijent odlučiti za nekog od naših konkurenata jer se bolje pozicioniraju u rezultatima pretrage. Ukoliko neko traži informacije o uslugama ili proizvodima koje i sami nudimo, ono što želimo jeste da se pojavimo što više u pretrazi, kao jedan od najrelevantnijih rezultata za našeg potencijalnog klijenta. Istraživanja pokazuju da oko 60% saobraćaja iz Google pretrage, dolazi baš sa prva tri rezultata.\nPretraživači koriste algoritme da odrede na kojoj poziciji će se neki sajt rangirati. Da bismo se rangirali na prvoj, umesto na petoj stranici Googla potrebno je da postanemo autoritet za ključne pojmove povezane sa našom sferom poslovanja. A kako ćemo postati autoritet? Tako što ćemo pratiti i poštovati određena pravila odn. faktore po kojima algoritmi funkcionišu. To su takozvani on-page i off-page faktori optimizacije. On-page tehnike obuhvataju kreiranje svežeg sadržaja za sajt, a u vezi su sa popularnim temama iz sfere poslovanja, dok off-page tehnike podrazumevaju prikupljanje što više kvalitetnih linkova sa drugih web sajtova koji će voditi ka našem sajtu.\nŠta je potrebno da bismo započeli SEO (optimizaciju sajta)?\nDobro pozicioniranje u Google pretraživaču zahteva vreme, ali je veoma isplativo, naročito kada počne da nam pristiže kvalitetna i relevantna poseta od strane potencijalnih klijenata. Da bi se privukla specifična i relevantna publika, neophodno je kreirati i takvu vrstu sadržaja, sadržaj koji će dati odgovor na sva pitanja koja relevanta publika ima u vezi sa datim uslugama ili proizvodima. Da bi se na brz način plasirao sadržaj targetiranoj publici, neophodno je promovisati ga kroz newslettere i društvene mreže.\nKoristite SEO tehnike kao jednu od glavnih internet marketing strategija i na dobrom putu ste da vodite uspešne poslovne online marketing kampanje.


Beograd obilježava 72 godine od oslobođenja | Drugi svjetski rat | Al Jazeera Balkans\nDvadesetog oktobra 1944. godine završila se 1.287 dana duga nacistička okupacija glavnog grada Srbije.\nBeograd 'vraćen' u 1944. godinu\nVideo of Beograd 'vraćen' u 1944. godinu\n"Bilo je strašno. Borbe prsa u prsa. Ginulo se, to nije normalno. Mi napadamo, Švaba tuče iz mitraljeza. Mi, mladi ljudi, malo i nezreli, idemo, ko ima sreću. Od [Nebojše] Stefanovića ministra [unutrašnjih poslova Srbije] deda je sa mnom bio, njega su isekli mitraljezom, a ja sam prosto skak'o preko onog, bacim dve bombe u podrum, tišina... Dođem dole, Švabe mrtve...", prisjetio se Filipović.\n"Na današnji dan završena je velika bitka, u kojoj je živote dalo skoro 3.000 pripadnika NOV [Narodnooslobodilačka vojska] i 940 pripadnika Crvene armije da bi ovaj grad uživao u slobodi", rekao je gradski menadžer Beograda Goran Vesić.\n"Beograd se danas vratio kroz vreme. Njegove ulice, bar približno, izgledaju kao pre 72 godine. Dan oslobođenja prvi put se obeležava na ovaj način - rekonstrukcijom 20. oktobra 1944. godine. Odlukom Skupštine grada, ovaj dan bi od sledeće godine trebalo da se obeležava kao praznik", javlja iz Beograda Jelena Glušac, novinarka Al Jazeere.


Stiže novi album Vlada Georgieva – Tračara\nStiže novi album Vlada Georgieva\nizvor: Dubravka Jovanovic\nStiže dugoočekivani album\nKantautor Vlado Georgiev završio je rad na svom novom albumu, koji smo dugo čekali. Poslednji studijski album Hej, ti pevač je izdao 2009. godine. Novi CD zove se Daljina i ima 12 kompozicija.\nPoznati pevač na svom Tviteru je napisao nazive pesama i dodao: ”Hoću da idem na Kubu, na Durmitor, u Novi Sad, u Herceg Novi, na brodić na Savi, na Capri, na koncert Stevie Wondera, Tony Bennetta…” – pokazavši koliko ga je umor stigao.\nA nove pesme, koje ćemo sigurno slušati ovog leta su: Djevojka za dva minuta, Živim sad, Ako mi loše krene, Mogu sve, Reci ne ili da, Daljina, Iskreno, Uvijek sam tu, Taksi, Ne zovi me, Hoću život svoj i Razlog da znam. Od novih pesama fanovi su već imali priliku da čuju dve kompozicije, to su Živim sad i Reci ne ili da.\nSa promovisanjem albuma Vlado kreće već 1. juna u Beču u dvorani Piramida, gde će imati prvo koncertno predstavljanje novih pesama, prenosi izvor. Pretpostavljamo da će, ne zadugo posle toga, pevač svoju promociju imati i u našem glavnom gradu.\nMi verujemo da će se trud isplatiti i ne sumnjamo u kvalitet pesama ovog hitmejkera. :)\nvlado georgiev, vlado georgijev\nPrevPrethodna vestMarijana Mićić i Bojan Bjelić u kampanji Run Free\nNaredna vestKo se krije ispod plave šminke?Next


Stigla donirana opema iz Ohaja\nSunday, 22 September 2019 09:31\nStigla donirana opema iz Ohaja Featured\nKratko vreme Court Centore u Beogradu i već je uspeo da uveseli i unapredi decu koja treniraju bejzbol u Srbiji. Inače, Court je član Nacionalne garde Ohaja, koja ima odličnu saradnju sa Vojskom Srbije.\nPošto je veliki zaljubljenik u bejzbol (bio trener Little League tima u Ohaju), a i sin mu trenira i igra bejzbol (Jaxon, igra za Little League tim Novog Sada, a trenira sa ekipom Beograda) odlučio je da pomnogne srpskom bejzbolu.\nKontaktirao je ligu u kojoj je Jaxon igrao, kao i neke organizacije u SAD. Odgovor je bio brz, i oprema je prikupljena u rekordnom roku i poslata za Beograd.\nOprema je predstavljena tokom otvaranja 17. Trofeja Beograda, koji se proteklog vikenda igrao na Adi Ciganliji.\nU ime braće i sestara iz Ohaja, Central Ohio Youth Baseball League, The Columbus Clippers (Minor League tim iz Ohaja), The Spirit of America (humanitarna organizacijaiz SAD) , and Dicks Sporting Goods Goods (najveći lanac prodavnice sportske opreme u SAD), sa ponosom vam poklanjamo ovu opremu u nadi da ćete nastaviti da negujete ljubav prema bejzbolu, kao i da će oprema pomoći za razvoj bejzbola u Srbiji. Ovu donaciju je omogućila i Nacionalna Garda Ohaja koja je omogućila transport opreme, rekao je Court.\nPosle kratke ceremonije otvaranja, većina opreme je podeljena deci i klubovima, učesnicima turnira.\nDeca i treneri potpisali su četiri drvene palice kao souvenir, znak pažnje, koje će Court Centore poslati u Ohajo donatorima.\nMeđu oprememom je bilo svega, palica, kečerskih oprema, rukavica, šlemova, loptica…\nPo rečima Courta ovo je samo početak saradnje između bejzbola u Srbiji i bejzbola u Ohaju.\nMore in this category: « “Texas Beast” na Adi Ciganliji (video) Beograd'96 pokrenuo promocije u školama »


Jolie u borbi protiv najgnusnijeg zločina | Seksualno zlostavljanje | Al Jazeera\nRadeći na humanitarnim projektima, Angelina Jolie smanjuje svoj angažman na filmu (AP)\nHollywoodska glumica Angelina Jolie odlikovana je ordenom britanskog kraljevstva zbog njenog angažmana u borbi protiv seksualnog nasilja u ratovima i drugim oružanim sukobima. Radeći na humanitarnim projektima, zalažući se za zaštitu izbjeglica i žrtava seksualnog nasilja, ova specijalna izaslanica UN-a i ambasadorica dobre volje UNHCR-a smanjuje svoj angažman na filmu, što ne znači da je nećemo gledati na malim ekranima kao protagonistu u borbi protiv nasilja u realnom svijetu. Lara Croft koristi oružje svoje popularnosti kako bi svijetu pomogla u borbi na strani dobra i razbijanju kulture nekažnjavanja seksualnih zločina.\nOtvorivši nedavno Internacionalni samit sa ciljem zaustavljanja seksualnog nasilja nad ženama, ova hollywoodska medijska ikona specijalno je naglasila da se ovakvi skupovi održavaju zbog muškaraca, te spomenula da su među takvima i ljudi iz Bosne. Tim povodom u žiži javnosti su javno silovanje u Egiptu, mučenje i silovanje žena u sirijskim zatvorima, javno linčovanje i silovanje žena u Indiji, kao i silovanja u Bosni tokom rata.\nTemu silovanja u Turskoj nedavno smo pratili u izvanrednoj seriji “Fatmagulun sucu ne”, koja je na izvanredan način oslikala odnose između žrtve i napadača, te ukazala i na problem šutnje o ovakvim zločinima, koji se neminovno javlja kod žena žrtava nasilja.\nGlumac kao šaman\nŠto jedna bogata, lijepa i slavna žena radi na ovakvim projektima? Umjesto uživanja u svom statusu ikone, ona iskorištava davno zaboravljene premoći svoje profesije – glumca kao šamana, predvodnika hora u grčkim dionizijama, čarobnjaka koji oblikuje novu stvarnost.\nU industriji zabave glumac je institucija, sa preciznim pravilima funkcionisanja u javnosti i privatnom životu. On ulazi u našu dnevnu sobu, vidimo ga na plakatima, na reklamama, ulazimo u njegov intimni prostor putem internetskih pretraživača i You Tubea. Ikona je koju mi gledamo i koja, gledajući u nas, postaje naš uzor.\nU cyber fantaziji “SimOne” na lucidan način analizirano je ono što je ključno u glumačkoj profesiji. Bilo da je riječ o stvarnoj ili virtuelnoj osobi, crtanom liku, glumac je u globalizacijskoj kulturi novih medija figura čarobnjaka koja se manifestuje kroz film kao medij i politiku kao medijski cirkus.\nUloga šamana glumcu je vraćena u Hollywoodskom Olympu kroz sistem zvijezda, koji funkcioniše po principu novca i zarade koju glumac donosi, ne samo kroz kino blagajnu već i kroz sve popratne marketinške alate filmske industrije.\nMoć identifikacije kroz masovni medij, kakav je film od samih početaka bio, vrlo rano su shvatili razni propagandni stručnjaci. Sa pojavom crtanog filma Popaj u SAD-u je porasla prodaja špinata za 30 posto. Nakon što je Clark Gable uslikan golog torza, prodaja potkošulja je opala.\nI politički angažman\nOsim političkih pitanja za koje se angažuju glumci i muzičke zvijezde ili ih angažuju vlasti ili opozicije, institucija celebrities u Hollywoodu, koja je glumačku profesiju u skladu sa profitom koji zarađuju uzdigla do statusa ikona ili malih mitskih heroja kroz njihove romansirane privatne biografije, može poslužiti za različite propagandne svrhe.\nBruce Willis nakon događaja 11. spetembra podržava predsjednika Busha, tražeći da se prijavi u vojsku koja ide u Irak (što naravno nikada nije učinio), dok se Susan Sarandon javno deklariše protiv predsjedničke odluke. Još u doba nijemog filma filmske zvijezde su angažovane u kampanji predsjednika Warrena Hardinga. Naprimjer, Charlie Chaplin i Douglas Fairbanks promiču vladine obveznice.\nKada Paja Patak u jednom Disneyevom crtiću plati porez, poreska uprava zabilježi porast prihoda.\nDanas glumci otvoreno pružaju podršku i finansijska sredstva političkim opcijama, a služe i kao lobisti, kojima je plaćeno da se zalažu za određene ideje.\nUticaj koji imaju na javnost glumcima daje status ikone. Većina glumaca na humanitarnoj ili marketinškoj osnovi angažuje se na promociji zdravstvenih ili socijalnih problema.\nObolivši od raka prostate, Robert de Niro se angažovao na ukazivanju prevencije i simptoma ove bolesti u javnosti. Richard Gere, pored promocije budizma čiji je poklonik, lansirao je projekt čiji je cilj “širenje svijesti o HIV-u kroz filmove, televiziju i propagiranje u novinama”. Poznati su napori Elizabeth Taylor u humanitarnom radu sa problemom ove bolesti.\nTo su samo neki od primjera angažmana glumaca na promociji određenih ideja od javnog značaja. Na isti način glumci se angažuju u promociji političkih ideja ili privatnih kampanja, kojima je cilj prodaja, poboljšanje imidža i plasman određenog proizvoda.\nZnačajno je navesti i popularnost Scientološke crkve, bazirane na Hubbardovoj dijanetici, zahvaljujući članstvu i zagovornicima ove ideologije, kakvi su John Travolta, Tom Cruise, Juliette Lewis i drugi.\nNa isti način se megazvijezde angažuju u megaglobalizacijskim institucijama za humanitarni rad, dobijajući status ambasadora dobre volje, putem UNHCR-ovih programa, promovišući ideje od humanitarnog značaja kroz političke prioritete ovakvih programa. Često je njihov uticaj, kroz samo pojavljivanje na određenim mjestima na planeti, veći od bilo kakve političke ili javne kampanje za određeni humanitarni program.\nPolitičari imaju manji uticaj u javnosti od medijsko-filmskog sistema industrije zabave.\nGlumac danas, zahvaljujući virtualnim medijima, ima upavo funkciju šamana, koju je imao na počecima svog istorijskog razvoja. Sa tom šamanskom ulogom je dobio najveću moć u masovnim medijima – kulturnu moć da utiče na stvarnost i mijenja je u skladu sa svojim moralnim i kulturolškim vrijednostima.\nJedan od odličnih primjera upotrebe statusa ikone na današnjoj medijskoj sceni je dama Angelina Jolie. U borbi na strani dobra u stvarnom životu, navijamo za pobjedu ovog heroja, šamana u glumačkoj profesiji i ikone hollywooda u borbi protiv najgnusnijeg zločina – globalne epidemije nasilja nad ženama.\nBritanska kraljica odlikovala Angelinu Jolie\nJolie odlikovana zbog svog angažmana u borbi protiv seksualnog nasilja u ratovima i drugim oružanim sukobima.\nJolie: Homs je poput opkoljenog Sarajeva\nNa samitu čiji je cilj okončati silovanje u ratovima, specijalna izaslanica UNCHR-a apelovala na zaustavljanje rata u Siriji, gdje su silovane desetine hiljada ljudi.\nJolie kritizirala UN zbog Sirije\nAmerička glumica došla na sastanak Vijeća sigurnosti nakon što je u Jordanu obišla izbjegličke kampove iz Sirije.


ВАТИКАНСКЕ СМИЦАЛИЦЕ - Page 3 - Stormfront\n04-06-2006, 04:18 PM #21\nOva slika me malo zbunjje....gresim li ja ili je na njoj Stevan Filipovic ona hrvatska komunjara koja je obesena u Valjevu\nVrlo moguce - vidis da dize stisnute pesnice\n04-07-2006, 05:49 AM #22\nНе , него Ратко Митровић пред вешање .\n04-07-2006, 10:02 AM #23\nОбрисао сам слику да не изазива забуну. Искрено, нисам био сигуран ко је на њој, преузео сам је заједно с текстом са једног страног сајта.\n04-07-2006, 10:04 AM #24\nMagdalina je u pravu, a to se moze proveriti u svakom starijem udzbeniku istorije 8. razreda.\nFilipovic (Avrama) Stjepan - Stevo\nRođen 27. januara 1916. godine u Opuzenu, Metkovic.\nMa, verovatno su je hrvati stavili da bi nekog ustasu predstavili kao junaka.\n04-07-2006, 10:03 PM #26\nEvo kako vatikanski crnokosuljasi protestuju u sred Beograda.Treba ih sacekati kad se razbiju u grupe,pratiti ih i kad nema policije u okolini ,kazniti ih.To im se kako sam cuo vec desilo jedanput. "Nezadovoljne predloženim zakonom o crkvama i verskim zajednicima, aktivistkinje nevladine organizacije "Žene u crnom", juče su na Trgu održale protest tražeći da se ovaj zakonski predlog povuče iz skupštinske procedure. Protest je održan u okviru akcije "Za laičku državu", koju je pokrenula koalicija nevladinih organizacja.\n- Zabrinute smo jer se ovim zakonom intenzivira proces klerikalizacije države. Srbija sve više dobija teokratski karakter. Taj proces se posebno ogleda u nacrtu zakona o crkvama i verskim zajednicama. Ovo je atak na građanska prava, posebno na ženska prava, a ovim zakonom Srpska pravoslavna crkva, pre svega, ali i ostale crkve i verske organizacije, dobijaju status političkih organizacija, postajući čak i važni ekonomski subjekti. Smatramo potpuno neopravdanim da se od plaćanja poreza izuzimaju verske organizacije. Ovakav zakon krši i osnovni ustavni princip odvojenosti crkve od države - rekla nam je juče u ime "Žena u crnom" Staša Zajović.\nNa protestu su primećene parole: "Bolje da abortiram, nego da ga Pahomije siluje", "Više za obdaništa, manje za crkve", "Nacionalizam je sujeverje", "Hoćemo demokratiju, a ne teokratiju", "Feminizam je naš izbor", "Crkva - poreski raj za sebe, pakao za stado".... "\n04-11-2006, 06:46 PM #27\nPismo generala Aleksandra Luzana Musoliniju:\nItalijanski pisac Malaparte u svojoj čuvenoj knjizi „Kaputt”, u poglavlju pod naslovom „Kotarica ostriga”, piše o kotarici punoj očiju srpske dece, koju je šef hrvatske države Ante Pavelić držao na svom radnom stolu prilikom susreta sa Malaparteom. Zgranutom Malaparteu, koji je pomislio da su u kotarici ostrige, Pavelić je objasnio da su izvadjene dečje oči poklon njegovih „hrabrih ustaša”.\nItalijanski istoričar Marko Aurelio Riveli citira brojna italijanska dokumenta u vezi ovog genocida neverovatnih razmera. Tako je pukovnik Đuzepe Anđelini, komandant jednog puka divizije „Kralj”, zapisao:\n„Na hiljade Srba behu oslepljeni i zverski mučeni, čitave porodice su masakrirane bez ikakvog obzira na pol i dob. Organizatori i izvršioci često su slavili klanje veselo se časteći, kao kad su avgusta 1941. proslavili ubistvo sina direktora srednje škole u Gospiću koji je bio njihova hiljadita žrtva.”\nJednom prilikom je Dunavom iz NDH u Srbiju stiglo bure, na buretu je pisalo „Srbi evo vam za pihtije”, a u buretu dečje odsečene glave, nijedno dete nije bilo starije od 7 godina.\nNemački, Italijanski i Britanski izvori slažu se da su do kraja rata Hrvati ubili između 750.000 i milion Srba, uglavnom staraca, žena i dece.\nU obilasku logora Jasenovac, nemački oficiri su svi do jednog povraćali, zbog ustaških varvarskih zločina koje su tamo zatekli i smrada i nehigijene koja je tamo vladala a na koju se ustaše nisu obazirale, naprotiv oni su u tome uživali. Zato je Hitler 23. septembra 1941. godine pozvao na raport hrvatskog poglavnika Antu Pavelića. Vodjenje hrvatskog slučaja Hitler je poverio Hajnrihu Himleru, a ovaj generalu Aleksanderu Leru, nemačkom komandantu Jugoistoka Evrope. Izveštaj za Hitlera bio je spremljen već 1. oktobra. Posle Lerovog izveštaja, najveći deo hrvatske vojske stavljen je pod nemačku komandu. General Ler je i dalje zahtevao uklanjanje Pavelića i postavljanje Mačekovih ljudi na njegovo mesto. Povodom tog Lerovog zahteva, Glajz fon Horstenau – Hitlerov izaslanik u Zagrebu, šalje izveštaj u kome daje sledeću ocenu NDH:\n04-12-2006, 04:52 PM #28\nUstaska politika se nastavlja,da jednu trecinu treba pobiti(uradjeno),jednu trecinu proterati(uradjeno) i jednu trecinu pokrstiti(u toku).Ustasku neman treba udarati snaznu u glavu,zA pocetak ovde u Srbiji.Hrvati ovde zive kao da su u NDH,zasticeni kao beli medvedi.Jos malo pa ce i da orgijaju ovde.\nGojko Bodegraja, predsjednik bjelovarskog Vijeća srpske nacionalne manjine, smatra da se Srbi odlučuju za prelazak na katoličku vjeru isključivo iz straha od otkaza ili zato što se žele zaštititi od mogućih neugodnosti na radnome mjestu. Premda o tome nerado govore, to je teško skriti jer se u manjim mjestima dobro zna tko ide u koju crkvu kaže Bodegraja.\nDo bjelovarskog paroha Milomira Gvojića nismo mogli jer je u Ljubljani. No on je srbijanskim medijima izjavio da nema indicija o izravnim pritiscima na ljude, ali da su Srbi još uvijek u "poratnom strahu" te da strepe da ne ostanu bez posla ili da im obitelj i djeca ne budu izloženi problemima samo zato što su pravoslavni Srbi. Protonamjesnik zagrebački Milenko Popović ustvrdio je pak da je do danas "pokršteno" više od 30.000 Srba te da je na sceni novi prozelitizam!\nI PAR USTASKIH KOMENTARA SA http://www.vecernji-list.hr/newsroom...26245/index.do\nSa mitropolitom Jovanom Pavlovićem bila im je "puna šaka brade" :-)\nkaj se bradonja buni...\npa narod ide tamo di je bolje...kao i mali srbijancic, jel mali bus se i ti prekrstio?\n04-12-2006, 05:15 PM #29\nPAVELIĆ SA GOMILOM KATOLIČKIH SVEŠTENIKA, OD KOJIH SU VEĆINA BILI KOLJAČI U USTAŠKIM FORMACIJAMA.\n04-14-2006, 11:21 PM #30


Decembar u znaku Dilana Doga | Happynovisad / Strip\n#2 Dilan Dog 128 u punom koloru\nNajnovije redovno izdanje Veselog četvrtka objavljeno je u koloru, a da je cena pritom ostala ista. Svaka čast ekipi Četvrtka na ovom potezu! Što se tiče same epizode, napisao ju je trenutni urednik edicije Roberto Rekioni, a nacrtao Nikola Mari. Priča "Duboki svemir" smeštena je u godinu 2427. i odigrava se na stanici UK-Bekam, svemirskom graničnom isturenom položaju carstva Albion koje je osvojilo vasionu. Međutim, uprkos jakom položaju, carstvu neke stvari izmiču kontroli. Kao duhovi, na primer.\n#3 Tribina "Novi život starog momka"\nDecembarska tribina iz ciklusa "Stripovi za sve" održaće se u beogradskom Domu omladine i u potpunosti će biti posvećena našem omiljenom stripskom junaku. Na njoj će učestvovati Dušan Mladenović (glavni urednik Veselog četvrtka) i Draško Roganović (prevodilac), a moderator tribine je Milan Jovanović (urednik izdavačke kuće Darkwood koja organizuje tribinu).\nPovezane teme: dylan dog, veseli četvrtak, revija kiša, svet stripa, dom omladine, darkwood


e-novine.com - Španija na korak od finala\n14.09.2012 - 23:42\nŠpanija na korak od finala\nPhoto: EPA/Jl Cereijido\nPrvog dana polufinala Dejvis kupa, pobedama Ferera nad Kverijem, odnosno Almagra nad Iznerom selekcija Španije povela je protiv Sjedinjenih Država sa 2:0 i prišla na korak svom četvrtom finalu u poslednjih pet godina. U drugom polufinalu koje se igra u Buenos Airesu reprezentacije Argentine i Češke prvi dan su završile sa po jednom pobedom. Huan Martin Del Potro savladao je Radeka Štepaneka, dok je izjednačenje gostima doneo Tomaš Berdih koji je u pet setova bio bolji od Huana Monaka. Drugog dana u oba susreta na programu su dubl mečevi.\nDejvis kup reprezentacija Španije i bez povređenog Rafaela Nadala u sastavu posle prvog dana polufinala stigla je na korak od plasmana u meč za novi trofej Međunarodne teniske federacije. Branioci naslova poveli su u duelu sa selekcijom Sjedinjenih Država posle pobede Davida Ferera nad Semom Kverijem (4:6, 6:2, 6:2, 6:4). U prvom susretu duela koji se igra u Hihonu domaći teniser startovao je ranim brejkom, ali je rival uspeo da stabilizuje servis i u ostatku seta na najbolji način iskoristi nervozu Španca.\nIpak, u nastavku je peti teniser planete uspeo čak šest puta da oduzme servis Amerikancu i donese prednost svom timu. „Nije lako za svega tri dana prebaciti se sa čvrste na zemljanu podlogu“ osvrnuo se Ferer na činjenicu da je na duel Dejvis kupa stigao pravo sa Otvorenog prvenstva Sjedinjenih Država „Nisam se osećao toliko loše, ali definitivno danas nisam odigrao svoj najbolji tenis“.\nU drugom okršaju na terenu u „Parque Hermanos Castro“, posle četiri časa i 16 minuta igre Nikolas Almagro pobedio je Džona Iznera (6:4, 4:6, 6:4, 3:6, 7:5) i doveo Španiju na korak od plasmana u finale. Oba tenisera imala su slab procenat realizacije brejk lopti, a meč je rešen sredinom petog seta kada je Iznerov pritisak na servis rivala neobjašnjivo popustio. Almagro je „poklon“ oberučke prihvatio i uspešno priveo meč kraju. U subotu je na programu dbl meč u kome će braća Brajan protiv kombinacije Granoljers/Lopez pokušati da smanje predonst domaćina.\nPhoto: EPA/Leo La Valle\nIako povređen i sputan bolovima u levom zglobu Huan Martin Del Potro ubedljivo je pobedio Radeka Štepaneka (6:4, 6:4, 6:2) i Argentini doneo prvi poen u polufinalu Dejvis kupa. Reprezentativac Republike Češke, koji je slavio u tri od prethodna četiri duela rekao je da tokom igre nije primetio da osmi teniser sveta ima problema i kako je čitava priča samo varka za protivnike. U uvodnom setu Argentincu je bio dovoljan jedan brejk, dok je u drugom morao dva puta da oduzme servis Štepaneku koji je prvi stigao do prednosti. Osvajač bronze na Olimpijskim igrama u Londonu isto je učinio i u odlučujućoj deonici, te sa dva brejka „zapečatio“ trijumf.\nU drugom meču Tomaš Berdih je posle pet setova slavio protiv Huana Monaka (6:1, 4:6, 1:6, 6:4, 6:4). Šesti teniser planete sjajno je otvorio meč. Argentinac je izgubio servis već u drugom gemu, vratio brejk par minuta kasnije ali u ostatku seta potpuno „nestao“ sa terena. Situacija na terenu „Mari Teran de Vajs“ stadiona u Buenos Airesa potpuno se „okrenula“ tokom dve naredne deonice.\nOdlučujući brejk za izjednačenje Monako je „dohvatio“ u osmom, dok je do vođstva stigao dva puta oduzevši servis rivalu u trećem setu. Međutim, češki teniser stabilizovao je servis i tokom dve naredne deonice napravio preokret i gostujućoj selekciji doneo izjednačenje. Drugog dana susreta, u dubl konkurenciji Berloku i Švanku „na crtu“ će izaći Minar i Rosul. Oceni\nNadal nastavlja da dominira


[13. novembar 2019] Filmovi Radničkog video kluba (ZSF) iz Zrenjanina - Kino klub BARUT1\n[13. novembar 2019] Filmovi Radničkog video kluba (ZSF) iz Zrenjanina\nUdruženje Zrenjaninski socijalni forum okuplja bivše radnike devastirane zrenjaninske industrije, intelektualce leve orijentacije, kao i prekarno radništvo iz Zrenjanina i okoline. Udruženje kroz različita polja delovanja promoviše ideje demokratskog socijalizma i solidarnosti. Pored redovnih sastanaka sa radništvom i zajednicom, važan aspekt njihovog rada je Radnički video klub koji čine Branislav Markuš i Robert Fai. Od prvog dokumentarca koji su snimili tokom radničkih protesta u fabrici u kojoj su radili, ovaj autorski dvojac do sada je snimio preko 15 filmova u kojima dokumentuju lokalnu i širu prošlost i sadašnjost. Bez prethodnog filmskog iskustva, njih dvojica filmu pristupaju kao političkom alatu, krećući se temama i teritorijama koje savršeno dobro poznaju.\nU Kino klubu Barut gledaćemo tri njihova filma:\n“Napuštena gnezda” je mozaični splet više sagovornika i različitih profesija koji su nam izneli svoja iskustva, mišljenja i odgovor na pitanje zašto naša zemlja (unatoč tvrdnjama političara da se iz dana u dan sve bolje živi) godišnje ostaje bez jednog osrednjeg grada i koji bi to uslovi zaustavili ekonomski egzodus stanovništva Srbije.\n“IPK Servo Mihalj” se osvrće na činjenicu da je Zrenjanin nekad bio jedan od najznačajnijih industrijskih centara u SFRJ, sa moćnom prehrambenom, ali i metalnom i tekstilnom industrijom. U procesima liberalne tranzicije fabrike su gotovo u potpunosti uništene, a nova preduzeća se ne osnivaju onom brzinom kako su to protagonisti tranzicije najavili. Danas se nameće stav da je socijalistički model privrednog razvoja bio neefikasan, iako je u socijalsitičkom periodu grad doživeo svoj najveći privredni i kulturni uspon.\n“Grad Heroja” je film o narodnom heroju Žarku Zrenjaninu i reakcija na aktuelne tendencije da se gradu promeni ime.\nsreda, 13. novembar 2019, u 19:30\n“Napuštena gnezda”, “IPK Servo Mihalj” i “Grad Heroja”\nFilm predstavlja: Galina Maksimović, predsednica Kino kluba Zrenjanin. Rođena u Zrenjaninu, studentkinja dramaturgije.


Bezbednost i zdravlje na radu | Sika d.o.o. Beograd\nSika Srbija > Održivost > Životna sredina i bezbednost > Bezbednost i zdravlje na radu\nUlaganje u bezbednost i zaštitu\nEmisije u vodu\nEmisija gasova u atmosferu\nFondacija Romuald Burkard\nTemeljan pristup bezbednošću i zdravlju na radu\nLjudi su najvažniji deo naše kompanije i njihova bezbednost, zdravlje i dobra volja predstavljaju osnovne činioce uspeha našeg poslovanja. Zakonom propisani standardi, posvećenost rukovodstva, angažovanost zaposlenih, analiza uslova i rizika na radnom mestu, identifikovanje i otklanjanje opasnosti, obuka i edukacija predstavljaju ključne komponente za program bezbednost i zdravlje na radu u kompaniji Sika.\nZakonom propisani standardi\nStandardi za bezbednost i zdravlje na radu kompanije Sika primenjuju se širom naše kompanije. Zahtevi propisani na svetskom nivou mogu se dopunjavati lokalnim standardima. Bezbednost i zdravlje zaposlenih predstavljaju suštinsku vrednost za našu kompaniju. Bezbedan rad nije samo program, već i način na koji se uspešno izvršavaju zadaci.\nNaša kompanija je upoznata sa činjenicom da bezbedno i zdravo radno okruženje zavisi od efikasnog upravljanja u cilju identifikovanja opasnosti i uspostavljanja i održavanja efikasne fizičke i administrativne zaštite. Kultura bezbednosti i zaštite na radu kompanije Sika predstavlja deo procesa procenjivanja kvaliteta rada rukovodstva.\nOd osoblja kompanije Sika očekuje se da bezbednost i zdravlje na radu transformiše u korporativnu vrednost. Određeni supervizori odgovorni su za obezbeđenje bezbednosti na radnom mestu i pravilne upotrebe mašina, opreme i sirovina.\nAnaliza uslova i rizika na radnom mestu\nOdgovornost naše kompanije podrazumeva upoznatost sa artiklima ili supstancama na radnom mestu koji mogu imati negativan uticaj na zdravlje i bezbednost zaposlenih. Procene rizika pomažu pri definisanju mera koje su potrebne za bezbednost ljudi. Ove procene se redovno organizuju i vrše od strane eksternih osiguravajućih kuća, korporativnih sektora i lokalnih timova.\nIdentifikovanje i otklanjanje opasnosti\nInspekcije su orijentisane kako na trenutno postojeće opasnosti na radnom mestu, tako i na opasnosti do kojih može doći usled promena, npr. nove opreme, procesa, materijala ili izmena u postojećim procedurama. Cilj istraživanja incidenata jeste identifikovanje i sprečavanje opasnosti. Svaka lokacija kompanije Sika pripremljena je za hitne medicinske intervencije ili probleme u vezi sa zdravljem.\nPraktična znanja iz oblasti bezbednosti na radu zahtevaju se od svih zaposlenih u kompaniji Sika. Rukovodioci moraju obezbediti da zaposleni budu upoznati sa materijalima i opremom koju koriste, poznatim opasnostima i, sa načinima na koje se date opasnosti otklanjaju, odnosno kontrolišu. Bezbednost i zdravlje na radu takođe su predmet obuka i predavanja na poslovnim ručkovima.