šeme za seminarski iz poslovne analize\nUploaded by Ozren Mihajlovic\nBOSNA I HERCEGOVINA REPUBLIKA SRPSKA UNIVERZITET U ISTOČNOM SARAJEVU FAKULTET POSLOVNE EKONOMIJE BIJELJINA\nPredmet: Teorija i analiza bilansa Tema: Analiza ocene kreditnog boniteta preduzeća ''Rudnik i Termoelektrana Ugljevik'' a.d. Ugljevik za period od 2007. do 2009. godine\nDoc. dr Vitomir Starčević\nBijeljina, 2010. godine\n1. Ugljevik Sažeti bilans uspeha preduzeća „Rudnik i Termoelektrana Ugljevik“ a.4.1.2. OCENA KREDITNOG BONITETA PREDUZEĆA PO TRADICIONALNOM POSTUPKU 1.1. Ugljevik 1. Koeficijent ubrzane likvidnosti 1.1.1. Opšta ( tekuća ) likvidnost 1. Likvidnost 1.3.5. ZAKLJUČAK 4.1.2.3.2. Ugljevik 1.1.2.1.1.1.2. Zaduženost 1.2.4.1. Finansijski položaj preduzeća „Rudnik i Termoelektrana Ugljevik“ a. Struktura prihoda i rashoda 1. Stopa pokrivenosti zaliha 1. Struktura imovine 1. Poslovni prihodi 1.2.1.1. Dugoročna finansijska ravnoteža 1.3.3.d.5.2. Prinosni položaj preduzeća „Rudnik i Termoelektrana Ugljevik“ a. Adekvatnost kapitala 1. Koeficijent trenutne likvidnosti 1.2.1. Rizik ostvarenja finansijskog rezultata 1. Rentabilnost 2. Finansijska ravnoteža 1.1.3.2.d. Prosečan broj dana naplate potraživanja 1. Profitabilnost preduzeća 1.1.1. Koeficijenti obrta 1.3.SADRŽAJ UVOD Sažeti bilans stanja preduzeća „Rudnik i Termoelektrana Ugljevik“ a.2.d. Solventnost 1.1.1. Imovinski položaj preduzeća „Rudnik i Termoelektrana Ugljevik“ a. Ugljevik 1.d.2.3. Poslovni rashodi 1. NOVIJE METODE ANALIZE OCENE KREDITNOG BONITETA PREDUZEĆA . LITERATURA .1.1.2.d. Struktura poslovnih prihoda i poslovnih rashoda 1.„Z-skore“ i „ZETA“ ANALIZA 3. Kratkoročna finansijska ravnoteža 1.3. Stanje i efikasnost imovine 1.3.1.2.3.3. Ugljevik 1.1.3.1.4.3.\nUdjeli društva sa ograničenom odgovornošću 3. Kratkoročna potraživanja 2. Kratkoročne obaveze 1. Ulozi 5. VANBILANSNA AKTIVA Đ. KAPITAL I OSNOVNI KAPITAL 1. oprema i investicione nekretnine III Dugoročni finansijski plasmani B. VANBILANSNA PASIVA Đ. POSLOVNA PASIVA D. GUBITAK IZNAD VISINE KAPITALA G. POSLOVNA AKTIVA D. DUGOROČNA REZERVISANJA V. plasmani i gotovina 1. Ugljevik .d. Zadružni udjeli 4. UKUPNA AKTIVA PASIVA A. Akcijski kapital 2. Pasivna vremenska razgraničenja G. stalna sredstva i sredstva obustavljenog poslovanja namenjena prodaji II. Gotovinski ekvivalenti i gotovina 4. Kratkoročni finansijski plasmani 3. Dugoročne obaveze II. UKUPNA PASIVA AOP Iznos 2009 2008 2007 001 002 008 021 031 032 039 040 046 055 059 061 062 063 064 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 114 117 122 125 132 133 142 159 161 162 163 . Aktivna vremenska razgraničenja V. postrojenja. OBAVEZE I. Državni kapital 6.Sažeti bilans stanja preduzeća ''Rudnik i Termoelektrana Ugljevik'' a. Kratkoročna potraživanja. STALNA IMOVINA I Nematerijalna ulaganja II Nekretnine. Ostali osnovni kapital II UPISANI NEUPLAĆENI KAPITAL III EMISIONA PREMIJA IV REZERVE V REVALORIZACIONE REZERVE VI NERASPOREĐENI DOBITAK VII GUBITAK DO VISINE KAPITALA B. TEKUĆA IMOVINA I Zalihe.u KM POZICIJA AKTIVA A.\nDOBITAK REDOVNE AKTIVNOSTI Đ. Prihodi od aktiviranja ili potrošnje robe I učinaka 4.1. Troškovi proizvodnih usluga 5. FINANSIJSKI PRIHODI I RASHODI I FINANSIJSKI PRIHODI II FINANSIJSKI RASHODI 1. naknada zarada i ostali lični rashodi 4. POSLOVNI RASHODI 1. Prihodi od prodaje robe 2.Sažeti bilans uspeha preduzeća ''Rudnik i Termoelektrana Ugljevik'' a. OSTALI PRIHODI I RASHODI I OSTALI PRIHODI II OSTALI RASHODI Ž. Troškovi poreza 8. DOBITAK I GUBITAK PRE OPOREZIVANJA I Dobitak pre oporezivanja POZICIJA 201 202 206 210 211 212 215 216 217 218 219 222 223 224 225 226 227 228 229 230 231 238 240 244 245 246 257 268 269 270 280 293 AOP Iznos . POSLOVNI PRIHODI I RASHODI I POSLOVNI PRIHODI 1. Povećanje vrednosti zaliha učinaka 5. Nabavna vrednost prodate robe 2. Troškovi zarada.2. Troškovi materijala 3. Troškovi amortizacije i rezervisanja 5.u KM Iznos POZICIJA AOP 2009 2008 2007 A. POSLOVNI GUBITAK G. GUBITAK PO OSNOVU OSTALIH PRIHODA I RASHODA I. Rashodi kamata D.Troškovi amortizacije 5.d. Ugljevik . Smanjenje vrednosti zaliha učinaka 6. Troškovi doprinosa B. Prihodi od prodaje učinaka 3. PRIHOD I RASHOD OD USKLAĐIVANJA VREDNOSTI IMOVINE I Prihodi od usklađivanja vrednosti imovine II Rashodi od usklađivanja vrednosti imovine J. Nematerijalni troškovi 7. Ostali poslovni prihodi II. DOBITAK PO OSNOVU OSTALIH PRIHODA I RASHODA Z. Troškovi rezervisanja 6. GUBITAK REDOVNE AKTIVNOSTI E. POSLOVNI DOBITAK V.\n2009 II Gubitak pre oporezivanja K.UKUPNI NETO REZULTAT U OBRAČUNSKOM PERIODU I Ukupni neto dobitak u obračunskom periodu II Ukupni neto gubitak u obračunskom periodu M. Neto gubitak tekuće godine LJ. UKUPNI PRIHODI N. TEKUĆI I ODLOŽENI POREZ NA DOBIT L. Neto dobitak tekuće godine 2. NETO DOBITAK I NETO GUBITAK PERIODA 1. UKUPNI RASHODI 294 295 298 299 2008 2007 317 318 325 326 1. OCENA KREDITNOG BONITETA PREDUZEĆA PO TRADICIONALNOM POSTUPKU .\nKratkoročne obaveze II. Dugoročna rezervisanja 12. ravnoteža (Veće od .109 15..) AOP 040 046 055 059 2009 2008 2007 142 fin. stalna sredstva i sredstva obustavljenog 032 poslovanja namenjena prodaji STOPA POKRIVENOSTI ZALIHA (15/16´ 100) REFERENTNA VREDNOST . Upisani neuplaćeni kapital 109 8. Kapital 11. Kratkoročni izvori finansiranja (5) KRATKOROČNA FIN.125.000 1.Stopa pokrivenosti zaliha (Veće od ..1. Finansijski položaj preduzeća ''Rudnik i Termoelektrana Ugljevik'' a.1. Stalna imovina 001 9..000 1. Neto obrtni kapital (13–14) 16..Kratkor.000 7. fin.000 1. Kratkoročni finansijski plasmani 3.. Zalihe.) 101 125 132 1. FINANSIJSKA RAVNOTEŽA FINANSIJSKA RAVNOTEŽA u KM POZICIJA 1. 1. Zalihe. Gotovina i gotovinski ekvivalenti 4. stalna sredstva i sredstva obustavljenog 032 poslovanja namenjena prodaji III. Trajni i dugoročni kapital 101.2. Aktivna vremenska razgraničenja I. Kratkoročno vezana sredstva (1 do 4) 5.) 13.132 14.00% 1. TRAJNI I DUGOROČNI KAPITAL (10 do 12) DUGOROČNA FINANSIJSKA RAVNOTEŽA (III/IV) REFERENTNA VREDNOST .Dugor.00% 100. ravnoteža (Manje od .1. Dugoročne obaveze IV. Likvidnost LIKVIDNOST u KM .d. Kratkoročna potraživanja 2.00% 100.000 100. Stalna imovina i upisani neuplaćeni kapital 001. DUGOROČNO VEZANA IMOVINA (7 do 9) 10.1.. RAVNOTEŽA (I/II) REFERENTNA VREDNOST . Ugljevik 1.000 1.1.\n132 2009 2008 2007 1. Poslovna aktiva 2..000 1.1.000 1.) / Tekuća AOP 2009 2008 2007 031/142 2..000 1.000 1..000 Redukovana likvidnost gotovina + kratkoročna potraživanja / (055+040)/142 kratkoročne obaveze REFERENTNA VREDNOST – Redukovana likvidnost (Veće od …) Trenutna likvidnost gotovina / 055/142 kratkoročne obaveze REFERENTNA VREDNOST – Trenutna likvidnost Prosečan broj dana naplate potraživanja Potraživanja x 365 / Prihodi od prodaje 1.4.000 1.PDobavljači J A odnosno 365 O Z I C I × 181 Tekuća likvidnost: Tekuća imovina Kratkoročne obaveze REFERENTNA VREDNOST likvidnost (Veće od .000 1. Solventnost SOLVENTNOST u KM POZICIJA 1.000 1.1. Zaduženost ADEKVATNOST KAPITALA u KM .3.) AOP 062 125.000 (033*365)/ (202+206) 1.000 2.000 1. Dugovi KOEFICIJENT SOLVENTNOSTI (1/2) REFERENTNA VREDNOST Koeficijent solventnosti (Veće od ..000 2.\nd.132 PASIVA (1 + 2) REFERENTNA VREDNOST Kapital/Dugovi: Kapital: 50% Dugovi: 50% - 1.1. Udeli društva sa ograničenom odgovornošću 4. 1.ukupno 3. Adekvatnost kapitala STRUKTURA KAPITALA u KM POZICIJA 1. Dugovi 125. Ostali osnovni kapital I. Ulozi 6. Državni kapital 7. Kapital 101 2. REZERVE IV. Ugljevik Struktura imovine 2009 2008 2007 .1. OSNOVNI I OSTALI KAPITAL (1 do 7) II. NERASPOREĐENI DOBITAK VI.POZICIJA AOP 2009 Iznos % 2008 Iznos % 2007 Iznos % 1. REVALORIZACIONE REZERVE V. EMISIONA PREMIJA III. Zadružni udeli 5. Akcijski kapital Akcijski kapital .5. GUBITAK DO VISINE KAPITALA UKUPNI KAPITAL (I do VII) AOP 103 104 105 106 107 108 110 111 114 117 122 2009 Iznos % 2008 Iznos % 2007 Iznos % 1.1.1. BILANS STANJA u KM POZICIJA Imovinski položaj preduzeća ''Rudnik i Termoelektrana Ugljevik'' a.\nSTALNA IMOVINA I Nematerijalna ulaganja II Nekretnine.1. Zadružni udjeli 4. Pasivna vremenska razgraničenja G. VANBILANSNA AKTIVA Đ. Državni kapital 6. Ulozi 5. TEKUĆA IMOVINA I Zalihe. Kratkoročne obaveze 1. KAPITAL I OSNOVNI KAPITAL 1. Ostali osnovni kapital II UPISANI NEUPLAĆENI KAPITAL III EMISIONA PREMIJA IV REZERVE V REVALORIZACIONE REZERVE VI NERASPOREĐENI DOBITAK VII GUBITAK DO VISINE KAPITALA B.2. Kratkoročni finansijski plasmani 3. POSLOVNA AKTIVA D. plasmani i gotovina 1. VANBILANSNA PASIVA Đ. Aktivna vremenska razgraničenja V. Gotovinski ekvivalenti i gotovina 4. GUBITAK IZNAD VISINE KAPITALA G. Udjeli društva sa ograničenom odgovornošću 3. Kratkoročna potraživanja. Kratkoročna potraživanja 2. Stanje i efikasnost imovine EFIKASNOST IMOVINE u KM POZICIJA 1. Dugoročne obaveze II.Iznos AKTIVA % Iznos % Iznos % A. POSLOVNA PASIVA D. OBAVEZE I. Ukupan prihod AOP 325 2009 2008 2007 . DUGOROČNA REZERVISANJA V. UKUPNA AKTIVA PASIVA A. postrojenja. UKUPNA PASIVA 1. stalna sredstva i sredstva obustavljenog poslovanja namenjena prodaji II. Akcijski kapital 2. oprema i investicione nekretnine III Dugoročni finansijski plasmani B.\n2.3. EFIKASNOST IMOVINE (1/2) REFERENTNA VREDNOST Efikasnost imovine (Veće od . Koeficijent obrta potraživanja (1/4) 7b. Prosečna obrtna imovina 3. Koeficijent obrta obrtne imovine (1/2) 5b. Koeficijent obrta IMOVINSKI POLOŽAJ u KM POZICIJA 1.206 031/2 032/2 040/2 2009 2008 2007 1..2.000 0. Dani vezivanja zaliha 7a. Prinosni položaj preduzeća „Rudnik i Termoelektrana Ugljevik“ a.000 1. Dani vezivanja obrtne imovine 6a.d.000 0. Struktura poslovnih prihoda i poslovnih rashoda POSLOVNI PRIHODI I RASHODI u KM POZICIJA 2009 2008 2007 . Ugljevik 1.) 062/2 - 0. Prosečna potraživanja 5a..3.2.1. Dani vezivanja potraživanja AOP 202. Prosečna poslovna imovina 3. Prosečne zalihe 4. Koeficijent obrta zaliha (1/3) 6b. Prihodi od prodaje 2.\n2.00% 0. RELATIVNA RAZLIKA POSL. Poslovni prihodi 2. Troškovi doprinosa II..00% 0.000 0. aktivnosti (Veće od .. Poslovni rashodi (1 do 8) III.) IV. ODNOS POSL. Troškovi materijala 3. Smanjenje vrednosti zaliha učinaka 6.) V.000 0. Ostali prihodi AOP 201 231 246 2009 Iznos % 2008 Iznos % 2007 Iznos % .00% 100.) % Iznos % Iznos % 0.000 100. prihoda i rashoda (Veće od .Iznos Struktura poslovnih prihoda: 1. naknada zarada i ostali lični rashodi 4.Rezul. Povećanje vrednosti zaliha učinaka 5... Ostali poslovni prihodi I. Troškovi poreza 8. Nematerijalni troškovi 7.Relativna razlika posl. Finansijski prihodi 3. Prihodi od prodaje učinaka 3. PRIHODA I RASHODA (I / II) REFERENTNA VREDNOST ..1.00% 100. PRIHODA I RASHODA ((I/II)-100%) REFERENTNA VREDNOST . Nabavna vrednost prodate robe 2. prihoda i rashoda (Veće od .II) REFERENTNA VREDNOST . Troškovi amortizacije I rezervisanja 6. posl. Poslovni prihodi (1 do 6) Struktura poslovnih rashoda: 1.Troškovi zarada. Troškovi proizvodnih usluga 5. REZULTAT POSLOVNIH AKTIVNOSTI (I .Odnos posl..00% 0. Prihodi od prodaje robe 2.00% 1. Struktura prihoda i rashoda BILANS USPEHA u KM POZICIJA 1. Prihodi od aktiviranja ili potrošnje robe I učinaka 4.\nKoef.000 0.3. profitabilnosti (Veće od . Poslovni prihodi 2.. Ostali rashodi III RASHODI REDOVNIH AKTIVNOSTI (6+7+8) 9.3. Profitabilnost preduzeća BILANS USPEHA u KM POZICIJA AOP Iznos 2009 2008 2007 1.) 0.3. Ukupni neto dobitak (gubitak) u obračunskom 317. Rashodi revalorizacije i priznavanja imparitetnih gubitaka IV UKUPNI RASHODI (III+7+8) 216 238 257 268 270 1.4.2) 4. Rizik ostvarenja finansijskog rezultata RIZIK OSTVARENJA FINANSIJSKOG REZULTATA u KM POZICIJA 2009 1. Varijabilni rashodi 3. Ukupan prihod 325 KOEFICIJENT PROFITABILNOSTI PREDUZEĆA (3/4) REFERENTNA VREDNOST . Tekući I odloženi porez na dobit 295 3.294 2. Marža pokrića (1 . Vanredni prihodi 267 5.318 periodu 4.000 1. Finansijski rashodi 8. Poslovni rashodi 7..000 0. Revalorizacioni prihodi 269 II UKUPNI PRIHODI (I+4+5) 6. Dobitak/(Gubitak) pre oporezivanja 293.I PRIHODI REDOVNIH AKTIVNOSTI (1+2+3) 4. Fiksni i pretežno fiksni rashodi 2008 2007 . Vanredni rashodi 10.\nRentabilnost . Poslovni rezultat (3 .) 9.3.5. Ukupnog (8. FAKTORI RIZIKA : 8. Stopa elastičnosti ostvarenja neutralnog dobitka redovne aktivnosti ((1–12)/1)´100 1.5) 8. Potreban prihod za ostvarenje neutralnog dobitka redovne aktivnosti (4+5)/9 13. Poslovnog (3/6) 8. Potreban poslovni prihod za ostvarenje neutralnog poslovnog dobitka (4/9) 11. Bruto finansijski rezultat (6 . Koeficijent marže pokrića (3/1) 10.1.4) 7.1.2. Stopa elastičnosti ostvarenja neutralnog poslovnog dobitka ((1–10)/1)´100 12. Rashodi kamata 6. * 8.2.3.5. Finansijskog (6/7) 8.\n00% 0.) 9..00% 0.RENTABILNOST u KM POZICIJA 1.00% 0.00% 0.00% 0. Prosečan investirani kapital 7. Rentabilnost sopstvenog kapitala (1/4)× 100 REFERENTNA VREDNOST ..Rentabilnost ukupnog kapitala (Veće od .) 8.00% 0.. Prosečan ukupan kapital 6.) AOP 298 240 102/2 101/2 (102+114)/2 2009 2008 2007 0.„Z-skore“ i „ZETA“ ANALIZA . NOVIJE METODE ANALIZE OCENE KREDITNOG BONITETA PREDUZEĆA .00% 0.Rentabilnost investiranog kapitala (Veće od . Rashodi kamata 3..00% 2. Prosečan sopstveni kapital 5.00% 0. NETO PRINOS NA UKUPAN KAPITAL (1+2) 4. Neto dobitak / (gubitak) 2. Rentabilnost investiranog kapitala (3/6)x100 REFERENTNA VREDNOST .. Rentabilnost ukupnog kapitala (1/5)× 100 REFERENTNA VREDNOST .Rentabilnost sopstvenog kapitala (Veće od ..\n6.014Х2 + 0.033Х3 + 0. Бруто добит Укупна актива Х3 (5/6) 7.2Х1+ 1.4Х2 + 3. 4. Нето добит Укупна актива Х2 (3/4) 5. 1. 2.0Х5 З= 0.012Х1 + 0.999Х5 . Приходи од продаје Укупна актива Х5 (9/10) '' З '' ЗЕТА З= 1.006Х4 + + 0. 10.3Х3 + 0. Тржишна вриједност капитала Укупне обавезе Х4 (7/8) 9. 8. ОПИС Капитал Укупна актива Х1 (1/2) 2009 2008 2007 3.бр.6Х4 + 1.Р.


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 30.Maj.2020, 15:14\n"Želim da čestitam 31. šampionsku titulu svim igračima, članovima sadašnjeg kao i članovima bivšeg stručnog štaba, svim zaposlenima, članovima rukovodstva, naravno i našim navijačima širom sveta. Ovo je četvrta titula u poslednjih pet godina i potvrda dobrog rada u Crvenoj zvezdi. Nastavljamo dominaciju i verujem da će tako biti i u godinama koje su pred nama. Znamo...


Dnevni horoskop za 16. maj 2017. - Mali horoskop\nI jaka žena želi još jačeg čoveka pored sebe. Ne da joj ograniči slobodu, nego da pored njega može da bude slaba.


prva reg. : 10/04 100000 km 75 kW / 102 KS 4.450 €\nAudi A3 1.6 Sportback KLIMA, CD, ALU, ZV (crna) interni broj:29\nprva reg. : 07/12 120000 km 75 kW / 102 KS 7.650 €\nklima-automatika/klimatronik, klima-uređaj, senzor za kišu, CD, radio, regulator brzinomera, električni podizač stakla (4-struki), srednji naslon za ruku, električno podešavanje ogledala, automatsko zaslanjanje ogledala, vazdušni jastuk za vozača, vazdušni jastuk za suvozača, vazdušni jastuk sa strane (napred), vazdušni jastuci za glavu, centralno zaključavanje (sa daljinskim upravljačem), elektronska blokada kretanja, naplaci od lakog metala/specijalni model, elektronski stabilizacioni program (ESP), kontrola trakcije, anti-blok-sistem (ABS), regulacija protiv klizavanja (ASR), servo-upravljanje, volan od kože, prikazivanje spoljašnje temperature ... više informacija\nprva reg. : 03/04 114000 km 130 kW / 177 KS 7.850 €\nBMW 318i "Händler oder EXPORT" KLIMA,SCHECKHEFT,AHK (bela) interni broj:9\nprva reg. : 05/10 127000 km 105 kW / 143 KS 5.700 €\nklima-automatika/klimatronik, klima-uređaj, kompjuter u vozilu, CD, radio, električni podizač stakla (4-struki), električni podizač stakla, srednji naslon za ruku, grejanje ogledala, električno podešavanje ogledala, vazdušni jastuk za vozača, vazdušni jastuk za suvozača, vazdušni jastuk sa strane (napred), vazdušni jastuci za glavu, centralno zaključavanje (sa daljinskim upravljačem), elektronska blokada kretanja, naplaci od lakog metala/specijalni model, spoj za prikolicu, elektronski stabilizacioni program (ESP), kontrola trakcije, anti-blok-sistem (ABS), regulacija protiv klizavanja (ASR), servo-upravljanje, far za maglu, volan od kože, prikazivanje spoljašnje temperature, nasloni za glavu (napred), nasloni za glavu (pozadi), stakla u boji ... više informacija\nBMW 550i xDrive "Xenon" Scheckheft,Rückfahrk. (bela) interni broj:37\nprva reg. : 05/12 75000 km 300 kW / 408 KS 14.250 €\nklima-automatika/klimatronik, klima-uređaj (napred i pozadi), ksenon, presvlaka sedišta: koža, navigacioni sistem, kompjuter u vozilu, multifunkcionalni volan, Parktronic sistem za parkiranje (PTS), senzor za kišu, CD, radio, regulator brzinomera, funkcija memorije, električni podizač stakla (4-struki), krov-šiber, elektronsko podešavanje prednjih sedišta, elektronsko podešavanje sedišta vozača, srednji naslon za ruku, grejanje sedišta napred, grejanje ogledala, električno podešavanje ogledala, automatsko zaslanjanje ogledala, vazdušni jastuk za vozača, vazdušni jastuk za suvozača, vazdušni jastuk sa strane (napred), vazdušni jastuci za glavu, alarm-uređaj, centralno zaključavanje (sa daljinskim upravljačem), naplaci od lakog metala/specijalni model, elektronski stabilizacioni program (ESP), anti-blok-sistem (ABS), na sve točkove, servo-upravljanje, far za maglu, volan od kože, prikazivanje spoljašnje temperature, uređaj za pranje fara, nasloni za glavu (napred) ... više informacija\nprva reg. : 06/07 119000 km 103 kW / 140 KS 4.650 €\nprva reg. : 04/11 55000 km 77 kW / 105 KS 7.450 €\nprva reg. : 10/10 92000 km 79 kW / 107 KS 7.150 €\nHonda Civic 1.4 Sport Klima, CD, Scheckheft,PDC (siva) interni broj:24\nprva reg. : 06/08 108000 km 61 kW / 83 KS 5.250 €\nklima-automatika/klimatronik, klima-uređaj, kompjuter u vozilu, Parktronic sistem za parkiranje (PTS), senzor za kišu, CD, radio, električni podizač stakla (4-struki), električni podizač stakla, srednji naslon za ruku, grejanje ogledala, električno podešavanje ogledala, vazdušni jastuk za vozača, vazdušni jastuk za suvozača, vazdušni jastuk sa strane (napred), vazdušni jastuci za glavu, alarm-uređaj, centralno zaključavanje (sa daljinskim upravljačem), elektronska blokada kretanja, naplaci od lakog metala/specijalni model, elektronski stabilizacioni program (ESP), kontrola trakcije, anti-blok-sistem (ABS), regulacija protiv klizavanja (ASR), servo-upravljanje, spojler, far za maglu, volan od kože, prikazivanje spoljašnje temperature, nasloni za glavu (napred), nasloni za glavu (pozadi), stakla u boji ... više informacija\nprva reg. : 10/08 78000 km 110 kW / 150 KS 8.150 €\nprva reg. : 06/03 137000 km 110 kW / 150 KS 4.250 €\nHyundai ix35 1.6 5 Star Edition 2WD Klima, CD, ZV,Scheckheft (srebrna) interni broj:23\nprva reg. : 05/13 170000 km 99 kW / 135 KS 8.850 €\nklima-automatika/klimatronik, klima-uređaj, kompjuter u vozilu, multifunkcionalni volan, Parktronic sistem za parkiranje (PTS), CD, radio, električni podizač stakla (4-struki), električni podizač stakla, srednji naslon za ruku, grejanje sedišta napred, grejanje ogledala, električno podešavanje ogledala, vazdušni jastuk za vozača, vazdušni jastuk za suvozača, vazdušni jastuk sa strane (napred), vazdušni jastuci za glavu, alarm-uređaj, centralno zaključavanje (sa daljinskim upravljačem), naplaci od lakog metala/specijalni model, elektronski stabilizacioni program (ESP), kontrola trakcije, anti-blok-sistem (ABS), regulacija protiv klizavanja (ASR), servo-upravljanje, far za maglu, ograđeni krov, volan od kože, prikazivanje spoljašnje temperature, nasloni za glavu (napred), nasloni za glavu (pozadi), stakla u boji ... više informacija\nprva reg. : 04/11 100000 km 99 kW / 135 KS 9.150 €\nprva reg. : 03/12 54000 km 99 kW / 135 KS 11.999 €\nprva reg. : 06/09 105000 km 104 kW / 141 KS 6.950 €\nMercedes-Benz B 150 BlueEFFICIENCY "KLIMA,SHZ,SCHECKHEFT (siva) interni broj:26\nprva reg. : 06/09 88000 km 70 kW / 95 KS 7.450 €\nklima-uređaj, navigacioni sistem, kompjuter u vozilu, multifunkcionalni volan, Parktronic sistem za parkiranje (PTS), CD, radio, regulator brzinomera, električni podizač prozora (2-struki), električni podizač stakla, naborani krov, srednji naslon za ruku, grejanje sedišta napred, grejanje ogledala, električno podešavanje ogledala, vazdušni jastuk za vozača, vazdušni jastuk za suvozača, vazdušni jastuk sa strane (napred), alarm-uređaj, centralno zaključavanje (sa daljinskim upravljačem), elektronska blokada kretanja, naplaci od lakog metala/specijalni model, elektronski stabilizacioni program (ESP), kontrola trakcije, regulacija protiv klizavanja (ASR), servo-upravljanje, far za maglu, volan od kože, prikazivanje spoljašnje temperature, nasloni za glavu (napred), nasloni za glavu (pozadi) ... više informacija\nprva reg. : 07/09 183000 km 70 kW / 95 KS 5.450 €\nNissan Qashqai 1.6 "ALLWETTERREIFEN" Klima.CD, (crna) interni broj:73\nprva reg. : 09/10 119000 km 84 kW / 114 KS 7.450 €\nklima-uređaj, kompjuter u vozilu, radio, regulator brzinomera, električni podizač stakla (4-struki), električni podizač stakla, srednji naslon za ruku, grejanje ogledala, električno podešavanje ogledala, vazdušni jastuk za vozača, vazdušni jastuk za suvozača, vazdušni jastuk sa strane (napred), vazdušni jastuci za glavu, centralno zaključavanje (sa daljinskim upravljačem), elektronska blokada kretanja, elektronski stabilizacioni program (ESP), kontrola trakcije, anti-blok-sistem (ABS), regulacija protiv klizavanja (ASR), servo-upravljanje, prikazivanje spoljašnje temperature, nasloni za glavu (napred), nasloni za glavu (pozadi), stakla u boji ... više informacija\nprva reg. : 04/11 104000 km 104 kW / 141 KS 9.500 €\nproizvođač: sve Audi BMW Citroen Dacia Honda Hyundai Kia Mercedes-Benz Nissan Opel Seat Skoda Toyota Volkswagen


Zvezde granda 2021-2022 | ZVEZDE GRANDA 2022 UZIVO | Grand online | Cela emisija | TV Prva - Part 8\nCategory: Zvezde granda 2021-2022\nJovana Seležan – Poželela i Afrika (18. 12.) – četrnaesta emisija\nJovana Seležan - Poželela i Afrika (18. 12.) - četrnaesta emisija - Vidi se jedna opuštenost i da se na sceni oseča baš konforno i da uživa. Lep program, ali mislim da te je nesigurnost koštala baš - zaključila je ...\nSlavica Trubarac (18. 12.) – četrnaesta emisija\nSlavica Trubarac (18. 12.) - četrnaesta emisija Slavica Trubarac iz Bekutinog tima već posle prvih taktova oduševila je članove žirija. Žiri se malo šalio ali su svi bili saglasni da je Slavica pravi paket i da ...\nLejla Milkunić – Javi se oteraj tugu i Ostavi mi drugove (18. 12.) – četrnaesta emisija\nLejla Milkunić - Javi se oteraj tugu i Ostavi mi drugove (18. 12.) - četrnaesta emisija Tokom izvođenja druge pesme glasovi podrške usledili su od Viki Miljković, Đorđa Davida i Ane Bekute, a potom se glasom produk...\nAleksandar Damnjanović – Sve moje zore i Neka me do zore (18. 12.) – četrnaesta emisija\nAleksandar Damnjanović - Sve moje zore i Neka me do zore (18. 12.) - četrnaesta emisija Ceca Ražnatović bila je izuzetno ponosna i srećna te istrčala na scenu da ga zagrli i poljubi, pa je Popović dao komentar kako...\nAnđela Petrušić – Neka te boli i Lutka za bal (18. 12.) – četrnaesta emisija\nAnđela Petrušić - Neka te boli i Lutka za bal (18. 12.) - četrnaesta emisija Anđela se nakon nastupa rasplakala te joj je mentorka Marija Šerifović odmah prišla. - Nemoj da plačeš i ti ko Boga te molim- nasmejal...\nValeri Dimovska – Vukovi i Slobodno me rani (18. 12.) – četrnaesta emisija\nValeri Dimovska - Vukovi i Slobodno me rani (18. 12.) - četrnaesta emisija Naizgled jedan lep nastup, oko kog se nije digla prevelika prašina, ipak je na kraju rezultirao svađom. - Ja sam teška srca dao glas ali...\nJanko Jankov Jani – Kasno će biti kasnije i Majko (18. 12.) – četrnaesta emisija\nJanko Jankov Jani - Kasno će biti kasnije i Majko (18. 12.) - četrnaesta emisija Iako je takmičar dobio svih šest glasova stručnog žirija u takmičenju, Saša Popović objasnio je da je njegov nastup večeras bio nereg...\nNikolina Perković – Četiri stađuna i U meni jesen je (18. 12.) – četrnaesta emisija\nNikolina Perković - Četiri stađuna i U meni jesen je (18. 12.) - četrnaesta emisija Pošto Saša Popović provodi dosta vremena u Opatiji, gde poseduje nekretninu, Cecu je zanimalo da li zna šta su stađuni. - Ne z...\nEdis Agić – Hotel i Pratim se (18. 12.) – četrnaesta emisija\n369 Views0 Comments3 Likes\nEdis Agić - Hotel i Pratim se (18. 12.) - četrnaesta emisija - Ja obožavam ovakvo pevanje, uživala sam - izjavila je oduševljeno Ceca, ali je Popoviću zasmetalo što nije odmah nakon prve pesme glasala, budući da se...\nUroš Kosić – Gde ću sad moja ružo i Imam samo jednu želju (18. 12.) – četrnaesta emisija\nUroš Kosić - Gde ću sad moja ružo i Imam samo jednu želju (18. 12.) - četrnaesta emisija - Mislim da su četiri glasa za ovog kandidata i više nego dovoljna - rekla je Marija i zaključila da repertoar pesama takođe ...


19. Feb 2022 2508\nNa današnji dan, 19. februar, prije godinu dana, preminuo je najpopularniji novosadski i jugoslovenski kantautor i pjesnik Đorđe Balašević.\nGrađani su se danima opraštali od kantautora koji je svojom muzikom obilježio živote generacija ljudi na ovim prostorima.\nO njegovoj smrti i višednevnoj javnoj žalosti izvještavali su i svetski mediji. Balašević je rođen 1953. godine u Novom Sadu i svoj život je proveo u ulici Jovana Cvijića. Nakon što je napustio gimnaziju, 1977. godine započeo je muzičku karijeru sa grupom Žetva, sa kojom snima "U razdeljak te ljubim", koja odmah postaje hit.\nGodinu dana kasnije osniva grupu Rani mraz sa kojom će snimiti tri albuma. Ipak, prije albuma doći će generacijska pjesma - "Računajte na nas", kao i "Prva ljubav". Sa Ranim mrazom snima albume "Mojoj mami, umesto maturske slike u izlogu", "Odlazi cirkus" i "Panonski mornar", na kojima su otpjevani evergreen-ovi kao što su "Neki novi klinci", "Priča o Vasi Ladačkom", "Život je more", "Pa dobro gde si ti", "Odlazi cirkus", "Panonski mornar", "Lagana stvar" i druge.\nPotom dolaze osamdesete kada Balašević odlučuje da nastupa samostalno, uz saradnike na bini i u studiju koji će ga pratiti na turnejama, a koji će kasnije nositi razna imena. Osamdesete su, vjerovatno, bile period i najvećeg kreativnog zamaha, kada snima čak šest albuma, oprobavajući se u različitim muzičkim žanrovima.\nVeć prvi samostalni album "Pub" donio je pjesme kao što su "Boža zvani Pub", "Za treću smenu", "Za sve je kriv Toma Sojer", "Lepa protina kći", a hitovi se nastavljaju na albumima "Celovečernji the kid", "003", "Bezdan", "Panta rei...", "Tri posleratna druga". U tom periodu otpevane su pesme poput "Svirajte mi 'Jesen stiže dunjo moja'", "Nikad kao Bane", "Neko to od gore vidi sve", "Noć kad sam preplivao Dunav", "Olivera", "Slovenska", "Ne lomite mi bagrenje", "Ne volim januar", "Jednom...", "Devojka sa 'čardaš' nogama", "D-moll" i brojne druge.\nDevedesetih godina, u "užoj Jugoslaviji", Balašević zbog političkih stavova biva zabranjivan na radijskim stanicama i televizijama, ali ostaje muzička zvijezda. Na svojim koncertima otvoreno je govorio protiv ratnih dejstava JNA, kao i protiv Slobodana Miloševića. Uz ljubavne pjesme piše i one angažovane, pa se na albumima "Marim ja", "Jedan od onih života", "Naposletku", nalaze pjesme poput "Ringišpil", "Nevernik", "Olelole", "Ja, luzer?", "Krivi smo mi", "Portret mog života", "Čovek sa mesecom u očima", "Namćor", "Dođoška", "Sin jedinac"... Od devedesetih i "Gede Gluperde" Balašević se oprostio albumom "Devedesete" objavljenom 2000. godine, kada saundtrek nekih novih vjetrova postaje pjesma "Živeti slobodno", ali pjesnik iz Jovana Cvijića se okreće i baladama "Nedostaje mi naša ljubav", "Kao talas", a tu su i "Stih na asfaltu".\n- U nama još ima stare slave, drži se stari grade. Ima u tebi još uvek mirisa one stare varoši kojoj su svi zavideli, u kojoj su se svi osećali pomalo neprijatno koliko je bila bolja od drugih gradova. Dobro jutro Novi Sade, imamo mi još uvek fore da se vratimo na puteve stare slave - govorio je tih dana Balašević na Radiju 021. Slijedi album "Dnevnik starog momka" u kojem pjesme nose ženska imena, a zajedno daju "Olja je najbolja".\nPjesme s tog albuma poznatije su kao "Princezo, javi se", "Korzo", "Još jedan dan bez nje", "Na Bogojavljensku noć". Posljednji album objavljuje 2004. pod nazivom "Rani mraz", a na njemu se zabilježene pjesme kao što su "Aco-Braco", "Čivutski vrt", Ja Vas, kanda, znam?", "Tvoj neko" i druge. Balašević je tu zastao sa albumima, napravivši višegodišnji pauzu sa objavljivanjem novih pjesama, a onda je "grunulo ko grom" i poznati kantuatur se vratio sa pjesmom "Osmeh se vratio u grad".\nU godinama nakon toga Balašević će u nekoliko navrata objaviti pjesme koje će zabilježiti milionske preglede, poput "Unikatna", "Duet", "Mala vidra". U situaciji kao iz devedesetih našao se još jednom 2017. godine, kada je objavio svoju posljednju društveno angažovanu pesmu "Dno dna". Ova pesma bila je puštana tek na nekoliko radijskih stanica u Srbiji.\nOsim pesama, Panonski mornar, imao je i drugačije načine izražavanja. Objavio je romane "Tri posleratna druga", "Jedan od onih života", potom "Kalendar mog detinjstva" i "Rani mraz", koji je opisan kao "scenario za dugometražnu igranu baladu", a jedno vrijeme je pisao i novinske kolumne. Upravo se i Balaševićeva rediteljska avantura završila filmom "Rani mraz". Prije toga, ovaj kantautor ostvario je uloge i na televiziji, pa je glumio u serijama "Vojnici", "Pop Ćira i pop Spira", "Specijalna redakcija". Dobitnik je brojnih priznanja, a ostaje zapisano i to da je Balašević prvi dobitnik Februarske nagrade Grada Novog Sada.\nRusija ukrajina bih milorad dodik Srbija banja luka


Nedelja slobodnog pristupa obrazovanju u Univerzitetskoj blblioteci „Svetozar Marković“ – MAMIN SVET\nHome Kuda s decom\tNedelja slobodnog pristupa obrazovanju u Univerzitetskoj blblioteci „Svetozar Marković“\nby Angelina Radulović 10. marta 2014. 0 comment\nU okviru međunarodne Nedelje slobodnog pristupa obrazovanju od 10 do 15. marta, Univerzitetska biblioteka „Svetozar Marković“ pripremila je bogat program za građane Beograda.\nU utorak, 11. marta, u Edukacionom centru Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“, od 10 do 15 časova, na svaki sat će se održavati besplatna obuka građana za slobodan pristup obrazovanju putem interneta. Biće predstavljeni akademski sadržaji prestižnih svetskih univerziteta kojima se može besplatno pristupati, od snimaka predavanja pa do celih kurseva i mogućnosti dobijanja sertifikata uglednih institucija.\nU sredu, 12. marta u 18 časova, u sali na spratu Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“ biće premijerno predstavljeno predavanje profesora Donalda Kejgana „Uvod u istoriju antičke Grčke“ sa titlovima na srpskom jeziku. Skup će otvoriti prof. dr Aleksandar Jerkov, upravnik Biblioteke, kao i predstavnici Univerziteta u Beogradu, Ambasade SAD i Međunarodnog akademskog centra.\nU četvrtak, 13. marta u 19 časova, u Rimskoj dvorani Biblioteke grada Beograda, Adam Sofronijević, rukovodilac Odeljenja za razvoj i održavanje sistema, digitalizaciju fonda i kulturnu delatnost Univerzitetske biblioteke, predstaviće koncepte slobodnog pristupa obrazovanju, slobodnih akademskih sadržaja i masovnih otvorenih onlajn kurseva i uputiće sve zainteresovane na mesta na internetu na kojima mogu doći do besplatnog obrazovanja najvišeg kvaliteta koje nude prestižni svetski univerziteti. Nakon toga biće predstavljeno predavanje profesora Donalda Kejgana „Uvod u istoriju antičke Grčke“ sa titlovima na srpskom jeziku.\nU petak, 14. marta u 12 časova, u sali ogranka Biblioteke Milutin Bojić u Borči, razgovaraće se sa građanima povodom mogućnosti koje pruža slobodan pristup obrazovanju i predstaviće se predavanje profesora Donalda Kejgana „Uvod u istoriju antičke Grčke“ sa titlovima na srpskom jeziku.\nU subotu, 15. marta od 11 časova, u sali za sednice Filološkog fakulteta, biće predstavljene mogućnosti slobodnog pristupa obrazovanju doktorandima fakulteta i prikazaće se predavanje profesora Donalda Kejgana „Uvod u istoriju antičke Grčke“ sa titlovima na srpskom jeziku.\nO projektu: predavanje profesora Kejgana je deo kursa Uvod u istoriju antičke Grčke Univerziteta Jejl, SAD, koji je slobodno dostupan putem interneta. Univerzitetska biblioteka „Svetozar Marković“, u saradnji sa Međunarodnim akademskim centrom i Klubom volontera Univerzitetske biblioteke, prevela je na srpski jezik 24 predavanja ovog kursa kako bi svim građanima Srbije omogućila efektivan pristup sadržajima nezavisno od poznavanja engleskog jezika.\nZahvaljujući saradnji Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“ i partnerskih institucija, građani će imati priliku da čuju jednog od najcenjenijih istoričara današnjice profesora Donalda Kejgana, čije predavanje govori o drevnim izvorima zapadne civilizacije poteklim iz antičke Grčke i potrebi da se njihovim proučavanjem bolje razume današnjica i uoče mogućnosti da se ona popravi.\nNedelja slobodnog pristupa obrazovanju u Univerzitetskoj blblioteci „Svetozar Marković“ was last modified: 23 januara, 2018 by Angelina Radulović\nGde za vikend sa decom – Noć...\n15. novembra 2014.\nAudicija za dečiji hor „Raspevane zvezdice“\nKuda s decom 4.14, Dino park, Dečiji...


► Palestinci u pojasu Gaze slavili, Izraelci na jugu protestovali zbog prekida\n13.11.2018 | 16:18h ► 22:36h Jerusalim\nStanovnici Gaze smatraju prekid vatre pobedom Hamasa, koji vlada tom teritorijom i da je Izrael pokleknuo zbog baražne raketne vatre.\nStotine pristalica Hamasa izašlo je na ulice slaveći vojno krilo te islamske ekstremističke organizacije preneo je Asošiejted pres.\nPalestinski mediji su izvestili da se spontano slavilo u Kan Junisu, Gaza Sitiju, Džabaliji i Rafi i da su nošene i palestinske i zastave Hamasa.\nU izraelskom gradu Sderotu koji je bio meta raketa i minobacačkih projektila iz Gaze desetine demonstranata je palilo automobilske gume, zaustavljajući saobraćaj, uzvikujući "sramota" i "Bibi idi kući" koristeći nadimak izraelskog premijera Benjamina Netanjahua zbog onoga što smatra predajom pred nasiljem ekstremista.\nPalestinske frakcije uključujući Hamas su večeras proglasile da su prihvatile prekid vatre, a Izrael nije ništa komentarisao.\nPrekid vatre proglašen je nakon što je 460 raketa i minobacačkih projektila ispaljeno na izraelska pogranična područja. Izrael je u znak odmazde napao oko 160 ciljeva ekstremista u pojasu Gaze.\nIzraelskoj vojsci naređeno da nastavi napade na Gazu, Hamas je za primirje\nUži sastav izraelske vlade zadužen za bezbednost naredio je ranije danas vojsci da nastavi napade u Gazi "po potrebi", što je Asošiejted pres tumači kao znak da je najnovija eskalacija nasilje možda daleko od kraja.\nSastanak koji je sazvao premijer Izraela Benjamin Netanjahu, trajao je šest sati, a za to vreme nastavljeno je raketiranje južne izraelske teritorije iz pojasa Gaze i izraelski napadi iz vazduha na objekte ekstremističkog islamskog Hamasa koji vlada Gazom, i objekte manje organizacije Islamskog džihada.\nGlavni vođa Hamasa Ismail Hanije nagovestio je spremnost da se ipak okonča najnoviji ciklus nasilja protiv Izraela, prenosi američka agencija.\n"Palestinski otpor brani svoj narod i sebe od agresije Izraela. Ako okupator zaustavi svoju agresiju, moguće je vratiti se na razumevanja o prekidu vatre", naveo je Hanije u saopštenju.\nPotom je objavljeno da su palestinske ekstremitičke organizacije rekle da su prihvatile prekid vatre za koji je posredovao Egipat, navedeno je u zajedničkom saopštenju Hamasa i manjih oružanih organizacija.\nNe znaju se međutim uslovi prekida niti je bilo komentara Izraela.\nPalestinski ekstremisti su ispalili stotine raketa u Izrael u poslednja 24 sata, a izraelska vojska je napala oko 150 meta širom pojasa Gaze.\nŽestoka razmena vatre izazvana neuspelim ubacivanjem prerušenih pripadnika izraelskih odbrambenih snaga na jug pojas Gaze u nedelju uveče je najozbiljnija esklacija nasilja od rata Izraela i Hamasa 2014. godine.\nDanas su međutim arapski mediji objavili da su palestinske frakcije pristale na zahtev Egipta da zaustave raketiranje Izraela u 15,30 sati po lokalnom vremenu.\nI mada su sukobi i posle tog roka nastavljeni izraelski mediji su preneli izveštaje Al Džaziren da se i Izrael povinovao zahtevu Egipta.\nJedan neimenovani izraelski zvaničnik je rekao da Izrael zadržava pravo na "slobodu operacija", a da su zahtevi Hamasa da se uspotavi prekid vatre, došli od četiri razna posrednika.\n"Izrael je odgovorio da će razvoj događaja na terenu odlučiti ( izraelsku reakciju)", rekao je on.\nČetiri posrednika su Egipat, UN, Norveška i Švajcarska. U sukobima je za dan poginulo sedam Palestinaca u Gazi i jedan palestinski radnik u Izraelu, kada je palestinska raketa pala na stambenu zgradu na jugu zemlje. U pojasu Gaze je ranjeno i 26 osoba.\nSkoro 30 ljudi u Izraelu je ranjeno, uključujući troje kritično, rekli su izraelski zdravstveni zvaničnici.\nUprkos izveštajima o dogovoru da prestane ispaljivanje rakete i minobacačkih projektila, sukobi se nastavljaju, navodi Asošiejted pres.\nIzraelski mediji javljaju da su vesti o navodnom prekidu vatre praćeni ispaljivanjm raketa na područje Hof Aškelona i Šar Hanegeva na jugu. Jedna raketa je direktno pogodila kuću u Hof Aškelonu, pričinivši veliku štetu, ali žrtava nije bilo.\nŽestoka razmena vatre izazvana neuspelim ubacivanjem prerušenih izraelskih komandosa na jug pojas Gaze u nedelju uveče je najozbiljnija eskalacija nasilja od rata Izraela i Hamasa 2014. godine.\nIzraelski odbrambeni sistem "Gvozdena kupola" je kako se tvrdi presreo 100 projektila, a izraelska vojska je napala više od 150 meta za koje tvrdi da su povezan se ekstremistima u Gazi.\nHamas i Izrael ratovali su od 2008- godine tri puta, a nejasno je šta bi bilo koja strana mogli da postigne novim velikim sukobom, konstatuje AP.


U korenu poziva na novi “Maršalov plan” nalazi se stara ideja da članice evrozone objedine javni dug. Na taj način garantovala bi se stabilnost u uslovima ekonomskog oporavka po okončanju pandemije.\nPredsednik Zrdave Srbije Milan Stamatović ocenio je danas, povodom navoda o nameri Ukrajine da zabrani organizaciju Ujedinjena srpska dijaspora Evroazije (USDEA), da svaki građanin Srbije u dijaspori treba da ima maksimalnu podršku matične...\nNarodna banka Srbije (NBS) saopštila je danas da je tokom poslednjih sedam godina rada na čelu sa guvernerkom Jorgovankom Tabaković u potpunosti ispunila svoje ciljeve - postigla i očuvala cenovnu i finansijsku stabilnost.


Prva godišnjica i novi poziv za prijave za mega vaučere\nDruga svečana dodela\nZelene tehnologije i resursna efikasnost su jedan od ključnih elementa neophodnih za kreiranje zelene privrede koja privredni rast vidi u harmoniji sa društvom i životnom sredinom. Resursna efikasnost se odnosi na efikasno i održivo korišćenje prirodnih resursa (npr. energije, materijala i vode) kroz čitav životni ciklus (od ekstrakcije, preko distribucije, transformacije i potrošnje, pa sve do odlaganja otpada) uz minimalan uticaj na životnu sredinu.\nZeleni inovacioni vaučeri su bespovratna sredstva vrednosti do €20.000 za standardne i do €50.000 za mega vaučere namenjena domaćim preduzećima za pokrivanje do 90 procenata troškova spoljnih usluga istraživanja i razvoja novih proizvoda, usluga i procesa, ili inovativnog unapređenja postojećih, u cilju efikasnijeg korišćenja resursa i bržeg prelaska na zelenu privredu.\nProgram zelenih inovacionih vaučera finansira austrijski DRIVE (Delivering Resource Efficiency InVEstments) program a implementaciju podržava Centralno-evropska inicijativa (CEI).


Srijeda, 04 Rujan 2019 13:32\nGostujući u emisiji “Jedan na jedan” na Alternativnoj televiziji, Radmanović je rekao kako se nada da će do kraja godine biti formirano Vijeće ministara koje će sastaviti izborni pobjednici u okviru tri konstitutivna naroda u BiH.\nOn je za ATV rekao da je rješenje u provođenju onoga što su potpisala trojica lidera političkih stranaka u Sporazumu o formiranju vlasti na razini BiH.\n– Usvajanje godišnjeg nacionalnog plana (ANP) ne smije biti uvjet za formiranje Vijeća ministara – istaknuo je Radmanović, koji je i potpredsjednik SNSD-a.\nPovodom činjenice da 5. rujna istječe rok koji su dali potpisnici Sporazuma da se uđe u proces izbora novog Vijeća ministara, Radmanović je rekao da Sporazum nije “mrtvo slovo na papiru”.\n– Točno je da istječe rok, ali nakon njegovog isteka ne znači da prestaje vrijediti dogovor 5. rujna, još će se razgovarati o ovome na bazi Sporazuma za koji smatram da je dobar i na bazi njega može se napraviti Vijeće ministara i raditi dalje. Ukoliko bi se to otezalo, morali bismo poduzeti određene mjere koje su iz vrha SNSD-a najavljene – dodao je Radmanović.\nOn je naveo kako ne vjeruje da će biti novih razgovora trojice političkih lidera u BiH prije 5. rujna.\n– Problemi su se manifestirali kroz odbijanje druga dva člana Predsjedništva (Željka Komšića i Šefika Džaferovića) da glasaju za Zorana Tegeltiju za predsjedatelja Vijeća ministara prije ANP-a, čime su postavili uvjet kojeg nema u Sporazumu i koji je nepotreban – rekao je Radmanović.\nOn je ocijenio da će trenutno stanje potrajati jedan period, kao i da će u naredna dva mjeseca ostati ovo Vijeće ministara, navodeći da je teško predvidjeti što će dalje biti.\n– Posljedice blokade zajedničkih institucija BiH već se vide, kriza stvarno postoji i može biti sve gora – istaknuo je Radmanović.\nOn je, govoreći o mogućnosti održavanja izvanrednih izbora, rekao da bi SNSD u ovom momentu, godinu nakon parlamentarnih izbora, dobio još više glasova nego što je dobio u studenom prošle godine.\n– Možda bismo i došli do situacije u Parlamentu BiH, da mi sami iz SNSD-a s našim koalicijski partnerima imamo 10 zastupnika koji pokazuju da se ne samo u Domu naroda, već i u Zastupničkom domu, ne može ništa bez nas – poručio je Radmanović.\nOn je naveo da su sve ključne odluke koje se odnose na NATO donesene kada su na vlasti u RS i BiH bili SDS i PDP.\n– Ne osjećam odgovornost jer sve što sam radio, radio sam u skladu sa zakonom i po nalogu parlamenta. To nije bio osobni stav, već nalog parlamenta RS i zakona na razini BiH – rekao je Radmanović.


Politika – Strana 152 – CG Vijesti\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Bivši šef službe za odnose s javnošću u Vladi Crne Gore Srđan Kusovac saopštio je da aktuelna Vlada mjesečno daje...\nDF: Izmjene Zakona o radu nijesu donijete zbog Katnića, već usklađivanja normi\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Izmjene i dopune Zakona o radu i odredba o smanjenju starosne granice za odlazak u penziju po sili zakona nije...\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Budvanski administrativni aparat je pred pucanjem. Usljed partijskog zapošljavanja, svakog dana broj zaposlenih u budvanskoj Opštini i lokalnim preduzećima se...\nMINISTARKA NASTAVLJA SA SJEČOM KADROVA Smijenjen Suad Numanović, novi direktor Hitne pomoći Vuk Niković\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Ministarstvo zdravlja smijenilo je juče dosadašnjeg direktora Zavoda za hitnu medicinsku pomoć Suada Numanovića sa te dužnosti, saznaje portal AKTUELNO....\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Demagozima udario trenutak slave u glavu, pa vide sebe čak i u Ligi šampiona. Gospodo populisti, ne ulazi se u...\nStanić: Vlada odbila da pomogne ljekarima, policajcima i poljoprivrednim proizvođačima\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Vlada je odbijanjem amandmana SDP-a o povećanju zarada medicinskim radnicima i službenicima u policiji,kao i ignorisanjem našeg predloga za pomoć...\nDanilović: Pozivam premijera da sjednemo za sto, bolje se razići dogovorom nego ovako!\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Funkcioner UCG-a Goran Danilović ocjenjuje da je neophodan temeljni razgovor većine koja je formirala Vladu. Vrijeđanjem ćemo samo zakomplikovati situaciju....\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Od ministra Leposavića, čiji su dani na funkciji odbrojani, ništa se drugo i nije moglo očekivati nego da razmišlja kako...\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Gradonačelnik Podgorice Ivan Vuković saopštio je da je Informacija o izgradnji sistema za prikupljanje i tretman otpadnih voda, koji je...\nRadulović: Premijer da pozove lidere parlamentarne većine na razgovor!\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Poslanik PzP-a Branko Radulović poručuje da premijer treba da pozove lidere vladajuće većine na sastanak o tome kako dalje. On...\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Odlazeći ministar pravde Vladimir Leposavić je pripremio Zakon o amnestiji učesnika javnih okupljanja, šaljući poruku da će pojedincima, osuđenim zbog...\nBećirović: Imenovanje Vukšića nezakonito, raspišite izbore, ne brukajte se više\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Član Predsjedništva Socijaldemokrata SD Nermin Bećirović kazao je da je imenovanje Dejana Vukšića za direktora Agencije za nacionalnu bezbjednost ANB,...\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Poslanički klub Demokratskog fronta (NSD, DNP, UCG, RP) donio je odluku o prestanku saradnje sa medijskim koncernom Vijesti, koji obuhvata...\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Imenovanjem direktora ANB, ignorisanjem zakonske nadležnosti Skupštine Zdravko Krivokapić prekršio je Zakon o Agenciji za nacionalnu bezbjednost čl. 25 st...\nMedojević: Nastavljen šverc cigareta pod upravom Krivokapića\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Nastavljen je šverc cigareta preko Luke Bar i pod upravom premijera Zdravka Krivokapića, saopštio je predsjednik PzP-a Nebojša Medojević, i poručio da...\nMarković: Imenovanje Vukšića, bez mišljenja Skupštine, je nova kompromitacija Crne Gore\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Imenovanje direktora Agencije za nacionalnu bezbjednost ANB Dejana Vukšića, bez mišljenja Skupštine je nova kompromitacija Crne Gore u očima partnera...\nSPC bi da kontroliše državu, a ne samo sakralne objekte\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me SPC je organizacija za koju se zakoni modifikuju ili usvajaju kako bi se zadovoljilo zahtjevima dijela sveštenstva kao posebne interesne...\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Predsjednik Pokreta za promjene Nebojša Medojević kazao je u izjavi za Pobjedu da se zalaže za formiranje prelazne vlade koja...\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Demokrate su reagovale na današnje saopštenje nikšićkog DPS-a. “Zar nije vrhunac licemjerstva kad se na moral pozivaju, i kad o...\nBEZ MIŠLJENJA ODBORA ZA BEZBJEDNOST Krivokapić imenovao Vukšića za direktora ANB-a\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Predsjednik Vlade Zdravko Krivokapić imenovao je Dejana Vukšića za direktora Agencije za nacionalnu bezbjednost ANB. To je objavljeno danas u...\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Predsjednik Skupštine Aleksa Bečića zakazao je za 24. jun Osmu – posebnu sjednicu Prvog redovnog (proljećnjeg) zasijedanja u 2021. godini....\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Crna Gora je podržala Deklaraciju Evropske unije (EU) o prinudnom preusmjeravanju Rajanerovog (Ryanair) aviona u Minsk, objavljeno je na sajtu...\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Sjedinjene Države su čvrsto posvećene NATO-u, što su potvrdili i predsjednik Džo Bajden i američki sekretar za odbranu Lojd Ostin, a dio tog...\nRadulović: Crna Gora država svih građana, ponosi se multikulturalnim karakterom\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Crna Gora se ponosi svojim multikulturalnim karakterom, kao zemlja koja baštini najviše demokratske vrijednosti – vladavinu prava i ljudska prava...\nTanjug: Krivokapić pisao Porfiriju 21. maja, poslije Sabora SPC pisma nema\nNajnovije Političke Vijesti, izvor portal: Aktuelno.me Premijer Crne Gore Zdravko Krivokapić je patrijarhu srpskom Porfiriju uputio samo jedno pismo, 21. maja, u kojem nema ni riječi...\nPage 152 of 173« Prvi‹ Prethodna148149150151152153154155156Slijedeći ›Last »


(radni naslov - "Moja si ...) | B92 Blog\n(radni naslov - "Moja si ...)\ntrener92 / 23.03.2011. u 16:33\n"Кто ты, горе или радость,\nАйсберг или Человек?..."\n"Predsednik Srbije Boris Tаdić prirediće ruskom premijeru Vlаdimiru Putinu rаdni ručаk, sа dvа menijа, i tom prilikom uručiti poklon - knjigu:\n„Srbijа od zlаtа jаbukа"\nnа ruskom jeziku.\nNа posnom meniju biće tаrtаr od brаncinа nа „аjsberg" sаlаti, potаž i rolnice od povrćа, krem od bundeve, file od pаstrmke sа pаriskom gаrniturom i punjenа kruškа,\nNа drugom meniju biće sаlаtа „Aleksаndаr", tаrtаr od brаncinа nа „Ajzberg" sаlаti, posne sаrmice od blitve, krem od brokolijа, punjeni teleći medаljoni sа pršutom i mocаrelom u sosu od аromаtičnog biljа i sаlаtа „Mozаik".\nČlаnovimа srpske i ruske delegаcije biće posluženа vinа „Vinаrije Kovаčević" i šаmpаnjаc „Milion".\nLepo, zvuči primamljivo, ai post je u toku , jel` ,pa ako je čovek vernik (!),može lepo da se pogosti ,\novo mi je posebno zapalo za oko\n"punjena kruška" , simpatična analogija ...( sram ga bilo ko dvoslmisleno pomisli)\na i uz "Milion " možda se i otopi " Айсберг" ( po pitanju južnog toka)\nDoš`o nam Rus, I treba .Neka nam je došao, neka kaže čovek ,šta ima .\nI lični utisak (, gost je gost , poštovanje ipak je džudista)\nNaš šmeker je imao lepšu kravatu ,\n" čelično plave boje ,kao glečeri jezera Mičigen" ,\nNe razumem one što stalno nešto kritikuju , te puno milicije ,te zatvorene ulice,te kolaps u saobraćaju , te škole ne rade,I šta ti ja znam .\n(Apropopo toga, s neizmernim nestrpljenjem očekujem posetu kraljice "Majke" Republici Irskoj. Mogu samo da naslutim, srdačnost kojom će odisati ta atmosfera , jednostavno se oseti u vazduhu ,a o kolapsu u saobraćaju mogu samo da nagađam. Ali nisam hteo o tome, nadam se da ćemo biti obavešteni na vreme)\nKada nam niko nije dolazio , kad je "onaj " ,samo sedeo na kanabetu, vikalo se I kukalo što nam niko ne dolazi, odnosno zaobilaze nas u širokom luku.K`o da smo gubavi ,daleko bilo.\nSad, kada nam neko dolazi opet kuknjava , gužva , kolaps, .zatvorene ulice. Krljaju Gazelu već par meseci , prekopavaju ulice, i niko ni reč , a sada , uaaa.\nOdlučite se već jednom, šta hoćete u životu:\nJel` hoćete da nam neko dođe ili nećete?\nI za dres: I treba da dobije dres, I ne samo to , nego I gaćice ,štucne, kopačke , ionako nam nije preostalo mnogo toga ,pa red je da podelimo I to što imamo.\nšto volim da edit:\n(Naravno i usput da po(na)pravi , marakanu , a što se tiče broja, slažem se sa AO ,naš treba da dobije keca ( i ) , ali možda je namera da onako usput ,sugeriše simbolično da nam bude kao golman pa da nas brani , a broj 12 mu ne bi baš pristajao , rezerva, mislim truba je to) treba naći kompromisno rešenje\nrecimo 1*1 ( a naš čist kec ili obrnuto, svejedno je, dođe mu na isto )\n-2,zapeta pet minuta !. za šefove poslaničkih grupa, dovoljno , čak I previše vremena , da se ja pitam ,\nza ono što imaju da kažu (a na osnovu onoga šta smo sve od njih do sada čuli ),\nali čovek hoće da ih sasluša, lep gest.\nE da kad je bio ovaj onda nije bilo ovakvih zamerki tipa saobraćajni kolaps i razne druge stvari\nčovek je živeo pravim životom! *(zabranjeno za mladež ispod 18)\nJoš jedna lepa analogija , "Srbija od zlata jabuka" , nema na ruskom, ali može i ova .Dragi je to sasvim fino otpevao )\n*?=)(/&%$# programer `ajde ,`leba ti, reši više ovu situaciju sa google chrome za postavljanje linkova,\njesen92 00:57 24.03.2011\nne znam šta je sada sa njima..\n...evo su , prosle godine...\ntrener92 01:23 24.03.2011\ntačno,stabilno, bez ukrasa, savršeno uklopljene boje\nne znam šta je sada sa njima...\nU pravu si , nisam ovo do sada video.Hvala ti.\nNNN 20:23 23.03.2011\nJedna od najboljih domaćih ikad!\ntrener92 21:24 23.03.2011\nRe: Jedna od najboljih domaćih ikad!\nLepa pesma, baš onako leeepa\nMoram da objasnim ( zašto sam napisao leeepa.Kao razočarani zaljubljenik u "Time", (što je prestao da postoji par godina pre toga,) teško sam prihvatao nešto novije.Sve ostalo je bilo uzgred.Dado je uradio još Neosedlani i tu je bio kraj.\nNaime nisam bio na "frekvenciji" sa nadolazećim talasom muzike, tako da me , Idoli nikada nisu posebno impresionirali, ni zainteresovali.Pogotovo što sam u to vreme slušao i pomalo svirao džez-rok,džez (u to vreme je radio i naš bloger Mića (Maković-Gut sextet odlične svirke), tako da mi je ovo bilo samo onako , čujem na radiju, i ne obratim pažnju.Sve je pitanje interesovanja,individualno za taj način svirke, a sem toga bila nam je mnogo dostupnija muzika (zapisi )od preko,) Jednostavno smo bili na različitim talasnim dužinama i nisam video sebe u toj svirci (nisam nekako mogao da se identifikujem sa tim (posebno što mi je ( neizbežno upoređivanje ) u odnosu na grupe, muziku, od preko ,zvučalo ( to se u našem žargonu kaže "šuplje" , ne u smislu loše, ali nešto nedostaje.ali znaš kada ti jednostavno ne legne kako treba.\nI još nešto, što je u to vreme , Azra uradila onaj legendarni album (Ravno do dna) Filigranske pločnike, Atomci ,Čorba , Dugme sa Stefanovskim ,i tako.\nSada, sa ove distance, neminovno da zvuči malo drugačije ( nostalgija uradi svoje )\nNe kažem,imaju dobrih stvari ,obrada ,pa i one koje je postavljao Krle na svom blogu ,dobro zvuče ( šta li sam sve još propustio)\nInače ova pesma je totalno neobična , da ne kažem eksperimentalno otkačena , kombinacija ritma i teksta ,vrlo neobično.Evo teksta , pa da pročitamo\n"na konju stoji sam\npojuscija ti aliluja"\nSad ja opet ko Švabatralalal , hajde sad uporedi sa ovim tekstom :\nZa koji život\nMislim, prijatelju ,razlika drastićna! (kako bi rekao Bosanac) ali opet kažem sve je pitanje interesovanja, sve ima svoju neku lepotu , zanimljivo interesantno na svoj način , pa i ova pesma od Idola .\nEto. Reko`h i ostadoh živ!\nveronika_kojen 22:53 23.03.2011\ni meni potpuno ista prva asocijacija!\noipd-moj omiljeni domaći album\nNNN 09:11 24.03.2011\nPrave emocije su uvek na ceni (što bi rekao mudri Spiridon).\nMeni je Time baš nekako...str8... nekako mi nije zanimljiv,\ndeluje mi kao da se puno trude da zadovolje neku zacrtanu formu\n(i popune sve kriterijume),\nne znam kako da objasnim... ali nekako prva asocijacija kada vidim Adolfa mi je:\n"joj, sa' će ovaj da peva "\nne znam kako to da objasnim\nneke stvari koje su mi ušle u uvo su mi ok,\nali baš nekako nisu my cup of tea.\nA ova od Idola mi je nekako wow,\nne volim kad nema npr. promena ritma i\nkad je zarobljena u neku predvidivu formu...\nInače obećavam da ću pažljivije da poslušam Time\ntrener92 09:45 24.03.2011\nRazumem te , kao što sam i rekao ,mnoge stvari treba da se poklope u trenutku da bi ti nečija muzika baš onako legla kako treba. Ponekad neka pesma sasvim neočekivano prija , a nema veze sa onim što si slušao ranije.\nkad je zarobljena u neku predvidivu formu\nDa , neobična skroz. Drago mi je da smo se razumeli\nzoja444 21:54 23.03.2011\nmyredneckself 22:55 23.03.2011\ntrener92 22:56 23.03.2011\nRe: oni i mi\ntrener92 23:23 23.03.2011\nzoja444 09:25 24.03.2011\ntrener92 09:53 24.03.2011\nzoja444 10:26 24.03.2011\n(smrc na slik i klik)\ntrener92 14:49 24.03.2011\n(smrc na slik )\nnemoj tako,samo polako\nzoja444 15:28 24.03.2011\nnemoj tako,samo polako klik\nma, da, samo laganica.\nboja je slucajno izabrana.\ntrener92 21:06 24.03.2011\nveć opasna provokacija\nzoja444 22:14 24.03.2011\nhm...ovo je... već opasna provokacija\na, je li bila ova provokacija?\ntrener92 22:32 24.03.2011\nbila je ,\ni uvek je poželjna\nNeues aus der Nachbarschaft 00:00 24.03.2011\nA posle punjene kruske, Kosova i Libije, razmenjenih gacica, stucni i golova opustanje u neformalnoj atmosferi:\ntrener92 01:05 24.03.2011\n:thumbs a gde ovo pronađe čoveče\nMislim da je Domaćin ipak ponudio ovako nešto\nu duhu naše tradicije i atmosfere\njesen92 02:00 24.03.2011\n...mozda ipak nesto ovako..\ntrener92 10:17 24.03.2011\nmiloradkakmar 00:00 24.03.2011\nda mu Jata otpeva...\ntrener92 01:09 24.03.2011\nOdlična Milorade ! I ovako nešto\nmirelarado 00:30 24.03.2011\nУ част данашњем госту, у властитом граду, од тачке А до тачке Б стигла сам преко Степојевца и Мале Крсне, праћена будним оком бројних полицијских снага. Ваљда тако треба, откуд знам?!\ntrener92 00:59 24.03.2011\nMirela, znači imala si ličnu zaštitu do kuće i taman bila u turostičkom obilasku svog grada. Kada si poslednji put prolazila tim putevima, ? Ko zna ? Eto vidiš . neću da ti stajem na muku , ali si e nasmejala, mogu da pretpostavim kako ti je bilo.\nJedna lepa pesma za tebe\nmirelarado 01:08 24.03.2011\nХвала за песму. Било је као да градом идем први пут, ни налик на исте оне централне улице од јуче.\njesen92 01:09 24.03.2011\ntrener92 01:12 24.03.2011\nБило је као да градом идем први пут, ни налик на исте оне централне улице од јуче.\nJoš da si vodila putopisne zabeleške i opisivala utiske kao Zuko Džumhur ,\n, Znači sledeći put obavezno notes i plajvaz u tašku\nobavezno pod mus\ntrener92 01:20 24.03.2011\nNe može ovaj blog bez njega ,\nmirelarado 01:21 24.03.2011\nЈесени, док се Земља још окреће\njesen92 02:08 24.03.2011\n...ih...okretace se jos...ne brigaj...\njesen92 00:47 24.03.2011\ntrener92 01:18 24.03.2011\nrazmisljam 01:22 24.03.2011\nи ја ћу сигурно доћи...\ntrener92 01:36 24.03.2011\nRe: Чекај ме\nrazmisljam 01:25 24.03.2011\nсам кренула по ово:\ntrener92 01:31 24.03.2011\nRe: А у ствари\nOdlične su obe hvala ti\njinks 07:08 24.03.2011\nБаш сам помислио да постујем ову песму на блогу ... кад налете слика брврнара, кућа и реке ... односно, ваш коментар са том песмом.\ntrener92 07:40 24.03.2011\njinks 08:38 24.03.2011\nИ за оно мало руског што се сећам ... каква песмa\ntrener92 10:01 24.03.2011\nHvala ti , za tebe još jedna\njinks 10:56 24.03.2011\nBaš si me podsetio ... na jednom času ruskog u OŠ nastavnica je donela gramofon i puštala neke moderne ruske romanse (glas i gitara, i neka urbana priča, o dvoje zaljubljenih možda, nisam znao ruski dovoljno da bih razumeo o čemu se radi).\nŽena pusti ploču, sedne za katedru, i plače (koliko se sećam ... bilo je pre 26-27 godina).\ntrener92 14:59 24.03.2011\nEh, da to tako ide uz ruske romanse.Naša Olivera Marković je pevala fenomenalno , za dušu .\nrazmisljam 21:31 24.03.2011\nNaša Olivera Marković je pevala fenomenalno , za dušu .\nКад си поменуо...\njesen92 01:34 25.03.2011\n...cini mi se da nam je promaklo ovo:\njesen92 01:36 25.03.2011\ntrener92 01:37 25.03.2011\njoš ovu ...\ntrener92 01:43 25.03.2011\nHvala jeseni ( kakva pesma !!!!,\nI jedna pesma ...\nide uz vino (veću količinu vina da budem iskren)\njesen92 01:48 25.03.2011\n...izgleda da je tvoj 100 komentar a je se bas trudila da prva dobacim....\n...nema veze , idmo dalje..\njesen92 01:58 25.03.2011\na ova kad vino udari po raspolozenju..:))\ntrener92 02:16 25.03.2011\nNe može tako, jeseni , ne priznajem, moj komentar se ne računa\nrazmisljam 02:18 25.03.2011\nбило би је гре'ота прескочити:\ntrener92 02:19 25.03.2011\ne onda ide ...\ntrener92 02:23 25.03.2011\nбило би је гре'ота предкочити:\nHvala ti razmišljam što si se setila\nrazmisljam 02:28 25.03.2011\nШто значи да ћемо ускоро да се утопимо у дерту, овако?\ntrener92 02:35 25.03.2011\nBogami izgleda da će biti tako , ja sam već na dobrom putu , uz ~izvesnu ~količinu vina\nrazmisljam 02:36 25.03.2011\nНа жалост, нашла сам само то парченце песме и ништа више.\nХвала теби на инспиративном месташцу за нас који се сећамо сваштанечегадавног.\ntrener92 02:37 25.03.2011


Preseljenje u inostranstvo sa agencijom Jeftine selidbe Beograd čini razliku zahvaljujući svojoj stručnosti i vrhunskim uslugama za klijente. Naša stručnost osigurava da je vaša selidba u inostranstvo uspešana bez obzira gde se preselili, bez obzira odakle dolazite iz kog dela sveta ili u koji deo inostranstva idete. Jeftine selidbe Beograd vam pomaže na svakom koraku i garantuje međunarodne selidbe bez stresa.\nSigurnost vaše robe apsolutni je prioritet na[e agencije za selidbe, zbog čega smo razvili inovativne materijale za pakovanje i metode bez premca u industriji za selidbe. Naše kutije za selidbe ne štite samo vaše predmete, već poštuju i planetu Zemlju.\nU Jeftinim selidbama vas vode izvrsnost i kontinuirano zadovoljstvo kupaca. Naši timovi su dobro obučeni da brinu o vašim stvarima od početka do kraja, vodeći računa da ceo proces bude gladak i ugodan.


ALARMANTNO Iscurela je tona amonijaka u pančevačkoj Azotari\nPosle noćašnjeg nestanka struje u pančevačkoj Azotari i prilikom današnjeg pokretanja pogona „Karbamida“ u prepodnevnim satima, zbog rupe na cevi, iscurela je tona amonijaka iz jedne oštećene cevi. Situacija je bila alarmantna, reagovali su i vatrogasci, ali posledica od curenja amonijaka nije bilo.\nPančevačka Azotara ostajala je bez struje tokom noći nekoliko puta. Ipak, smatrajući da će se energetska situacija stabilizovati, rukovodstvo Azotare danas je pokušalo da pokrene pogon Karbamida kada je i došlo do curenja amonijaka\n- Prilikom starta primetili smo na ventilu curi amonijak u postrojenju „Karbamid“. Sve službe su reagovale, obaveštene sve nadležne službe i inspekcije,vatrogasci izašli na teren i vodom polivali amonijak koji je cureo na jednoj cevi – rekla je Gordana Vasović, iz preduzeća „HIP Azotara“.\nGradski monitoring za praćenje aerozagađenja nije zabeležio uvećane koncentracije zagađujućih materija u Pančevu niti se amonijak osetio kao miris u vazduhu.


Nezaboravna avantura - krstarenje Dunavom do Đerdapa - SerbianAdventures\nNezaboravna avantura - krstarenje Dunavom do Đerdapa\nManastir Tumane, Lepenski Vir, Kladovo, Kapetan Mišin breg, ergela Ljubičevo\nManastir Tumane - Mesto čuda\nPrema verovanju, srednjovekovni manastir Tumane zadužbina je Miloša Obilića. Smešten na samo 9 km od tvrđave Golubac, na obali Tumanske reke i u podnožju Golubačkih planina, ovaj manastir jedan je od najznačajnijih duhovnih centara i spomenika kulture.\nBajkovite priče i čudotvorne mošti svetaca Prepodobnog Zosima i Svetog Jakova u poslednjih par godina privlače pažnju mnogobrojnih putnika čineći ga jednim od najposećenijih manastira u Srbiji.\nGolubačka Tvrđava - nezaobilazna tačka na krstarenju Dunavom kroz Srbiju\nBilo da se odlučite na krstarenje Dunavom iz Beograda ili izaberete da na ovu nezaboravnu avanturu krenete autobusom, tvrđava Golubački grad biće neizostavna tačka na ovom putu. Priče o srpskim i ugarskim vitezovima i vladarima dočaraće autentični srednjovekovni ambijent, a izvanredan pogled na Dunav koji je u svom toku ovde najširi - čak 7 km, svim posetiocima pruža jedan od najlepših dunavskih pejzaža u čitavoj Evropi.\nKladovo - biser Dunava\nU čitavom toku Dunava u dužini od 2.888 km, jedanaest je gradova koji imaju status Dunavskih bisera, a među njima je i Kladovo. Pored toga što predstavlja jedno od najznačajnijih pristaništa na toku Dunava na putu ka Crnom moru, u neposrednoj okolini Kladova nalaze se i brojni spomenici kulture koji svedoče o bogatoj istoriji ovog kraja. Tvrđava Fetislam, ostaci rimskog utvrđenja Diana i Trajanov most najznačajnije su znamenitosti ovog malog gradića i obavezne tačke na turističkim mapama putnika.\nKapetan Mišin Breg - vlaška magija u kuhinji\nTajni sastojak krstarenja rekom Dunav svakako jesu i specijaliteti tradicionalne vlaške kuhinje, koje je najbolje kušati u etno kompleksu Kapetan Mišin Breg. Osim toga što predstavlja jedan od najlepših vidikovaca Đerdapske klisure, ovaj etno kompleks posvećen je i očuvanju vlaške tradicije, pa ćete ovde moći da okušate neke od ukusnih specijaliteta vlaške kuhinje - vlaški hleb, selekciju domaćih sireva, jagnjetinu ispod sača, medovaču ili vino. Dobra hrana, kao i priče o čuvenom vlaškom kavijaru, upotpuniće čitav doživljaj ovih magično dobrih ukusa.\nNajstarija srpska ergela i prava oaza mira koja se prostire na preko 300 hektara nadomak Požarevca je još jedna upečatljiva tačka ovog kraja Srbije. Poznato najpre po svojim osnivačima, vladarskoj porodici Obrenović, a potom i po manifestaciji Ljubičevske konjičke igre, Ljubičevo od svog osnivanja predstavlja stecište ljubitelja jahanja. Odnedavno, u okviru ergele otvoren je i Mini Avantura Park koji ima za cilj da roditeljima pomogne da decu približe prirodi, pa ukoliko krenete na krstarenje Dunavom iz Beograda do Đerdapa sa decom, nemojte propustiti posetu Ljubičevu.\nPutovanja koja se pamte: Romantično krstarenje Dunavom i brodom - najbolji način da provedete svoj produženi vikend\nPogled sa obale Golubačke tvrđave na svetlucavi Dunav, lagano krstarenje rekom i uživanje u vinu Istočne Srbije i svežim večerima u Kladovu i više su nego dobra ideja za romantični produženi vikend sa voljenom osobom. Zato poklonite krstarenje Dunavom i uživajte u zajedničkom slobodnom vremenu.\nKoje sve znamenitosti možemo videti tokom vožnje brodom?\nVožnja drugom najdužom evropskom rekom je svojevrsno krstarenje Dunavom kroz istoriju. Od nalazišta Lepenski Vir, koje predstavlja jednu od najstarijih ljudskih naseobina u svetu, preko Rimskog carstva, do srednjeg veka, ovo podneblje svedoči brojnim promenama i previranjima.\nSvakako, rimski imperatori ostavili su najveći trag, pa se tokom plovidbe prolazi pored Trajanove table, ali i nekih od znamenitosti koje se nalaze na rumunskoj strani obale kao što je Decibalova glava, u steni urezan lik poslednjeg dačanskog kralja, i srednjovekovni manastir Mrakonja. Plovidba podrazumeva i dolazak do Gvozdene kapije, mesta na kojem je Dunav najuži i najdublji u celom svom toku.\nKoliko dana je potrebno izdvojiti za krstarenje Dunavom?\nZa krstarenje Dunavom iz Beograda, za polaske autobusom, potrebno je izdvojiti dva dana. Cena krstarenja Dunavom za vikend putovanja sa jednim noćenjem u hotelu i sa uslugom polupansiona je 7.990 dinara po osobi i ovo je jedinstvena cena aranžmana u koju je, pored navedene usluge, uključeno i krstarenje rekom iz Tekije. Bilo da se odlučite za dvodnevno ili višednevno putovanje, važno je da znate da su aktuelni polasci i iz drugih gradova Srbije kao što su Zrenjanin i Novi Sad.


Premijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da postoje obaveštajni podaci o mogućim nemirima na skupovima koje su vlast i opozicija u Republici Srpskoj najavili za subotu u Banjaluci i pozvao ključne političke aktere u RS da sačuvaju mir i klone se bilo kakvih sukoba, javlja dopisnik RSE.\nBilo bi opasno da politički protesti u Banjaluci prerastu u nešto drugo, što mogu inicirati grupe na koje državne strukture nemaju uticaj, rekao je premijer Srbije Aleksandar Vučić na vanrednoj konferenciji za štampu.\n“Molim ovom prilikom sve predstavnike političkog života u Republici Srpskoj da sa punom odgovornošću sagledaju budućnost Republike Srpske, da dobro razumeju da bi bilo kakvim nemirima, bilo kakvim fizičkim obračunima i sukobima, bio doveden u pitanje opstanak Republike Srpske, ali istovremeno da bi Srbija bila dovedena u izuzetno tešku situaciju”, poručio je Vučić.\nVučić je rekao da informacije domaćih bezbednosnih službi nisu dramatične, ali da su upozoravajuće.\n“Za mene je jedino važno upozorenje, koje sam dobio od službi bezbednosti Srbije, da je moguće da dođe do većeg narušavanja javnog reda i mira, do ugrožavanja sigurnosti i bezbednosti građana Republike Srpske. I to je stvar koja nas uznemiruje”, rekao je Vučić.\nPreneo je da je u utorak razgovarao sa predsednikom RS Miloradom Dodikom, članom Predsedništva BiH Mladenom Ivanićem, i sa Mladenom Bosićem, liderom SDS-a.\n“Nijednog sekunda neću da stajem na bilo koju političku stranu, ni jednog sekunda neću da se mešam u unutrašnji politički život Republike Srpske ni na koji način sem da molim, dakle molim i preklinjem samo za mir i očuvanje stabilnosti”, poručio je Vučić.\nVlast i opozicija u RS zakazali su za subotu 14. maja skupove na trgu Krajina u Banjaluci.\nPritom su predstavnici Saveza nezavisnih socijaldemokrata Milorada Dodika poručili da će svako ko izađa na skup opozicije biti "izdajnik RS".


Saobraćajna nezgoda u Ljube Nešića - uviđaj je u toku - Glas Zaječara\nHome Društvo Saobraćajna nezgoda u Ljube Nešića – uviđaj je u toku\nNešto posle 14 časova došlo je do saobraćajne nezgode u ulici Ljube Nešića. Dete pretečavalo pešački.\nU ulici Ljube Nešića došlo je do saobraćajne nezgode.\nPrma nezvaničjim saznanjima pretrčavajući ulicu dete je udarilo u bočnu stranu automobila marke „Reno“.\nSaobraćaj je na kratko bio prekinut, ali je sada normalizovan.\nPrethodni tekstU Knjaževcu 25 lica pozitivno na COVID 19 od početka pandemije\nNaredni tekstOdbačena krivična prijava protiv novinarke Ane Lalić


Peščanik Kako će Srbija u Evropsku uniju? - Miša Brkić - Peščanik\nPosted By Miša Brkić On 17/02/2008 @ 01:00 In Tekstovi | Comments Disabled\n„U Evropsku uniju može da uđe samo cela Srbija“. Ima već izvesno vreme kako srpski premijer i dvorska svita oko njega ponavljaju ovu misao, a sve povodom dolaska Euleksa, misije Evropske unije na Kosovo i njihove opsesije da taj dolazak zapravo znači otimanje (odavno izgubljenih) 15 odsto srpske teritorije.\nU suprotnom, poruka je, Srbija neće biti vlasna da se upiše u Evropsku uniju. Ona bi, tojest Srbija, mogla po tumačenju premijerovog Dvora, da postane član EU kad se dovrši projekat Slobodana Miloševića, nazvan „oj Srbijo iz tri dela, kad ćeš opet biti cela“.\nA uopšte nije nebitno što neke od članica Evropske unije insistiraju da Srbija mora da ispuni neke od ključnih uslova da bi postala evropski ukućanin.\nNebitno je, na primer, da li će Srbija sa 100 odsto i sa 85 odsto teritorije izručiti haške begunce, odnosno osumnjičene ratne zločince Međunarodnom sudu za ratne zločine u Hagu. Ali je itekako bitno da to uradi i time dokaže da se odrekla ratne politike Slobodana Miloševića i da poštuje međunarodno pravo, isto ono na koje se poziva srpski premijer u odbrani Kosova. Iz Srbije, nažalost stižu drugačije poruke. Pre neki dan (subota, 16. februar) ispred ambasade Slovenije u Beogradu pristalice Spskog narodnog pokreta 1389, udruženja “Naši” iz Aranđelovca, Udruženja studenata Pravnog fakulteta “Nomokanon” i organizacije Srpski sabor “Dveri”, inspirisani i vođeni politikom srpskog premijera Vojislava Koštunice poručili su Evropskoj uniji da srpsko pitanje na Balkanu nije rešeno i da oni ne priznaju avnojevske granice.\nI sa 100 i sa 85 odsto teritorije Srbija nema tržišnu ekonomiju zasnovanu na privatnoj svojini i preduzetničkoj slobodi. Srbije nema na listi država u kojima postoje ekonomske slobode, a vlast se trudi da očuva državni protekcionizam i feudalizam, koji uz spregu politike i biznisa stvaraju visoko monopolizovanu privredu. Ključna evropska vrednost koja nedostaje Srbiji u ekonomiji je – konkurencija.\nI sa 100 i sa 85 odsto teritorije Srbija mora da izgradi sistem nezavisnog pravosuđa. Od zastarelih sudskih procesa sveštenim licima za pedofiliju, do tolerisanja političara da se ne odazivaju sudskim pozivima i priznanja najviših zvaničnika sudske vlasti da je pravosuđe u rasulu vidi se da je pravo (p)ostalo sluškinja politike. Ključna evropska vrednost koja nedostaje Srbiji u odnosima tri grane (zakonodavna-sudska-izvršna)vlasti je – pravna država.\nI sa 100 i sa 85 odsto teritorije Srbija mora da se oslobodi potrebe države i političara na vlasti da kontrolišu medije. Sve dok je država vlasnik medija (uključujući i regionalne) i sve dok u upravnom odboru jedne velike dnevne novine sedi premijerov savetnik za medije, Srbija se neće kvalifikovati za članstvo u Evropskoj uniji. Ključna evropska vrednost koja nedostaje Srbiji u informisanju je – slobodno novinarstvo.\nKo nije siguran kako će izgledati to preispitivanje, neka sluša ministra za Kosovo – Slobodana Samardžića.\nURL to article: https://pescanik.net/kako-ce-srbija-u-evropsku-uniju/


Deblokirati tržište kapitala i pomoći gospodarstvu i investitorima / Bljesak.info | BH Internet magazin\n''Hitno moramo otkloniti zastoj u radu ove Komisije, imajući u vidu značajne nadležnosti koje ima, kao što su zaštita investitora i nadzor tržišta i sudionika na tržištu, nadzor emisije i prometa vrijednosnih papira''\nGospodarstvo / Flash | 06. 05. 2021. u 09:55 Fena\nFoto: Fena / Jasmin Duvnjak\nŠef Kluba izaslanika bošnjačkog naroda i član Kolegija Doma naroda Parlamenta FBiH Jasmin Duvnjak očekuje u jednoj brzoj dinamici, uz poštivanje svih zakonskih procedura, da novi sastav Komisije za vrijednosne papire možemo imati najkasnije za 60 dana.\nKako je podsjetio u razgovoru za Fenu, Komisija za vrijednosne papire u Federaciji BiH ne funkcionira u punom kapacitetu od 30. 10. 2019. godine.\nNakon što prethodna odluka o izboru članova nije dobila potvrdu Doma naroda Parlamenta FBiH, predsjednik Federacije BiH Marinko Čavara 1. travnja ove godine objavio je novi javni oglas za izbor i imenovanje članova Komisije za vrijednosne papire. Oglas je bio otvoren 15 dana.\n''Prema mojim informacijama, ovog tjedna Komisija za izbor obavlja intervjue sa kandidatima koji zadovoljavaju stroge uvjete i kriterije, nakon čega će proslijediti listu uspješnih kandidata predsjedniku Čavari, koji će uz suglasnost potpredsjednika FBiH Melike Mahmudbegović i Milana Dunovića donijeti Odluku o imenovanju'' - kaže Duvnjak.\nIza ove faze nastupa parlamentarna faza postupka, gdje je neophodno da Zastupnički Dom naroda Parlamenta FBiH potvrde ovu Odluku.\n''Hitno moramo otkloniti zastoj u radu ove Komisije, imajući u vidu značajne nadležnosti koje ima, kao što su zaštita investitora i nadzor tržišta i sudionika na tržištu, nadzor emisije i prometa vrijednosnih papira, kao i druge aktivnosti kojima se osigurava učinkovito funkcioniranje tržišta vrijednosnih papira i spriječavaju daljnje štete tržištu, kapitalu, gospodarstvu, bankama, dioničkim društvima i dioničarima, te posebno investitorima i onima koji otvaraju nova radna mjesta i stvaraju novu vrijednost'' - upozorio je Duvnjak.\nPodsjeća da su na ovo upozorili i iz Izaslanstva EU u BiH, OHR-a, američkog i britanskog veleposlanstva, te poslovne zajednice.\n''Davno je bilo "krajnje vrijeme" da obavimo ovaj posao, posebno imajući u vidu teške posljedice pandemije na ukupna gospodarska kretanja. Tražit ću, kao član Kolegija, čim dobijemo Odluku o imenovanju od predsjednika FBiH da je prioritetno uvrstimo na prvu narednu sjednicu Parlamenta. Siguran sam da će predsjedatelj oba doma Parlamenta FBiH Mirsad Zaimović i Tomislav Martinović podržati uvrštavanje ovog važnog pitanja na dnevni red. Očekujem u jednoj brzoj dinamici, uz poštivanje svih zakonskih procedura, da novi sastav Komisije za vrijednosne papire možemo imati najkasnije za 60 dana'' - zaključio je Duvnjak.\njasmin duvnjak vrijednosni papiri tržište Gospodarstvo\nNovalić s predstavnicima Svjetske banke: Podrška gospodarstvu i zdravstvu\nBlokirano stotine milijuna KM kapitala zbog nefunkcioniranja Komisije za vrijednosne papire


Robna razmjena TK-a i dalje u deficitu\nObim industrijske proizvodnje u Tuzlanskom kantonu stagnira, ali pokazuje i tendenciju pada u određenim segmentima. Tako je u 2017, u odnosu na godinu ranije, proizvodnja električne energije pala za 4 Procitaj vise\nFabrika filtera iz Tešnja, nakon uspješne privatizacije, u kojoj je većinski vlasnik paketa dionica postao njemački koncern „Mann Hummel“ s godišnjim prometom većim od četiri milijarde eura, samo u Procitaj vise\nNAŠA NAJVEĆA VRIJEDNOST SU NAŠI ZAPOSLENICI"\nDNEVNI LIST, 14.06.2018\nDirektorica kompanije GS Tvornica mašina Travnik, Snježana Kopruner govori o razvoju i uspjehu ove tvornice, poslovnoj klimi u Bosni i Heregovini, zatim o ciljevima za 2018.godinu,tešto je "Moj proizv Procitaj vise\nProšle godine obim veći za 3,1 posto\nDNEVNI AVAZ, 10.06.2018\nObim industrijske proizvodnje u BiH prošle je godine za 3,1 posto bio veći nego 2016., navodi se u godišnjem izvještaju Centralne banke BiH. U izvještaju se ističe da je industrijska proizvodnja bilje Procitaj vise\nTeška godina za Rudnik mrkog uglja Kakanj\nRudnik mrkog uglja Kakanj imao je veoma tešku godinu, posebno sa stanovišta ispunjavanja planova iz podzemne eksploatacije uglja. Manja proizvodnja od plana uticala je i na finansijske tokove, ali su Procitaj vise\nUgalj za 2019. već rezervisan i prodan\nPlan proizvodnje uglja za 2018. u Zavisnom društvu Rudnik uglja Gračanica Gornji Vakuf-Uskoplje bit će prebačen za petnaest posto, a pretpostavke su da će se realizirati s 290.000 tona uglja. Prema ri Procitaj vise\nIndustrija porasla za 5,3%\nNEZAVISNE NOVINE, 23.11.2018\nUkupna kalendarski prilagođena industrijska proizvodnja u RS u periodu januar septembar 2018. godine, u poređenju s istim periodom 2017. godine, većajeza5,3odsto. Navodi se to u informaciji o statisti Procitaj vise\nZa pet godina izvezeno skoro pet milijardi KM\nNEZAVISNE NOVINE, 29.11.2018\nSektor kože i obuće u BiH u posljednjih 10 godina bilježi konstantan rast izvoza. Ovaj sektor je od 2013. do oktobra 2018. godine ostvario ukupan izvoz od 4,8 milijardi KM sa suficitom u odnosu na ost Procitaj vise\nBudućnost Rudnika Breza nije upitna\nRudnik Breza zasigurno ima budućnost sa rezervama, kvalitetom uglja barem za narednih 50 godina, kazao je za Oslobođenje Arif Šabanović, predsjednik Sindikata RMU Breza. Mislim da uz određena ulaganja Procitaj vise\nCijena uglja ista od 2009.\nU Rudniku mrkog uglja Breza ogorčeni su cijenom za isporučeni ugalj Termoelektrani Kakanj, može li se cijena promijeniti? Imali smo protekle sedmice u Brezi prezentaciju analiza upravljanja rudnicima Procitaj vise


Razgovor s korisnikom:Bosniaqus - Wikipedia\nRazgovor s korisnikom:Bosniaqus\nBosniaqus, dobro došli na Wikipediju na bosanskom jeziku – slobodnu enciklopediju!\nPrilikom postavljanja slika koristite ispravne šablone za licencu i vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka. Članci ili slike koje krše autorska prava bit će obrisani. --Koreanovsky (razgovor) 21:07, 10 august 2019 (CEST)\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Razgovor_s_korisnikom:Bosniaqus&oldid=3008423"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 10 august 2019 u 20:07.


Postavljamo trendove i usmeravamo klijente ka najsavremenijim rešenjima nove OTP banke | OTP banka Srbija\n“Zadovoljstvo klijenata je naš najvažniji prioritet, a kao pravi partner, planiramo da im u budućnosti budemo još snažnija podrška. Bićemo uz njih i uvek tražiti mogućnost da dovedemo najbolja rešenja iz regiona i sveta za njihove potrebe. Kako bismo ne samo reagovali na promene u navikama korisnika, već ih usmeravali ka novim i praktičnijim rešenjima, klijentima nove OTP banke na raspolaganju su brojni, najsavremeniji načini upravljanja ličnim finansijama”, ističe u razgovoru za Bizlife Vuk Kosovac, član Izvršnog odbora OTP banke Srbija zadužen za poslove sa stanovništvom.\nNova OTP banka Srbija početkom maja napokon je ugledala svetlo dana. Šta lično smatrate najznačajnijim u ovom epohalnom postignuću?\nReč je o najkompleksnijoj bankarskoj integraciji ikad realizovanoj na ovim prostorima. To možda najbolje ilustruju podaci da je na njoj punih 19 meseci posvećeno radilo više od 500 ljudi. Taj složen i po svemu delikatan proces doneo je i kreirao novu i jedinstvenu vrednost za naše klijente, što smatram izuzetno značajnim.\nBudući da je OTP Grupa pionir u digitalizaciji i da je poslednjih 25 godina aktivno posvećena digitalnoj transformaciji svog poslovanja i postavljanju novih trendova, tako smo i mi klijentima nove banke u Srbiji omogućili najsavremenije načine upravljanja ličnim finansijama od kojih smo neke uveli u jeku pandemije. Posebno sam zadovoljan što smo uspeli da uvedemo inovacije u trenutku kada smo sa jedne strane radili na integraciji sistema a sa druge radili u izmenjenim okolnostima rada i života u prvim mesecima pandemije. Klijenti sada, kad god požele, na raspolaganju imaju online keš kredit, online kupovinu putno-zdravstvenog osiguranja ili online aktivaciju trajnog naloga i direktnog zaduženja, kao i P2P plaćanja. Pored toga, tu su i druge brojne novine koje omogućavaju kartičarsko beskontaktno plaćanje korišćenjem mobilnog telefona. Među prvima smo uveli na tržište mogućnost korišćenja telefona kao kartice u vidu mCard usluge koja podrazumeva da plaćanja vršite putem digitalne Mastercard kartice u okviru mBank aplikacije tako što prislonite telefon na POS aparat gde god da se nalazite. Takođe, klijenti mogu da registruju svoju Mastercard platnu karticu na iPhone telefonu i koristiti sve prednosti naše Apple Pay usluge koja omogućuje bezbednije, sigurnije i lako beskontaktno plaćanje na svim iPhone, Apple Watch, iPad ili Mac uređajima. Pored toga, imajući u vidu da je pandemija ubrzala digitalizaciju svih poslovanja, OTP banka je razvila digitalne usluge i za klijente malog biznisa kako bi im pomogli na tom putu i pružili svu potrebnu podršku. Naši klijenti imaju na raspolaganju e-commerce uslugu, koja predstavlja savršen način da biznisi unaprede svoju prodaju time što im otvaramo novi kanal prodaje potpuno onlajn, kao i Pay by link uslugu za plaćanje putem emaila ili SMS poruku bez obzira na lokaciju i internet prodavnicu.\nU kojoj meri vam je stručnost u ovoj oblasti pomogla da u proteklom periodu, kada je zabeležen značajan porast u korišćenju mobilnog bankarstva, dodatno unapredite korisničko iskustvo svojih klijenata i otvorite im nove mogućnosti?\nEkspertiza u oblasti digitalizacije bila je od presudne važnosti da, u trenutku kada se činilo da je pandemijska kriza zaustavila svet, usmerimo klijente ka novim mogućnostima. U Srbiji trenutno više od polovine korisnika internetu pristupa putem mobilnih uređaja. Samo tokom 2020. godine više od 450 hiljada korisnika u Srbiji instaliralo je aplikaciju mobilnog bankarstva neke od banaka, a u poređenju sa 2019. godinom, tim putem je izvršeno 50 odsto više plaćanja. Ovaj trend iz godine u godinu paralelno prati i značajan rast korišćenja kartica u internet trgovini. Trenutno u OTP banci imamo više od 250 hiljada aktivnih digitalnih korisnika, od čega najveći deo čine upravo korisnici mobilne aplikacije. Dok prate najnovije trendove, svaki od njih je na svega nekoliko klikova od široke lepeze naših usluga koja im omogućava korisničko iskustvo na potpuno novom nivou.\nDa li možemo da očekujemo nastavak ovog trenda i u budućnosti?\nTeško je davati bilo kakve prognoze za postcovid period i u tome leži najveći izazov. Ovo posebno vredi za bankarski sektor, budući da banke funkcionišu po principu procene rizika, dok izvesna situacija čini poslovanje banaka jednostavnijim. Ono što je evidentno jeste da će u predstojećem periodu mobilnost ljudi zavisiti od kretanja virusa, što povećava verovatnoću za korišćenjem online i mobilnog bankarstva. Upravo zato nam je važno da, pored rada na daljoj digitalnoj transformaciji banke, kontinuirano edukujemo naše klijente o prednostima digitalnog bankarstva. Mi na tom putu temeljno i vredno radimo i unutar banke i sa brojnim partnerima a sve u cilju pomeranja granica na lokalnom tržištu i što bolje pripreme za koncept otvorenog bankarstva, čiju primenu uskoro možemo očekivati i u Srbiji.\nKoliki je u eri digitalizovanog bankarstva važan personalizovan pristup svakom klijentu?\nU današnje vreme, rekao bih da je to apsolutno neophodno i da klijenti to očekuju od nas. Sada je više nego ikada pre važno da razumemo navike klijenata, kako bismo im omogućili još jednostavniji i brži pristup proizvodima i uslugama koje pružamo. To možemo postići kroz upotrebu novih tehnologija uz dominaciju veštačke inteligencije i adekvatne upotrebe podataka koje već imamo ali nismo koristili možda na pravi način, a sve u cilju predviđanja ponašanja potrošača i pravovremeno prilagođavanje ponude. Kada na to dodamo i optimizaciju digitalnog marketinga verujem da možemo ići u pravcu potpune personalizacije proizvoda i usluga. Već sada kroz našu onlajn ekspozituru, klijentima su bankari na raspolaganju kroz opciju četa ili video poziva, kako bi im pomogli da sve svoje poslove obave bez dolaska u banku.\nU Srbiji ste među prvima uveli uslugu privatnog bankarstva?\nTako je, private banking klijenti imaju posebna i vrlo visoka očekivanja od svoje banke, a mi smo to na vreme prepoznali i već nekoliko godina unazad imamo u ponudi široki spektar posebno prilagođenih bankarskih usluga, investicionih i finansijskih saveta za njih, kao i naš know-how u upravljanju imovinom. Ako klijent, recimo, poželi da investira na međunarodnim finansijskim tržištima ili mu je potrebno administriranje računa hartija od vrednosti, ekspertiza naših privatnih bankara biće mu u potpunosti na raspolaganju. Smatram da smo danas lideri u segmentu privatnog bankarstva, imajući u vidu servisni model i paket računa i usluga Eminent koji klijentima pruža prvoklasne, njima prilagođene usluge, investicione i finansijske savete. Zadovoljan sam što smo prepoznati kao banka koja podržava i prati životni stil ovih klijenata. U tome imamo i podršku matične OTP Grupe koja zauzima jednu od vodećih pozicija u Centralnoj i Istočnoj Evropi uz mnogobrojna priznanja za najbolju banku u ovoj oblasti od prestižnih evropskih institucija, organizacija i medija. Ono što danas vidimo jeste da klijenti bolje poznaju tržišta, potencijale za investiranje i više nego ranije se odlučuju da diversifikuju svoja sredstva. Ovo je pozitivan trend kome se nadamo i u budućnosti. Razumemo lokalno tržište privatnog bankarstva, a dodatno možemo da ukrštamo različite oblasti naše ekspertize, kao što je korporativni biznis, lizing, osiguranje i želimo da klijentima pružimo najviše kako bi iskoristili pun potencijal svojih delatnosti i svoje imovine.\nBrojne novine deo su i posebnih, tzv, paketa dobrodošlice, specijalno kreiranih povodom okončanja integracije. Na koji način oni obogaćuju ponudu u oblasti ličnog bankarstva?\nNakon nedavno završene integracije, OTP banka odlučila je da retail klijentima otvori vrata novim paketima dobrodošlice. Pogodnosti će moći da iskoriste svi koji žele da iskuse idealan spoj vrednosti, tehničke naprednosti i vrhunskog korisničkog iskustva. Šest novih paketa predstavlja raznovrsnu ponudu sa širokim izborom pogodnosti, a nula odsto naknade za puštanje stambenih kredita, 50 odsto popusta na pakete računa u prva tri meseca, odlični uslovi za puštanje keš kredita i automatsko obnavljanje dozvoljenog minusa, samo su neki od njih.\nVeć pete Olimpijske igre za redom, OTP banka je veran partner naših najboljih sportista, međutim, velike zasluge ovde pripadaju upravo vašim klijentima. Na koji način?\nU pravu ste, naša banka je najdugovečniji sponzor Olimpijskog komiteta Srbije u istoriji, a to, između ostalog, možemo da zahvalimo i našim klijentima koji koriste Visa Gold olimpijsku karticu. Deo prihoda od svake transakcije, bez dodatnih troškova za klijente, banka donira Olimpijskom komitetu Srbije za stvaranje boljih uslova za naše sportiste. Kao znak zahvalnosti za ovaj doprinos, OTP banka korisnicima nove Visa Gold olimpijske kartice nudi brojne dodatne pogodnosti.


Home Gljive Natura br 11\nLošeNajbolje Arhiva\t- Stari brojevi\t(Berza) NATURA broj 11, februar 1997, strana 48, format A4, download 17,5 MBUmesto uvodnika - onomatopeja\nAV - AV - AV...\nDa li je štene potrebno tri puta vakcinisati i kako hraniti tek dobijeno mače - odgovara dr vet. med. Gruja Pavlović\nPiše Živorad Kostić, dipl. vet\nVeterina: štitna žlezda\nŠtitna žlezda kontroliše metabolizam organizma, a u slučaju tumora dolazi do povećanja apetita, gubljenja težine i ubrzanog rada srca mačke. To su tri osnovna znaka koja ukazuju na pomenuto oboljenje.\nČesto se deševa da pas iseče šapu ili ga, s proleća, "okite " krpleji. Sve to, na prvi pogled, izgleda bezazleno, ali...\nPripremila Ana Milenković\nDA LI VAM JE PAS BOLESTAN? (2. deo)\nVeć smo pisali o mogućim vidnim promenama na vašem ljubimcu i načinu na koji treba da reagujete. Spomenuli smo povraćanje, proliv i nepravilnosti kod disanja. Ali, kako prepoznati hitnost veterinarske intervecije ukoliko vam pas - krvari?\nIRSKI VUČJI PAS Nekada izuzetno popularan na Britanskom ostrvu, pa samim tim i veoma skup i cenjen, irski vučiji pas (Irish Wolfhound), početkom 18. veka gotovo da je potpuno nestao sa tih prostora. Međutim, zahvaljujući zabrani izvoza tih pasa, ali i upornosti kapetana Dursley-ja, ova najviša rasa pasa na svetu, taj ne samo lovni, čoveku veličanstveno privržen, odbrambeni, sportski i veoma inteligentni pas, hrabri čuvar i veliki borac protiv vukova - spasen je na sreću od nestanka i zaborava. Nažalost, kod nas irski vučji pas je još uvek - prava retkost.\nPiše Milan Danilović, odgajivač\nOPŠTI IZGLED NEMAČKOG OVČARA\nMala škola velike obuke (2)\nOvo je vrlo važan elemenat prethodnog članka gde smo govorili o Kontaktu i priključuje se lancu pripreme za obuku psa. A u neposrednoj je vezi i sa vlasnikovom odlukom gde će smestiti psa - u kući ili dvorištu?\nKako odnegovati štenad?\nTRI RAZVOJNE FAZE\nPošto se štene od sedam-osam nedelja odvikava od sise, to je najbolji trenutak da ga preuzimete kao novi vlasnik kome, naravno, tek predstoji veliki posao odgoja i vaspitavanja ljubimca\nPripremila Ana Milenković Ako niste znali, vreme je da saznate...\nGAJENJE, REPRODUKCIJA I EVIDENCIJA PASA\nImati lepog, pametnog i umiljatog psa kućnog ljubimca nije dovoljno. Da bismo uspešno i pravilno gajili i unapredili rasu pasa za koju smo se opredelili zato moramo da znamo i neka osnovna kinološka pravila o kojima ćemo pisati i u narednim brojevima.\nPripremio Ivan Lukić, odgajivač nemačkih ovčara\nKONSTITUCIJA PASA - POJAM I OCENA\nŠta je to gruba, snažna, nežna a šta limfatična konstitucija pasa?\nPripremio Bojan Milojević, odgajivač\nAGRESIVNOST (4. deo)\nAnalizirajući poremećaje u ponašanju ne treba zaboraviti da pas često "uči" da ih i manifestuje u onoj meri u kojoj se potvrđuje veza između takvog njegovog (poremećenog) ponašanja i dobitka nagrade. Na primer, pas sa "sindromom lutalice" potvrđuje da je njegova destruktivnost u kući povezana sa činjenicom da će ga, posle takvog ponašanja, gazda izvesti napolje, a pas koji uporno laje potvrđuje takvim svojim ponašenjem da time privlači posebnu pažnju vlasnika. Primera ima još...\nPiše Marina Verga\nMOJE PRVO MARKIRANJE\nPiše Dragan Veljković, dreser službenih pasa\nKinologija: AD - AUSDAUERPRÜFUNG\nISPIT IZDRŽLJIVOSTI ZA NEMAČKE OVČARE\nIspit o kojem je ovde reč za mnoge odgajivače i vlasnike službenih pasa prava je enigma. Zato ćemo o ovom ispitu za nemačke ovčare reći koju reč više...\nPripremio Milan Medić, odgajivač nemačkih ovčara\nKako vaspitati psa?\nPostoji divna srednjevekovna evropska lovačka poslovica koja, prevedena sa originala, glasi: "Ne kažnjavaj nikad psa ako ne zna zašto. Umesto da bude pametniji biće gluplji". I danas ona je aktuelna i - tačna.\nAleksandar Tucaković, novinar\nPreneto iz magazina "Viva"\nNije mi jasno zašto je Carevac tako tužno svirao iz oblaka? Da li je žalio odstreljene ptice ili poslednjeg Mohikanca lova - viteškog sporta zabave, ili eksplozivni, besprekorni rad "Engleza"? A možda ga je rastužila i činjenica što danas pas postaje sve više roba, a ne drug čovekov, kako je bilo još od prvih ljudi, ili što lov, umesto umetnosti, viteštva sve više postaje trgovina u kojoj džeparoši "mažnjavaju" dobru lovu. To samo on zna? Da li se zato borio? To niko ne zna...\nŽivotna priča: Nešto sasvim lično\nOdavno me je kopkala misao da nabavim lajke. Toliko sam čitao o njima, toliko priča slušao od naših ljudi koji su imali prilike da ih vide u lovu… da sam imao utisak da ama baš sve znam o njima. No, nekako mi se nije dalo... Odlagao sam nabavku, zapaćivao neke druge rase da bi mi nabavka lajke ostala poput divnog ali neostavrenog sna. I onda, jedan neočekivani događaj – promenio je sve.\nPiše Laslo Toth, odgajivač\nRadna kinologija: Ovčarski i pastirski psi\nTRADICIJA KOJA ŽIVI\nPasmine današnjih službenih pasa, kao i nekih "kućnih", nastale su dugogodišnjom selekcijom nekadašnjih ovčarskih i pastirskih pasa. Međutim, u matičnim zemljama, što je malo poznato u nas, nemački ovčar, bernski pastirski pas, flandrijski govedar ili, recimo, kod nas šarplaninac, i sada se koriste za zaštitu, čuvanje i vođenje stada, vraćanje izgubljenih grla, odbijanje napada, lopova i divljih zveri. Naravno, u razvijenom svetu nisu retkost ni takmičenja u ovčarenju tih pasa.\nKAKO PAS VODI STADO?\nSUPERSTAR - NEMAČKI OVČAR?\nDileme oko toga koja je rasa službenih pasa "najuspešnija", izdržljivija ili, recimo, koja je najlakša za obuku ili bolja za neku namenu - večno je pitanje oko kojeg se "lome koplja" mnogih odgajivaća, pa i ljubitelja pojedinih rasa, ne samo kod nas. Šta kažu, međutim, zvanični svetski statistički podaci i njihova komparacija?\nIshrana pasa: Vitamini\nVitamini su organska jedinjenja malih molekula raznovrsne strukture koje pas, kao i ostale životinje pa i čovek, nije u stanju da sintetizuje, bar ne u potrebnim količinama. Koliko se za pojedine vitamine zna, oni imaju brojne uloge u živim organizmima jer učestvuju u mnogim hemijskim reakcijama, najčešće u sastavu koenzima ili enzima.\nLOV NA DIVLJU SVINJU (2. deo)\nLov na svinju zimi ne zahteva od lovca apsolutno poznavanje terena kao u letnjim uslovima, već treba obratiti više pažnje na navike divljači u ovom godišnjem dobu\nPiše Zoran Stošić Stole, lovac i odgajivač\nCACIB Beograd Razgovori s povodom\nŠANDOR SABO, međunarodni kinološki sudija za nemačke ovčare,Dr BOJANA VUJASINOVIĆ, kinološki sudija za nemačke ovčare,ZORAN LJ. MILIĆ , kinološki sudija za epanjel bretone,VESNA MARKOVIĆ, odgajivač škotskih ovčara iMILAN TIMOTIĆ, odgajivaČ rotvajlera - govore za naše novine o svojim utiscima sa izložbe, "svojim" rasama i još ponečem...\nNAJUSPEŠNIJI PSI SEZONE\nAkcija TOP 10 ili "Biramo najuspešnijeg psa naše zemlje", privedena je kraju. Kao što se i očekivalo - pobedili su najuspešniji, a da je konkurencija bila jaka pokazuje podatak da je na konkurs prijavljeno ukupno - 217 pasa.\nNAJUSPEŠNIJI KINOLOŠKI KATALOZI IZLOŽBENE SEZONE\nNajopremljeniji, najpregledniji i likovno-grafički najlepši kinološki katolog ove godine bio je onaj koji je za svoju izložbu pripremilo Kinološko društvo "Knjaževac" iz istoimenog grada.\nPročitali smo za vas PRAVA KNJIGA O PSIMA\nStanley Coren-ova "Inteligencija pasa - Svest i sposobnost rasa" , koju je kod nas izdala Manjana Press, ne samo da je veliko osveženje već predstavlja i pun kinološki pogodak.\nLisica (Vulpes Vulpes) spada u porodicu pasa (Canidae). Srednjeg je rasta, vitkog i snažnog tela i gustog, mekog, tamno-crvenog krzna. Lukavost i spretnost su joj glavne osobine. Lovi sve od insekta do laneta. Ako oseti da je sigurna, njena opreznost se pretvara u beskrajnu drskost.\nPripremio Ivan Lukić\nPripremila Katarina Lakićević Hipologija\nPrema legendi, Arapi su za početak uzgoja odabrali pet od sedam kobila koje su pripadale Proroku. A kako veli predanje, poticale su iz grupe Al Khamsa...\nUzgoj golubova visokoletača u sportske svrhe veoma je rasprostranjen u Srbiji pa se slobodno može reći da se najveći broj golubara kod nas bavi njima, odnosno srpskim visokoletačima. Kod ovih golubova se ceni dužina i visina leta jer visokoletače karakteriše dug let u velikim visinama u koje se veoma brzo podižu. Zato serijal tekstova o tim plemenitim pticama i počinjemo sa njima.\nPiše Miroslav Lukić, odgajivač srpskih visokoletača\nU tri boje: crvenoj, žutoj i crnoj\nPiše Slobodan Mulić, odgajivač golubova\nŽAKU, NIMFA i LORIKA\nPiše ing. Borivoje Vasić\nMAČKE - NAJSAVRŠENIJA STVORENJA\nMačka je veoma aktivno i živo stvorenje. Sam njen oblik, stvaran kroz mnoge milenujeme, rezultat je te aktivnosti. Bez obzira na kom području živi, svuda je takve građe da joj omogućava fascinantne pokrete. Zapanjujući odraz i skok u atletskom stilu, lakoća veranja i munjevitost pri hvatanju plena dovedeni su do savršenstva…\nKunićarstvo: Posao koji u mnogim zemljama uzima maha\nUZGOJ KUNIĆA ZA KVALITETNO MESO\nGajenje kunića na individualnim gazdinstvima treba i kod nas da postane važna grana sitnog stočarstva. Za to nisu potrebne ni velike investicije, ni mnogo prostora, a ni veliki trud. Zahvaljujući tome i opštoj "gladi" za mesom na svetskom tržištu, neke su zemlje u proizvodnji i potrošnji mesa kunića dostigle upravo neverovatne brojke.\nPiše Dragan Mandić, odgajivač iz Mladenovca\nAkvaristika: Kako postati dobar akvarista?\nSMISAO I ZNAČAJ AKVARISTIKE\nKako napraviti i urediti svoj akvarijum, na osnovu kojih kriterijuma odabrati podlogu, rastinje ili ribe, i kako ga možete, na kraju krajeva, ako već posedujete svoj minijaturni podvodni svet, najbolje i najefikasnije održavati i unaprediti - samo su neke od tema o kojima govorimo u ovom i narednim brojevima NATURE\nPripremio Dušan Marinović Akvaristika\nOva riba (Gnathonemus petersi) dolazi nam čak iz Singapura pa je zbog toga i prilično skupa. Možda i zato mnogi naši akvaristi nisu u mogućnosti da se dive toj lepotici u svojim akvarijumima. Ali sve se menja...\nPiše Ljuba Stokić, akvarista\nGRAĐA TELA RIBA\nPišu dr Bogosav Soldatović i dr Dražen Zimonjić\nEkologija: Evropa i životna sredina (3)\nZavršavajući seriju tekstova o stanju životne sredine u Evropi, koja je zapravo sintetizovan izveštaj evropskih eksperata od 600 stranica (u javnosti poznat kao Dobris Assessment), objavljen u "neizlakiranom" obliku, a što je sigurno korak napred u osvešćivanju Evropljana pred zabrinjavajućom ekološkom situacijom na Starom kontinentu, skrećemo pažnju da se deo ovde pomenutih problema i te kako odnosi i - na nas.\nKOŽA MESEČEVE POVRŠINE\nCelulit je posledica, pre svega, neprirodnog načina života. Ponaša se agresivno i kao pravi napasnik ugrožava uglavnom - žene. Devet od deset žena u razvijenom svetu danas ima celulit, ali ni jedna od nas, bez obzira na godine, ne može biti ravnodušna prema tom ne samo estetskom već i - zdravstvenom problemu.\nPiše Ana Porobić\nBroj pregleda članka : 2059037\nImamo 67 gostiju na mreži\tŠta se najviše čita? Knjiga i CD o dobermanu