ČETIRI najveća sramežljivca među horoskopskim znakovima - mediji.net\nVatreni i zemljani znakovi su češće sramežljiviji od drugih, a to je zato jer su oni pasivniji od vazdušnih i vatrenih znakova te su zato češće i introverti. Uvek će pre videti s kime imaju posla, a tek se onda početi otvarati.\nRakovi su negovatelji Zodijaka pa se uvek trude da se ljudi oko njih osećaju ugodno i zbrinuto. No ovi nežni slušatelji zapravo više vole brinuti o potrebama drugih, a ne otkrivati vlastite osećaje, zbog čega često ispadaju sramežljivi. Predstavljeni su simbolom Raka, koji ima tvrdi oklop da zaštiti svoje osetljivo srce. Ovom vodenom znaku obično treba vremena i strpljenja pre nego što se oseća dovoljno sigurno da bi pokazao drugim ljudima svoje prave boje.\nAstrologijaPreko 4500 vesti\nDNEVNI HOROSKOP: Ribama ženska osoba "radi o glavi", Ovna muči ljubomora, Vaga bi da flertuje, a vi?\nPročitajte dnevni horoskop za 9. maj!\nČuveni ruski astrolog upozorio na velike nevolje na leto.\nJedna žena iz Australije otkrila je jednostavnu taktiku koju koristi kako bi njen dom uvek lepo mirisao, a potrebna su samo tri prirodna proizvoda


Naslovna... > Izveštaji > Javna debata „Srbija u geostrateškom pozicioniranju Rusije“\nJavna debata „Srbija u geostrateškom pozicioniranju Rusije“\nPhoto: Medija centar Vojvodine i Media & reform centar Niš | Niš, 6. maj 2016. i Novi Sad, 10. maj 2016.\nHelsinški odbor za ljudska prava u Srbiji organizovao je javnu debatu „Srbija u geostrateškom pozicioniranju Rusije“ u Nišu (6. maja) i Novom Sadu (10. maja 2016. godine). Autori publikacije „Potka srpskog identiteta“ u izdanju Helsinškog odbora govorili su o istorijskim analogijama Srbija – Rusija (Latinka Perović, Milan Subotić), politici identiteta i rusofilstvu (Srđan Barišić), dometima ruske meke moći na Balkanu (Jelica Kurjak, Milivoj Bešlin), geostrateškim prioritetima i ekonomskoj saradnji (Dimitrije Boarov) i Balkanu kao platformi za odmeravanje Rusije sa EU (Boris Varga).\nRekavši da Srbija i dalje ima ambivalentan stav o tome gde pripada i kamo stremi, Sonja Biserko je naglasila da „Evropska unija mnogo polaže računa na regionalnu saradnju i to je jedan od glavnih kriterijuma. Srbija istorijski, geografski i kulturološki pripada tom regionu i to je jedan okvir u kome treba da traži svoju budućnost”.\n"Rusija je za Srbiju kao fatamorgana,” rekla je Latinka Perović i dodala da “mi hoćemo u EU, ali pokušavamo da održimo balans čiji je nosilac bila Jugoslavija, ali koji Srbija danas ne može da preuzme". Dimitrije Boarov rekao je da niko ne treba da potcenjuje rusko tržište kao jednu od opcija za razvoj srpskog izvoza ali da takođe treba imati u vidu da je Rusija, u proseku, zemlja siromašnih potrošača.\nPublikacija “Potka srpskog identiteta” i javne debate održane u Beogradu, Nišu i Novom Sadu deo su projekta „Srpski identitet u 21. veku“ koga Helsinški odbor realizuje uz podršku Fondacije za otvoreno društvo.\nMEDIJI O JAVNOJ DEBATI "SRBIJA U GEOSTRATEŠKOM POZICIONIRANJU RUSIJE"\nN1 - Latinka Perović: Rusija je za Srbiju kao fatamorgana\nKanal 9 TV - Boarov: Rusija nije alternativa EU\nRadio-televizija Vojvodine - Rusija ili EU: Srbija sedi na obe stolice\nBlic - Latinka Perović: Srbi ne poznaju dovoljno Rusiju, to znanje je folklorno\nMedija centar Vojvodine - Održan okrugli sto “Srbija u geostrateškom pozicioniranju Rusije”\nRadio Slobodna Evropa - Latinka Perović: Rusija je za Srbiju kao fatamorgana\nVečernje novosti - Latinka Perović: Srbi ne poznaju dovoljno Rusiju\nB92 - "Srbi ne poznaju dovoljno Rusiju, Rusija kao fatamorgana"\nKurir - Latinka Perović: Srbi slabo i nedovoljno poznaju Rusiju\nNovi magazin - Latinka Perović: Srbi ne poznaju dovoljno Rusiju


Evropski identitet: istorijska činjenica i politički problem - Eurozine - Peščanik\nEvropski identitet: istorijska činjenica i politički problem\nZamislite da vam neko postavi dva pitanja: da li se može govoriti o kineskom identitetu, formiranom kroz istoriju, koji Kinu čini drugačijom od ostatka sveta? Da li u njemu Kinezi mogu da pronađu inspiraciju za budućnost?\nZa prosečnog Kineza potvrdan odgovor na oba pitanja toliko je očigledan da su pitanja prosto izlišna. Za prosečnog Evropljanina, koji Kinu posmatra sa distance, odgovor ne bi bio ništa manje očigledan. Ali taj isti Evropljanin bi mnogo više oklevao ako mu postavite to isto pitanje u vezi sa Evropom. Odakle ova razlika između kineskog i evropskog identiteta? Odgovor je prost. Kinez je navikao da Kinu doživljava kao jedinstveni kulturni i politički entitet; kao imperiju. S druge strane, Evropljani razmišljaju u pravcu pluraliteta: pluralitet idioma, kulturnih regija, religija, a unutar njih konfesija. Da i ne pominjemo pluralitet naroda.\nOvo poslednje se toliko dugo i toliko snažno utiskivalo u evropsku psihu da je za Evropljane ideja o Evropi kao nečemu višem od prostog skupa naroda – problematična. Očigledno je da biti Holanđanin ili Poljak znači deliti isti jezik, obrazovanje, istu tradiciju, predrasude, navike, običaje itd. Ali odgovor na pitanje „Šta znači biti Evropljanin?“ uopšte nije očigledan. Zato na pitanje o „evropskom identitetu“ ne možemo odgovoriti pre nego što pokažemo da se o Evropi može govoriti ne samo kao o kontinentu ili kao zajednici, već i kao kulturnoj i istorijskoj tvorevini koja dopunjuje i nadograđuje nacije.\nNajlakši način da to uradimo jeste da Evropu uporedimo sa njenim susedima. Takav pristup, sličan posmatranju Evrope sa distance, izdvaja odlike koje Evropu kao naseljeni prostor razdvajaju od muslimanske Severne Afrike, Bliskog istoka i Kine (pod uslovom da se složimo, makar privremeno, da pod Evropom podrazumevamo prostor sve do istočne granice Rusije.) Da počnemo od vidljivih odlika. Najupečatljivije je verovatno prisustvo krstova: na zgradama, na grobljima, ponekad i na raskrsnicama ili pokraj puta. Druga odlika je urbano planiranje i arhitektura, naročito javne zgrade; ako zanemarimo internacionalni stil koji je u modi od tridesetih, najrasprostranjeniji stil je tzv. „neoklasični“. Treća odlika je pismo, koje se razlikuje od kineskog ideografskog, kao i od arapskog i drugih pisama; postoje tri vrste ovog pisma, ali su sva tri očigledno deo iste porodice. Četvrta odlika je zbijenost slika u javnom prostoru i u privatnim odajama običnih građana. Petu čine brojni umetnički prikazi ljudskih figura, uključujući i naga muška i ženska tela. Šesta je zvonjava zvona. Sedma je prisustvo ostataka grčke, rimske ili srednjevekovne civilizacije, u vidu zgrada, ruševina ili muzejskih predmeta. Neke od ovih odlika specifične su za Evropu, nekih ima i drugde. Ali njihova koegzistencija stvara jedinstveni vizuelni i zvučni pejzaž koji se izvan Evrope može pronaći samo na prostorima koje nastanjuju Evropljani.\nOvim se taj inventar svakako ne iscrpljuje. On je vrlo uopšten da bi obuhvatio sva evropska kulturna područja, posebno ona istočna i zapadna, gde se oblik crkava razlikuje (na istoku su crkvene kupole zaobljene), kao što se razlikuju i sveštenici, pisma, arhitektura i broj nagih figura (mnogo ih je manje na istoku). Taj inventar je fokusiran na ono što je dominantno, očigledno i prisutno bezmalo širom evropske teritorije. Stoga se svesno zanemaruje hiljadugodišnje jevrejsko prisustvo u Evropi, kao i rezultati globalizacije, koji su u poslednje četiri decenije u Evropu doveli veliki broj muslimana, Kineza, Hindusa i Sika. Svrha nabrojanog inventara je samo statistička: na pojedinim mestima su obeležja evropskog kulturnog prostora gusta i vidljiva, drugde su retka i raštrkana. Kartografski prikaz bi sigurno pokazao da ih je najviše u pojedinim zapadnoevropskim oblastima.\nDa pređemo od vidljivih razlike na one koje postaju vidljive kada se Evropa uporedi sa susednim društvima. Prvo što ćemo otkriti je to da Evropljani na sebi svojstven način organizuju vreme, počevši od sedmice – nedelja je praznik – ali to se odnosi i na godinu, sa svim proslavama i praznicima. Verski praznici, naročito Božić i Uskrs, obeležavaju se i u zapadnoj i u istočnoj Evropi, doduše u različito vreme, jer se verski kalendari ne poklapaju. Svaka zemlja ima državne praznike, ali svaka obeležava i nacionalni praznik ili Dan pobede. Drugo, Evropa ima svoje kulturne odrednice. Ako pokušamo da ustanovimo koje se titule, imena, događaji i mesta najčešće javljaju u evropskoj književnosti, vizuelnim umetnostima, duhovnim ili svetovnim obredima, političkom diskursu i tako dalje, doći ćemo do zaključka da su to pojmovi koji se, ako izuzmemo one vezane za hrišćanstvo na svim kontinentima, ili ignorišu izvan Evrope, ili su poznati samo malobrojnoj i obrazovanoj manjini. Međutim, pored hrišćanskih i jevrejskih odrednica, Evropljani se često osvrću i na staru Grčku i stari Rim; latinski srednji vek se češće evocira na zapadu, dok je istok više okrenut ka Vizantiji. Savremena umetnost, književnost, nauka, političke doktrine i pravne norme zajedničke su svim delovima Evrope. Tačno je da se neke od ovih kulturnih referenci sada promovišu u čitavom svetu, ali ako bismo ih tretirali statistički i prikazali ih na mapi, skoro je sigurno da bi njihova najveća koncentracija bila zapažena u Evropi.\nTreća odlika Evrope jeste njena sekularnost, pod kojom podrazumevam razdvajanje politike od crkve, i državljanstva od pripadnosti religiji ili konfesiji. Četvrta odlika je status žena: evropski zakoni priznaju samo monogamne brakove; žene nisu prisiljene da prekrivaju lice i oduvek su igrale značajnu ulogu u evropskoj kultri i politici. Peta odlika je odsustvo prehrambenih restrikcija, što je još jedna tradicija hrišćanstva koja se razlikuje od judaizma i islama. Teže je ukratko opisati životne navike i njihovu materijalizaciju u opremanju evropskih kuća i kancelarija. Sve to važi, iako u nejednakom obimu, i u zemljama koje su nastale nakon evropske ekspanzije između XVI i XIX veka: u Americi, Kanadi, Latinskoj Americi, Australiji i Novom Zelandu. Zbog uštede prostora, zanemariću njihove razlike i tretiraću ih kao evropske projekcije izvan evropskog prostora.\nOpet naglašavam da ovo nije konačan inventar. Ali on je dovoljan da se potvrdno odgovori na pitanje postoje li specifično evropske odlike koje Evropu odvajaju od ostatka sveta. Ako se složimo da je to tako, onda treba da da potražimo objašnjenje za istovremeno prisustvo u Evropi, s jedne strane, različitih jezika, religija i konfesija, znakova i simbola, država i nacija i, s druge strane, za jedinstvo koje potvrđuju zajedničke karakteristike različitih grupa Evropljana, koje ih kao celinu odvajaju od njihovih muslimanskih i kineskih suseda. Ako želimo da izbegnemo bespredmetne spekulacije i da se zadržimo na empirijskoj osnovi do koje smo došli racionalnim metodama, onda do objašnjenja i za evropsko jedinstvo i za evropsku različitost možemo doći samo proučavanjem evropske istorije.\nDanašnja Evropa sa svim svojim karakteristikama, rezultat je dugog procesa. Početak tog procesa može se smestiti negde u sredinu prvog milenijuma pre Hrista. U to vreme, Grci su počeli da naseljavaju obale Mediterana i Crnog mora i došli su u dodir sa Keltima, koji su nastanjivali centralni deo kontinenta, otprilike oko Dunava i Rajne na severu i jugu, današnju Francusku, pa potom Galiju, severnu Italiju i severnu Španiju. Posledica toga bile su keltske ekspedicije u prostore koje su naseljavali Grci i lagana transformacija keltskih zajednica. Ovo je nagnalo severne i istočne susede Kelta na seobe ka jugu; nazovimo ih varvarima, ali ne u pežorativnom smislu. Štaviše, uticaj velike Grčke na južnu Italiju i njene susede pokrenuo je rast i širenje malog plemena govornika latinskog, skoncentrisanih oko Rima. Kroz nekoliko vekova, Rimljani su dominirali prostorom Etrurije a kasnije i Grčke, i krenuli su u osvajanje Mediterana, severne Italije i alpske Galije. Nakon još pet vekova ratovanja i kolonizacije, prvobitna trodelna podela kontinenta, sa varvarima na severu, Keltima u sredini i Grcima i Rimljanima na jugu, oko prvog veka nove ere pretvorila se u novu, dvodelnu podelu: Rimsko carstvo na jugu i varvari na severu, podeljeni linijom koja se pružala od Severnog mora do Crnog mora, otprilike duž Rajne i Dunava.\nPodela na Romanitas i Barbaricum na zapadu traje i danas u obliku romanskih i germanskih jezičkih porodica, dok su keltski jezici ili mrtvi ili marginalizovani. Po svemu sudeći, podela je imala i veliki verski i kulturni značaj: reformacija u XVI veku, sa uporištima u bivšim Barbaricum područjima nikada nije uhvatila korena kod bivših Romanitas, osim u malom broju slučajeva. Pre nego što dođemo do ovih kasnijih dešavanja, moramo se prisetiti i jedne druge jezičke i kulturne podele: na latinski zapad i grčki istok. Dosta dugo ta podela nije pravila probleme, ali u IV veku kao odgovor na sve veće pritiske varvara sa svih strana, uspostavljene su dve vojne i administrativne regije, koje su se na kraju pretvorile u dva carstva: latinsko i grčko, sa prestonicama u Rimu i Konstantinopolju. To se odigralo pod potpuno novim verskim okolnostima do kojih je dovelo širenje hrišćanstva, koje je od IV veka bilo zvanična religija Carstva. Dve političke prestonice, stara i nova, takođe su postale i verske prestonice, sedišta pape i patrijarha, ali je Konstantinopolj bio mnogo značajniji, jer je bio i sedište cara. Rascep između latinskog zapada i grčkog istoka produbio se od V veka, a bivše carstvo, koje su varvari porazili i naselili se na toj teritoriji, na kraju je nestalo. Jedini preostali autoritet iz imperijalne prošlosti bio je rimski papa. U prvo vreme njegov je autoritet bio slab i ograničen, ali se vremenom pretvorio u veliku moć u gradu, na obližnjim prostorima, pa čak i kod hristijanizovanih varvarskih kraljeva. Tokom tog procesa, papa je postao potpuno nezavistan od cara u Konstantinopolju. Još su značajnije bile ekleziološke, liturgijske i dogmatske podele između dva hrišćanska centra. Po svemu sudeći, do njih je došlo više iz nesporazuma zbog postepenog razilaženja jezika i kultura nego kao rezultat smišljene politike sa ciljem odvajanja latinskog od grčkog hrišćanstva, ali krajnji rezultat bio je upravo taj. Od XI veka katolici i pravoslavci su jedni druge smatrali za šizmatike, a pravoslavci su prema katolicima razvili posebnu mržnju početkom XIII veka, nakon zloglasnog Četvrtog krstaškog rata.\nDo tada je kontinent skoro potpuno hristijanizovan i podeljen na dve interesne sfere, rimsku i konstantinopljsku, sa linijom razgraničenja od Belog mora do Jadrana, koja i dalje predstavlja važnu versku i kulturnu granicu. Granica od istoka Finske prati istočne granice baltičkih zemalja, preseca Belorusiju, Ukrajinu i Rumuniju i završava se između Hrvatske i Srbije. Nije se menjala tokom deset vekova i mora se istaći njena zadivljujuća stabilnost, uprkos brojnim pokušajima mnogih da je pomere u jednom ili drugom pravcu. Dve interesne sfere nisu se razlikovale samo po načinu na koji su ispovedale hrišćansku veru, već i po kulturnim običajima. Dok je ikonoklastija na pravoslavnom prostoru imala dugoročni efekat, katolici su se priklonili ikonolatriji. Narodni govor je na pravoslavnom prostoru priznat i negovan ranije nego na katoličkom: stvorena je azbuka koja je prilagođena njihovoj fonetici, bilo je mnogo prevoda sa grčkog, što je zajedno rezultiralo ranim razvojem književnosti i istoriografije. Na kraju, postojala je razlika u poimanju antike, koju su u Vizantiji predstavljali originalni grčki uzori u vizuelnoj umetnosti, kao i u filozofiji, nauci, poeziji i prozi, dok je zapad uglavnom imao pristup kasnijim imitacijama i pojedinim prevodima sa grčkog na latinski.\nIstok i zapad su se razlikovali po moći koju je car imao prema vizantijskoj političkoj doktrini, pa je njen uticaj na duhovna pitanja bio veći nego uticaj careva i kraljeva sa zapada. Na kraju, Vizantijsko carstvo je sebe smatralo jedinim legitimnim naslednikom Rimskog carstva, pa tako i jednako značajnim; s druge strane, latinske i hrišćanske elite osećale su se kulturno inferiornima u poređenju sa starim Rimljanima i Vizantijskim carstvom, i činile su sve da ih dostignu. Tako je došlo do obnove, renovatio imperii Romani, renesanse u vizuelnim umetnostima, književnosti i prevodima naučnih i filozofskih radova sa arapskog i grčkog početkom XII veka, do predavanja Aristotela na univerzitetima u XIII veku, i sve većeg interesa za antiku koji je kulminirao u renesansi od XIV do XVI veka, koja se od Italije proširila na sve zemlje latinskog zapada.\nPočetkom XIII veka odigrala su se dva događaja koja su radikalno i dugoročno promenila odnos istočnog i zapadnog hrišćanstva. Prvi je već pomenuti Krstaški rat, tokom kojeg je pao Konstantinopolj i kada je na nekoliko godina Vizantijsko carstvo bilo zamenjeno Latinskim carstvom. To je bio uvod u osmanlijsko osvajanje. Drugi događaj, dvadesetak godina kasnije, bila je invazija Mongola na hrišćanske zemlje. Njihovo napredovanje na zapad zaustavila je smrt njihovog vladara, ali su oni do tada uništili Kijevsku Rusiju i uspostavili dominaciju nad svim teritorijama istočno od Dnjepra. Tu su ostali skoro tri veka, a posledice toga osvajanja trajale su još duže.\nČak i nakon što se osamostalila i postala carstvo, Velika moskovska kneževina, formirana pod mongolskom vlašću, bila je izolovana od zapada, sa izuzetkom povremenih kontakata, uglavnom na bojnom polju. Do kraja XVII veka, oko pola milenijuma kasnije, čitav severni deo pravoslavne imperije prolazio je kroz epohu drugačijeg razvoja od onog u latinskom hrišćanstvu. Slična promena se odigrala i na jugu otprilike dva veka kasnije, nakon što se osmanlijska vlast nad bivšim vizantijskim teritorijama na Balkanu i sama raspala padom Konstantinopolja i raspadom Vizantijskog carstva. I na tom području je izolacija od latinskog hrišćanstva, a kasnije od Evrope, trajala oko pola milenijuma, do sredine devetnaestog veka.\nZa latinsko hrišćanstvo to je bilo vreme inovacija, ne samo tehnoloških, „pozajmljenih“ iz inostranstva – kompas, papir, barut, štampa – već i u politici, društvenoj organizaciji, ekonomiji i kulturi: lokalnoj samoupravi, univerzitetima, predstavničkim skupštinama. Od posebne važnosti za pitanje na koje pokušavam da odgovorim jeste širenje tih inovacija duž čitave teritorije latinskog hrišćanstva, iako su one bile prisutnije i dublje ukorenjene na zapadu nego na istočnim marginama, gde su katolici dolazili u kontakt sa pravoslavljem, a kasnije i islamom. Uprkos unutrašnjim razlikama, između XII i ranog XVI veka, latinsko hrišćanstvo je dostiglo vrlo visok nivo verskog, pa tako i kulturnog ujedinjenja. Sveštenstvo, koje je bilo primorano na celibat, svuda je bilo organizovano u hijerarhiju sa biskupom na čelu biskupije i papom kao predvodnikom svih katolika. Sveštenici su svuda vršili istu liturgiju. Svuda su bili aktivni isti crkveni redovi. Svuda su učeni ljudi govorili latinski i pozivali se na isti niz autoriteta – Vulgatu, crkvene oce, Aristotela i njegove arapske komentatore, rimsko pravo, velikane sholastičke teologije – i svuda su obrazovne ustanove, škole i univerziteti pratile isti program. U vizuelnim umetnostima, skulpture, tapiserije i minijature bile su inspirisane sličnim uzorima, a arhitektura koju nazivamo „gotskom“ praktikovana je svuda, toliko da se sada prema njenoj rasprostranjenosti mogu ustanoviti granice latinskog hrišćanstva.\nŠtaviše, svuda su počele da se formiraju suverene države i da se oblikuje nacionalna svest, ali svuda na karakterističan način i različitom brzinom. U svim zemljama je suverena država bila podređena dinastičkim težnjama i teritorijalnim ambicijama, što je rezultiralo trajnim, gotovo neprekidnim ratovima. Svaka suverena država odupirala se pokušajima imperije, a kasnije i crkve, da umiri latinsko hrišćanstvo i da ga ujedini pod jednim carem, a kasnije papom, kako bi se stvorila prava hrišćanska republika. U tome je suverena država imala pomoć pojedinih frakcija sveštenstva, plemstva, pravnika i trgovaca. Ove centrifugalne sile postale su vrlo uticajne tokom velikog raskola na zapadu između pape u Avinjonu i pape u Rimu. Prvi put se pokušalo sa nacionalizacijom hrišćanstva u Engleskoj, Francuskoj i Bohemiji, gde su osnovane nacionalne crkve. Nakon što su dva vaseljenska sabora stavila tačku na haos u crkvenom vrhu, stvari su se naizgled vratile u normalan tok, koji je karakterisala napetost između suverenih država i papstva. Ona se ponekad pretvarala u otvoreni sukob, ali je obično rešavana kompromisom.\nU prvo vreme se činilo da reformacija koju je pokrenuo Luter prati ustaljeni put. Međutim, pomoću štamparija, ona se kroz nekoliko godina proširila nemačkim govornim područjem i Skandinavijom, podstakla slične pokrete u Švajcarskoj i Francuskoj, dovela do podele između Engleske i papstva i došla do Holandije, Škotske, Poljske i Transilvanije. Od dvadesetih godina XVI veka latinsko hrišćanstvo je pretrpelo brojne verske ratove: nekoliko vrlo nasilnih i varvarskih građanskih ratova i ništa manje varvarskih i nasilnih sukoba protestantskih i katoličkih država. Isprekidani kratkim periodima primirja, ti ratovi su trajali do prve decenije XVIII veka. Do sredine XVII veka je svakom malo upućenijem bilo jasno da je sa latinskim hrišćanstvom završeno. Tako su stvorene dve koalicije: koalicija katoličke kontrareformacije, predvođene papstvom i Habzburzima, i koalicije protestantskih zemalja, koju je u prvo vreme podržavala Francuska, a na kraju sukoba finansirale Engleska i Holandija protiv Francuske.\nOvde dolazimo do ključnog trenutka: do rađanja Evrope iz duha prosvetiteljstva. U konačnoj fazi verskih ratova, krajem XVII veka, unutar mnogih konfesija i suverenih država pojavila se nova nadkonfesionalna i nadnacionalna zajednica, koja – za razliku od starih christianitas – nije bila zasnovana na zajedničkoj veri već na zajedničkoj kulturi učenih elita, obrazovanih i na katoličkim univerzitetima i u protestantskim gimnazijama. Ti ljudi su govorili isti jezik (latinski, a sve više i francuski) i poznavali hrišćansku tradiciju, tumačenu na razne načine, kao i klasične autore i istorijske i umetničke spomenike klasične antike. Tragajući za novim pravilima za koegzistenciju sila na kontinentu, ove svetovne elite mogle su se okrenuti samo ovom zajedničkom nasleđu.\nKako bi osmislili zakone mira i rata, potražili su primere u istoriji Izraela, onako kako je opisana u Starom zavetu i istoriji Rima. Drugim rečima, pošto više nisu mogli da se pozivaju na zajedničko otkrovenje, pokušali su da uobliče nešto što je za njih predstavljalo prirodni zakon. Novi zakon je usvajan na skupovima održavanim kako bi se zaustavili ratovi, i uvođen mudrim sporazumima čiji su autori obično bile sudije ili diplomate. Ovako stvoreni ius gentium (zakon nacija) dao je novo značenje reči Evropa. Od tada to ime označava zajednicu država koje se deklarativno zalažu za poštovanje nacionalnih zakona, čak i onda kada ih krše zarad svojih nacionalnih interesa.\nAli Evropa je bila nešto mnogo više od običnog ius gentium. Ona je predstavljala i ravnotežu snaga održavanu veštom diplomatijom i sposobnošću da se uspostavi koalicija ili savez koji je jači od bilo koje pojedinačne samostalne države, i koji može da očuva mir ili pobedi u ratu. Ona je takođe bila referentna tačka na koju su se pozivali pojedinci i države kao na svojevrsnu zajedničku domovinu. To je bila idealna zajednica ljudi koji su delili duboko razumevanje i poštovanje za klasična dela pisane reči i vizuelnih umetnosti, i koji su smatrali da njima upravljaju pravila razuma, kako u istorijskom ili naučnom istraživanju tako i u privatnom životu. Takva zajednica, respublica litteraria, République des Lettres ili republika nauke – nametala je svojim članovima određena pravila koja su formirala etiku zasnovanu ne na otkrovenju (natprirodnom), već na lumen naturale, i koja je u tome bila slična nacionalnim zakonima. Tako su suverene države i Evropa kao celina međusobno komplementarni proizvodi istog procesa sekularizacije.\nPod kapom hrišćanstva, prvo kulturno ujedinjenje na evropskom kontinentu rezultiralo je, u latinskim regionima, formiranjem christianitas. Drugo kulturno ujedinjenje onoga što sada možemo nazvati Evropom odigralo se pod zastavom prosvetiteljstva. Kulminiralo je Francuskom revolucijom i napoleonskim pokušajem stvaranja evropskog carstva, sa jedinstvenom administrativnom podelom, istim građanskim kodeksom, istim sistemom mernih jedinica, istom organizacijom obrazovanja, istim muzejima itd. To ujedinjenje nije dugo potrajalo, ali neki njegovi rezultati su još uvek prisutni. Međutim, drugo kulturno ujedinjenje takođe je kulminiralo i industrijskom revolucijom pokrenutom u Velikoj Britaniji početkom XVIII veka, koja se proširila kontinentom u XIX i XX veku. Ona je modifikovala društvenu hijerarhiju, zamenila staleže klasama i ustrojila nove suprotstavljene interese buržoazije i proletarijata. Naglavačke je izvrnula odnos sela i grada. Drastično je promenila ambijent u kojem ljudi žive, njihov rad i slobodno vreme, mir i rat. Njome je takođe okončan viševekovni proces u kojem su kolektivna religijska verovanja zamenjena takozvanom „ideologijom“, koja, za razliku od religije, nije bila okrenuta drugom svetu i večnosti, nego ovom svetu i budućnosti.\nZajednički efekat ove dve revolucije, pojačan dinamikom radikalnih ideologija, izazvao je revoluciju u odnosima elita i masa. U svakoj zemlji, sukob kosmopolitske (evropske) elitne kulture i lokalne kulture masa – od kojih je prva sekularizovana a druga popularizovana religijom; od kojih su ovi prvi bili spremni za inovaciju a drugi vezani za tradiciju – bio je naglašen prosvetiteljstvom pre nego što je razvodnjen u novim nacionalnim kulturama. Sama ideja o nacionalnoj kulturi potiče iz ovog peroda; pre toga je kultura po definiciji bila univerzalna. Na kraju, nakon više od jednog veka borbe, nacionalizacija kulture dovela je do nacionalizacije – tj. demokratizacije – politike, i stupanja masa u politiku kroz univerzalno pravo glasa i masovne političke partije.\nPorast nacionalnog značaja uticao je na međudržavne odnose, koji su tek tada postali međunarodni u pravom smislu reči. To je rezultiralo prekrajanjem političkih granica Evrope, gde se broj nezavisnih država – od kojih su skoro sve bile nacionalne – u prvo vreme smanjio (od 1815. do 1870. nakon nemačkog i italijanskog ujedinjenja), a kasnije povećao: od 1870. do 1990. broj nezavisnih država povećan je sa 20 na 41. Većina ovih novih država nastala je u srednjoj i istočnoj Evropi kao rezultat raspadanja bivših carstava: habzburškog, nemačkog, ruskog i osmanlijskog – nakon izgubljenog rata ili kao rezultat mirnog raspada Sovjetskog Saveza. Štaviše, od 1870. sve veći značaj nacija i nacionalnih ideologija doprineo je stvaranju klime konstantne napetosti između država suočenih sa separatističkim pokretima unutar svojih granica, i suseda koji tvrde da polažu pravo na delove njihove teritorije.\nU atmosferi takmičenja u naoružanju i kolonijalnog suparništva, koalicija pravljenih sa ciljem da održe evropsku ravnotežu sila, koje su sve vreme radile na tome da je naruše, bila je dovoljna samo jedna varnica da se izazove ogromna eksplozija. Ona je izbila 1914, a posledice smo osećali do devedesetih: četiri godine u rovovima; boljševička revolucija u Rusiji; Versajski ugovor, kojim su bile nezadovoljne Nemačka i nova sovjetska sila; dolazak fašista na vlast u Italiji; Velika ekonomska kriza 1929; uspon Hitlera i njegovih nacista na vlast u Nemačkoj; Drugi svetski rat i istrebljenje evropskih Jevreja; gvozdena zavesa i staljinistički totalitarizam nametnut skoro svim državama srednje i istočne Evrope; hladni rat i dugo truljenje sovjetskog sistema da njegovog konačnog raspada.\nMeđutim, svi užasi XX veka nisu uspeli da ponište rezultate drugog kulturnog ujedinjenja Evrope. Naprotiv, oni su prošireni i produbljeni razvojem železnice, autoputeva, novih sredstava komunikacije, širenjem industrije, rastom gradova, povećanjem pismenosti… ukratko, većom uniformnošću uslova života i materijalnog bogatstva. Štaviše, među najtrajnijim rezultatima drugog kulturnog ujedinjenja bila je i zamisao o Evropi kao kulturnoj realnosti, koju su od XVIII veka delili značajni delovi elita većine evropskih naroda. Te elite su bile sve ubeđenije da se ova kulturna realnost mora upotpuniti i ekonomskom, pa čak i političkom. Nakon Prvog svetskog rata, uticajni političari, pisci i intelektualci načinili su neke korake u tom pravcu. Međutim, u atmosferi nasilnih ideoloških sukoba, nepoverenja između država i ekonomske krize, to nije urodilo plodom.\nS tim je ponovo pokušano nakon Drugog svetskog rata, ovaj put uspešno. Decenije ekonomske i političke integracije zapadne Evrope omogućile su prve mirne tranzicije režima Grčke, Portugalije i Španije iz diktature u demokratiju, a kasnije i potpuno neočekivano mirni raspad komunističkih režima u zemljama sovjetskog bloka. Evropa je danas ujedinjena kao nikada ranije. Dubok jaz između ekonomskog nivoa zapadnoevropskih, mnogih srednjoevropskih i svih istočnoevropskih zemalja brzo će nestati. Ali više nema ideološke podele na liberalne i autoritarne države, kao pre 1914. ili na demokratske i totalitarne režime kao posle Prvog svetskog rata. Takođe više nema podele na tržišnu i tzv. planiranu ekonomiju. Tačno je da se javljaju nove podele, od kojih je najvažnija ona na članice Evropske unije i zemlje koje žele članstvo, ali ne ispunjavaju uslove. Međutim, verovatnoća za nasilni sukob je mala.\nNadam se da ova ekskurzija u prošlost objašnjava i različitost i jedinstvo Evrope. Ona objašnjava evropske karakteristike, pa tako i razlike između Evrope i muslimanskih i kineskih područja, čija se istorija uglavnom nije poklapala sa našom. Verovatno je očigledno da sam govorio o razlikama i pokušavao da izbegnem izraz „identitet“. Kod razlika imamo posla sa činjenicama; znamo kako da opravdamo tvrdnju da postoje razlike između, na primer, Evrope i Kine. Identitet je nešto drugo. Ta reč je deo jednog specifičnog jezika i treba je koristiti u strogo lajbnicovskom smislu: eadem sunt quorum unum potest substitui alteri salva veritate (identičnima nazivamo stvari koje mogu biti zamenjene jedne drugima bez gubitka svoje suštine). Izvan polja matematike i logike, nikada ne susrećemo istovetnost, već samo veće ili manje sličnosti. Pa ipak je izraz identitet ušao u rečnik društvenih nauka, istoričara, novinara, pa čak i političara. Zašto je ta reč toliko popularna poslednjih dvadesetak godina? Na šta ljudi misle kada je izgovaraju? Šta žele da kažu kada govore o očuvanju identiteta i borbi protiv pretnji za koje veruju da ga ugrožavaju?\nAko pogledamo kako se u savremenom jeziku koristi reč „identitet“, primetićemo da se on povezuje sa idejom stabilnosti. Identitet označava nešto što nije efemerno, nešto što istrajava u svojim odlikama uprkos protoku vremena. Ako se shvati na ovaj način, ta reč otprilike opisuje nešto što je Brodel nazivao la longue durée (dugoročne strukturne istorijske promene nasuprot prolaznim događajima). Ali identitet je takođe povezan sa bar dve druge reči koje su u modi poslednje dve decenije. To su sećanje i nasleđe. Ova činjenica ukazuje na jaku vezu između identiteta i prošlosti. I tačno je da takva veza postoji. Kada govorimo o identitetu, mislimo na nešto što smo nasledili od predaka. U tom smislu, sve razlike između Evrope i njenih suseda, koje sam naveo na početku ovog teksta, mogu se smatrati delovima evropskog identiteta. Ako se upotrebljava u tom kontekstu, reč identitet ima legitimno mesto u rečniku jednog istoričara. Zato dajem sebi za pravo da direktno odgovorim na naše prvo pitanje: da, može se govoriti o evropskom identitetu, formiranom kroz istoriju, koji Evropu čini različitom od ostatka sveta.\nAli šta je sa drugim pitanjem: mogu li Evropljani u svom identitetu pronaći nadahnuće za budućnost? Način na koji je ovo pitanje formulisano sugeriše – kada govorimo o identitetu govorimo o nečemu što ćemo ostaviti potomcima. Konkretno, kada smo zabrinuti za naš identitet, ne brine nas toliko ono što smo nasledili već ono što će naši potomci naslediti od nas. Ne toliko ono što mi jesmo koliko to što će oni postati. Čak iako ne očekujemo da oni budu naši klonovi, voleli bismo da u izvesom smislu budu slični nama: voleli bismo da se očuva kontinuitet između nas i njih. To znači da reč identitet u opštem smislu ne predstavlja toliko naš odnos sa prošlošću koliko naš odnos prema budućnosti. Ali je očigledno da je prošlost na neki način deo ovog odnosa. Da budemo precizni, može se reći da u opštem smislu reč identitet predstavlja naš odnos prema budućnosti posredstvom prošlosti.\nNaš odnos sa budućnošću nije se oduvek odvijao posredstvom prošlosti. Ali danas, čak i kada se upuštamo u velike investicije koje će se isplatiti tek u dalekoj budućnosti, moramo voditi računa o prošlosti kao što moramo čuvati i okolinu, koja nije ništa drugo nego materijalizovana prošlost. I kada se prihvatamo projekata koji će imati uticaja na živote ljudi koji još nisu rođeni, svesno ili nesvesno prihvatamo odnos prema prošlosti. To se odvija na dva nivoa. Prvi je socijalizacija porodice, kada roditelji svojoj deci prenose jezik, ali i gestove, izraze, stavove, verovanja i predrasude, kojih su često nesvesni. Čineći to, oni na njih prenose i nematerijalno i materijalno nasleđe ili to što su svesno ili nesvesno iz nasleđa sami izabrali. Nasleđe se nikada ne prenosi u nepromenjenom obliku. Svaka generacija dodaje nešto novo i odbacuje ono za šta veruje da je nevažno, nezanimljivo, zastarelo. Sve se to odigrava spontano, svakodnevno, a ljudi nisu ni svesni da čine upravo ono što se akademskim jezikom naziva očuvanjem identiteta.\nTakođe postoji drugi nivo na kojem ljudi izgrađuju svoj odnos sa budućnošću posredstvom prošlosti. To je politički nivo: predavanje maternjeg jezika, istorije, književnosti, religije ili etike, zavisno od toga šta je određeno u nekom ministarstvu i drugim kancelarijama; očuvanje jezika jedne zemlje, njenih prirodnih lepota, spomenika, muzeja, arhiva, biblioteka i svih ostalih sastavnih činilaca materijalnog nasleđa; očuvanje tradicije za koje je vezana većina stanovništva i poštovanje zakona i običaja koje većina smatra, s pravom ili ne, ključnim za obezbeđivanje socijalne kohezije, naročito u izgradnji mostova između sadašnje generacije i generacija koje dolaze. Sve mere koje utiču na obrazovanje, kolektivno pamćenje ili sliku koju ljudi o sebi imaju i koju žele da ostave svojim potomcima zajedno čine politiku identiteta, iako to nije njen zvanični naziv. Tako se politika, za razliku od onoga što se dešava u porodici, mora staviti pred sud javnosti i sprovoditi kroz demokratske odluke.\nTako je u svim evropskim državama. Međutim ono što karakteriše današnju situaciju jeste sve veći osećaj raskoraka između ova dva nivoa na kojima se identitet gradi. Drugim rečima, izgleda da se ono što ljudi čine kada vaspitavaju svoju decu razlikuje od onoga što čine institucije kada oblikuju budućnost zemlje i Evrope. Ako je ova dijagnoza tačna, lako je razumeti ostrašćenost sa kojom se vode rasprave o identitetu. Ali treba se prisetiti da su to pitanja izvan kompetencija jednog istoričara.\nIstoričar može da kaže šta je to evropski identitet u deskriptivnom smislu, kao zbir stabilnih karakteristika. On može i da doda da bi većina Evropljana dala potvrdan odgovor na naše drugo pitanje, utoliko što za svoju budućnost pokušavaju da nađu nadahnuće u onome za šta veruju da jeste evropski identitet. Izgleda da se oko toga svi slažu. Uprkos pojedincima koji bi da se otarase evropskog identiteta, šta god to bilo. Pravu kontroverzu, međutim, čini nešto drugo. Radi se o identitetu, ali ne u deskriptivnom, opisnom, već u preskriptivnom, propisanom smislu. Pitanje je: s obzirom na to ko smo, šta je od naše prošlosti i sadašnjosti vredno čuvanja? Šta smo spremni da odbacimo i za šta smo toliko vezani da ga se nipošto ne bismo lišili? Do koje se mere budućnost mora oblikovati prema našim očekivanjima, ukorenjenim u prošlosti i do koje smo mere spremni da njeno oblikovanje prepustimo silama nad kojima nemamo kontrolu, i koje su, po svemu sudeći, sve dalje od našeg ideala budućnosti. O ovim pitanjima, u različitom obliku, danas se raspravlja širom Evrope. Na njih ne treba da odgovaraju istoričari, nego političari, a na kraju i građani Evrope, koji će dati konačan odgovor na ovo pitanje.\nKrzysztof Pomian, Eurozine, 24.08.2009.\nFirst published in L. Ornstein and L. Breemer (eds.), Paleis Europa. Grote denkers over Europa, as “De Europese identiteit : een historisch feit en een politiek problem”, De Bezige Bij: Amsterdam 2007, 29-54 (Dutch version); Transit 37 (2009) (German version).\n© Krzysztof Pomian


Razvijanje i deljenje emocija sa drugima je ključ uspeha\nErik Erikson je bio psiholog 20. veka koji je ljudski razvoji podelio na 8 faza. Svaka faza je podjednako važna i doprinosi razvoju ličnosti. Kako bi se čovek razvio i formirao ličnost, svaku fazu mora uspešno da pređe, piše Stil.


Prostar Whey 100%, 907gr Ukus Kikiriki džem\nProstar Whey 100%, 907gr\nNovi Prostar je prvi u svojoj klasi koji se sastoji najvećim delom od izolata, dok je koncentrat prisutan tek toliko da se ovaj izuzetni proizvod učini dostupnijim što širem krugu korisnika. Njegovih 83,6% proteina ne samo da je rekord u klasi, već zalazi i u čiste izolate!\nOdaberi ukus Keks i krem Čokolada Jagoda Vanila Mango Kardamom Kikiriki džem\nOsim toga, novi Prostar je prvi whey proizvod koji sadrži hidrolizovane peptide u zaista osetnoj, a ne samo u simboličnoj količini!\nVaši mišići i vaše telo će vam biti zahvalni kad im ova ultra-brza infuzija aminokiselina bude isporučena u rekordno kratkom roku, čime će se oporavak i superkompenzacija nakon vaših napornih treninga podići na potpuno novi nivo!\nProstar Whey 100%, 2.39kg\nProstar Whey 100%, 454gr


Predsednik DRI dr Duško Pejović u emisiji „Oko magazin“: DRI ima ostvarene efekte rada, a želimo da oni ubuduće budu i brži i veći | Državna revizorska institucija\nDakle, tri odsto, a skoro da imamo i dva odsto. Jednostavno, imamo efekte rada, mada bismo želeli da efekti budu i brži i veći, naglasio je dr Pejović.\nKomentarišući podatak iz Izveštaja o radu DRI za 2018. godinu, da su korisnici javnih sredstava tokom 2017. godine, kod kojih je DRI sprovela reviziju prošle godine, nepravilno potrošili 217 milijardi dinara, generalni državni revizor je istakao da to ne predstavlja iznos sredstava koja su nestala ili pokradena, iako se to tako često razume u javnosti.\nReč je o zbiru nepravilnosti koje se odnose na reviziju finansijskih izveštaja koje su mnogo značajnije u tom ukupnom iznosu (greške u knjiženjima, u evidentiranju transakcija, pogrešna iskazivanja) i na reviziju pravilnosti poslovanja (više obračunate plate - iznad zakonskog okvira, isplate bez pravnog osnova i bez validne dokumentacije, subvencije u kojima nisu ispoštovane procedure, dotacije u kojima nisu ispoštovani kriterijumi), rekao je dr Pejović.\nOn je dodao i da postoji sistemski propust u tome da nije adekvatno definisano pitanje lica koja sastavljaju finansijske izveštaje.\nMi na to pitanje i na taj problem ukazujemo. Lica koja sastavljaju finansijske izveštaje treba da budu odgovorna, stručna lica koja moraju biti edukovana, sertifikovana i koja moraju, kao takva, odgovarati. Danas finansijske izveštaje može da sastavlja ko god hoće, napomenuo je dr Pejović.\nPejović je istakao da je DRI do sada izradila 110 revizija odazivnih izveštaja, od čega u 2018. godini 20 takvih revizija, u kojima se ponovo sagledavaju oblasti za koje su revizori prethodno utvrdili da nisu ispravne.\nGovoreći o nadležnostima za podnošenje prijava, dr Pejović je rekao da je DRI, kada je reč o prekršajnim prijavama – strana u postupku, ali da, kada je reč o krivičnim prijavama – DRI nije strana u postupku i dužna je da utvrdi osnov sumnje, čime se uloga DRI po ovom pitanju završava. Osnovanu sumnju utvrđuje tužilaštvo i vodi dalji postupak.\nOd početka rada, DRI je podnela više od 2100 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka, od čega su za više od 1000 dosuđene novčane kazne, a da je za preko 700 prijava postupak je u toku. On je istakao i da je DRI do sada podnela oko 260 krivičnih prijava, a da je blizu 60 realizovano, odnosno da su odgovorna lica prihvatila krivicu. Za Smederevsku Palanku, za koju smo napisali osam krivičnih prijava, jedna je samo rešena po principu oportuniteta i prihvaćena je krivica, dok je sedam zastarelo. To je već pitanje za državne organe da se upitaju da li je to zaista osnovano i kako se dopustilo da to padne u zastarelost, poručio je generalni državni revizor.\nPrema njegovim rečima, DRI ima ovlašćenja da, kada utvrdi određene nepravilnosti, zatraži smenu odgovornih lica i da je do sada DRI zatražila ostavku predsednika Smederevska Palanka i Vladimirci, kao i direktore apoteka u Šapcu i Boru.\nDobili smo odgovor da u te dve opštine nisu smenjeni. Iz Šapca smo dobili odgovor da je direktor apoteke sam podneo ostavku, a iz Bora da je zahtev zastareo, objasnio je dr Pejović.\nOn je objasnio i da DRI nema ovlašćenja da predlaže kazne, već da to čine sudovi.\nPojašnjavajući jaz u očekivanjima od DRI, dr Pejović je istakao da se za eksternu reviziju pretpostavlja da će otkloniti sve nepravilnosti, da je odgovarna zato što neki nisu kažnjeni ili ako se kazne, zato što su male kazne.\nPretpostavlja se da smo mi odgovorni za sistem internih kontrola, za knjiženja, za pogrešna finansijska izveštavanja. A za to je odgovoran rukovodilac korisnika javnih sredstava, poručio je generalni državni revizor. Naša je odgovornost da pravilno sprovedemo postupak revizije, poručio je on.\nGovoreći o Jagodini, gde je predsednik Skupštine grada Dragan Marković delio po dve i tri hiljade dinara ugroženim stanovnicima, dr Pejović je naglasio da su imali pravilnu odluku, ali da je nisu pravilno primenjivali.\nGlavu aktivnost je vodila Komisija za socijalnu zaštitu, koju je formirala Skupština grada, umesto da to radi Centar za socijalni rad, rekao je on i dodao da DRI već treći put sprovodi reviziju ovog grada. Što se tiče ukupnih nepravlnosti kod Jagodine, DRI je podnela devet krivičnih prijava i 16 zahteva za pokretanje prekršajne odgovornosti.\nKada je reč o javnom dugu Republike Srbije, koji je veći skoro za 50 odsto od iznosa definisanog zakonom, dr Pejović je rekao da revizija Završnog računa budžeta Republike Srbije podrazumeva i ispitivanje javnog duga i da je DRI objavila sve elemente koji utiču na njegovo smanjenje.\nU poslednje vreme velika su smanjenja javnog duga, od 62,5 na 59, sa projekcijom da bude 55, rekao je dr Pejović.\nObjašnjavajući sprovođenje revizije svrsishodnosti poslovanja, predsednik DRI je najavio da će ove godine biti objavljeno 12 izveštaja.\nBavićemo se svim oblastima javnih službi – ekonomijom, odbranom, javnim redom i mirom, zdravstvenom zaštitom, socijalnom zaštitom, zaštitom životne sredine, obrazovanjem, stanovanjem, itd. Sve oblasti u javnom sektoru su pokrivene, poručio je dr Pejović i dodao da je u 2018. godini izvršena obuka i sertifikacija, a nedavno i unapređenje devet državnih revizora. Na pitanje da li postoje politički uticaji, odnosno pritisci da DRI kontroliše nekog, a ne kontroliše nekog drugog, dr Pejović je objasnio da, za godinu dana od kako je na čelu DRI, odgovorno tvrdi da nikakvog pritiska po pitanju izbora subjekata i načina rada nije bilo i da je revizor u svom poslu nezavistan – organizaciono, funkcionalno i finansijski.\nOdgovarajući na pitanje ko revidira revizora, dr Pejović je istakao da DRI, pre svega, odgovara Narodnoj skupštini kroz podnošenje izveštaja, ali i da može biti predmet takozvanog „kolegijalnog pregleda“ koji sprovode vrhovne revizorske institucije iz drugih zemalja ili specijalizovane institucije, kao što je Sigma, i da se DRI ove godine sprema za„kolegijalni pregled“ u cilju povećanja kvaliteta i kredibiliteta svog rada.\nEmisiju možete pogledati ovde овде.


10 pitanja za sezonu 2016 Formule 1 | TRKE.rs\nMONTMELO, SPAIN - MAY 10: Nico Rosberg of Germany and Mercedes GP leads Sebastian Vettel of Germany and Ferrari and Lewis Hamilton of Great Britain and Mercedes GP into the second corner during the Spanish Formula One Grand Prix at Circuit de Catalunya on May 10, 2015 in Montmelo, Spain. (Photo by Clive Mason/Getty Images)\nIako se svima čini da je od poslednje trke Formule 1 u sezoni 2015. prošao čitav vek, nije tako. Vrlo brzo, vozači svoje bolide ponovo vraćaju na stazu – počinju pred sezonska testiranja. Do tada, pročitajte na koja pitanja očekujemo odgovore tokom sledeće sezone.\nDa li Ferrari može ugroziti Mercedes?\nNakon dobre 2014. godine, Mercedes je u 2015. pokazao potpunu dominaciju. Samim tim, u narednu sezonu ulaze još samouvereniji. Ipak, ne treba zaboraviti na njihovog najvećeg rivala – Ferrari. Da li će sada italijanski proizvođač napraviti korak napred?\nDa li će Rosberg pobediti timskog kolegu i doći do titule?\nOd trenutka kada je Hamilton obezbedio titulu pobedivši u Austinu i nonšalantno Rosbergu dobacio kačket koji nosi drugoplasirani u prostoriji za vozače, nešto se promenilo. Nije sigurno da li se promenio Nico, Lewis ili obojica, ali neko sigurno jeste. Nakon te trke, Rosberg je pobedio u preostale tri. Da li će tenzija između njih dvojice dati dodatnu motivaciju i da li ćemo videti više borbi i obilaženja?\nDa li će Red Bull ostvariti bolje rezultate ili će biti još više razočarenja?\nDa li će Lotus napredovati?\nNakon dugog preispitivanja da li će se ili neće Renault pojaviti kao proizvođač motora u narednoj sezoni, doneta je odluka da ostaju. Tskođe, odlučili su i da ne preuzmu Toro Rosso kao što je planirano, već da ostanu uz Lotus. Da li ovo znači da veruju da ovaj tim može napredovati? Kakav će agregat pripremiti za Lotus? Da li će Pastor Maldonado i njegov timski kolega, početnik, Jolyon Palmer zabeležiti značajnije rezultate?\nKakvu sezonu će imati McLaren Honda?\nMcLaren je u 2015. imao poražavajuće rezultate. Često nisu završavali trke, a i kada jesu, bili su na vrlo niskim pozicijama. Još od pred sezonskih testiranja videlo se da će ovo biti teška sezona za šampionski tim. Obojica vozača promenila su veliki broj agregata tokom sezone. Iako je Honda obećavala poboljšanja, ona nisu bila vidiljiva. Vozači su razočarani, razmišljali da odustanu ili da naprave pauzu. Nova testiranja nam se približavaju, a svi se nadaju da će McLaren ponovo biti konkurentan i da će tokom predstojeće sezone imati manje problema.\nDa li će Verstappen i ostali početnici iz 2015. godine napredovati?\nNije uobičajeno da novajlija u Formuli 1 tokom svoje prve sezone zabeleži prilično dobre rezultate, pokaže svoje umeće, agresivnu vožnju, fenomenalna obilaženja i hrabrost da se suprotstavi najboljima. Upravo to, uradio je Max Verstappen, vozeč Toro Rossa. Njegov timski kolega, Carlos Sainz, zabeležio je takođe dobre rezultate, ali ostao je u senci Maxa. Od novajlija u Sauberu, Felipe Nasr postigao je više od svog iskusnijeg kolege – Marcusa Ericssona. Oba tima su zadržala svoje vozače. Da li će, sada godinu dana iskusniji, vozači uspeti da odu korak napred?\nDa li će veća sloboda pneumatika dovesti do zanimljivijih trka?\nJedno od najzanimljivijih pravila uvedenih u 2016. je to što će timovi imati veću slobodu u odabiru pneumatika tokom svake trke. Pirelli je pripremio 3 umesto 2 komponente za suvo vreme, a timovi će imati na raspolaganju od 10 do 13 setova za svakog vozača svakog vikenda. Ipak, ovo znači da timovi ulaze u narednu sezonu slabo poznajući ponašanje pneumatika. Timovi će morati da rizikuju. Da li će ovo dovesti do zanimljivijih trka?\nDa li će se nova ulična staza u Bakuu pokazati brzom koliko se čini?\nDa li će Haas biti tim koji će već u prvoj sezoni u Formuli 1 pokazati da su tim sa kojim nema šale?\nNije lako doći na grid Formule 1. Od 2010. godine, do danas priključila su se samo 3 tima, a od njih opstala je samo Marussia, koja je svoje prve i jedine poene zabeležila nedavno preminulom Julesu Bianchiju. Ipak, vlasnik Haas Racing tima, Gene Haas smatra da će njegov tim srušiti sve predrasude. Da li će prvi američki tim koji se pridružio Formuli 1 posle 30 godina zaista uspeti da zabeleži značajnije rezultate?\nKako će se pokazati još jedan novajlija, druge generacije?


Iznajmljivanje - Poslovni prostori | UrbanLiving\nOdličan poslovni objekat Centar\nIznajmljuje se zaseban poslovni objekat, na veoma dobroj lokaciji, u mirnijem dijelu grada, u Centru, a ipak u blizini svih važnijih institucija, kao i poslovnih, trgovačkih i ugostiteljskih objekata.\nUkupna kvadratura: 460 m2\nCijena: 3.000 KM Izdato\nLijep atraktivan stan Marijin dvor\nIznajmljuje se atraktivan stan na odličnoj lokaciji u Centru, na Marijin dvoru, u urbanom-historijskom dijelu grada.\nStan se nalazi na Visokom prizemlju AU zgrade, kao takav može biti korišten za stanovanje, što mu je trenutna namjena, ili kao poslovni prostor, ili, u zavisnosti od potreba, u kombinaciji jednog i drugog.\nPoslovni prostor 75 Skenderija\nIznajmljuje se kvalitetan poslovni prostor, na veoma dobroj lokaciji, u blizini više važnih institucija, Federalnog parlamenta, Europske komisije, nekoliko ambasada, raznih uslužnih i ugostiteljskih objekata.\nUkupna kvadratura: 75 m2\nExtra poslovni prostor\nCijena: 20 KM/m2 Izdato\nModeran, savremen, poslovni prostor, odlično dizajniran, savršeno izveden do najsitnijih detalja, lokacijski upečatljiv, u ravnom dijelu grada, u blizini glavnih saobraćajnica, idealan za sve vrste kancelarijskih djelatnosti.\nUkupna kvadratura: 317 m2\nPoslovni prostor-kuća Centar\nIznajmljuje se novije građena kuća P+ 2S, registrovana kao poslovni objekat, na dobroj lokaciji, u blizini glavnih gradskih saobraćajnica, javnog gradskog prevoza, a ipak mikrolokacijski izolovanom od buke u mirnom dijelu grada.\nPoslovni prostor 19 Šentada\nIznajmljuje se poslovni prostor na 1 spratu u PC Šentada u Novom Sarajevu. Lokacija odlična, blizina svih važnih institucija za poslovanje, banaka, općine, poreske uprave, kao i raznih uslužnih, ugostiteljskih i trgovačkih objekata..\nUkupna kvadratura: 19 m2\nStan-poslovni prostor D.Ozme Centar\nIznajmljuje se lijep, renoviran, veoma funkcionalan, ne namješten stan, koji se može koristiti kao poslovni-kancelarijski prostor (registrovan u opštini), smješten na prvom spratu stambene zgrade u najužem Centru, u ul Danijela Ozme.\nCijena: 250 KM Izdato\nDaje se u zakup prizemni poslovni prostor u poslovno-stambenoj zgradi.\nProstor čine jedna prostorija sa manjim mokrim čvorom.\nUkupna kvadratura 13 m2.\nUkupna kvadratura: 13 m2\nStan ili poslovni prostor Centar\nIznajmljuje se veoma prostran, lijep, Austro-Ugarski stan na 1 etaži, sa 5 soba, dugim „ L“ hodnikom,\nUkupna kvadratura: 195 m2\nStan 78 Alipašino polje...


Mihajlović: Podrška Vlade građevinskoj industriji Srbije (video) - Gradjevinarstvo.rs\nMihajlović: Podrška Vlade građevinskoj industriji Srbije (video)\n22.01.2015. | Tanjug\n„Društvo lobista Srbije“ (DLS) je najavilo da će pomoći državi u pokretanju građevinske industrije Srbije, a potredsednica vlade Zorana Mihajlović je najavila podršku u donošenju Zakona o lobiranju.\n- Došla sam da zamolim i razgovaram sa „Udruženjem lobista Srbije“ da pomognu Srbiji, jer hoćemo našu građevinsku operativu da udružimo i da joj pomognemo i budemo podrška ne samo da učestvuju u projektima u Srbiji već i u inostranstvu – rekla je Mihajlović novinarima u „Privrednoj komori Beograda“, gde je održan 41. klub lobista u organizaciji DLS, a tema skupa je bila „Pokretanje građevinske industrije“.\nMihajlović je kazala da je cilj Vlade Srbije da do 2020. učešće građevinske industrije u bruto domaćem proizvodu bude sedam odsto, dok je sada manje od četiri odsto.\n- To je ambiciozan plan, ali verujem da zajedno to možemo da učinimo – poručila je ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nMihajlović je podsetila da je krajem prošle godine donet sistemski Zakon o planiranju i izgradnji, kao i da do kraja 2015. treba da bude uvedena elektronska građevinska dozvola. Prema njenim rečima, investitori su ranije čekali i po pet i sedam godina za dobijanje građevinske dozvole, a u proseku oko 270 dana i Srbija je zato bila na 186. mestu na listi Svetske banke po efikasnosti dobijanja građevinskih dozvola.\n- Iza nas su bile samo dve države i to one koje su u građanskom ratu, tako da smo u stvari bili poslednji na toj listi – istakla je Mihajlović.\nOna je kazala da je sada predviđen jednošalterski sistem i da će investitori samo dva puta morati da se pojave – da predaju lokacijske uslove i traže građevinsku dozvolu, kao i da je država preuzela na sebe da radi sve što su ranije investitori morali sami i šetali od šaltera do šaltera prikupljajući potrebnu dokumentaciju.\nMihajlović je istakla da je taj zakon donet zajedno sa određenim podzakonskim aktima, kao i da će uskoro biti doneto još sedam potrebnih podzakonskih akata.\nOna je najavila da će u naredna dva meseca biti donet i novi Zakon o premeru i katastru, na osnovu kojeg će sve raditi „Republički geodetski zavod“ odnosno Ministarstvo neće biti drugostepeni organ, zbog čega ima 25.000 nerešenih predmeta.\nMihajlović je rekla da će do kraja marta u skupštini biti i poseban Zakon o konverziji, kao i da se sada pravi analiza efekata konverzije prava korišćenja u pravo svojine na građevinskom zemljištu koja će pokazati da li će ona biti besplatna ili će morati da se plati i koliko i pre svega se odnosi na raniju privatizaciju u Srbiji.\nOna je, takođe, najavila da će do 1. juna biti pripremljen poseban zakon ili propis koji će rešiti problem legalizacije 1,5 miliona objekata u Srbiji.\nPredsednik Privredne komore Beograda Milivoje Miletić je, takođe, rekao da je Srbiji potreban Zakon o lobiranju kako bi se taj posao obavljao na transparentan način i u evropskim okvirima.\nOn je istakao da je poslovna zajednica Srbije učestvovala preko komorskog sistema u pripemi Zakona o planiranju i izgradnji i da je to sistemski zakon, čiji je cilj privlačenje investicija i podizanje građevinarstva i srpske privrede.


Srpski glumac Branislav Stanković u njujorškom pozorištu | Radio Kosovska Mitrovica\n25. December, 2019 08:11 |\nGlumac iz Kosovske Mitrovice Branislav Stanković našao se na bini njujorške pozorišne trupe La MaMa u predstavi “Trojanke”, koja se igra više od četiri decenije. Priča o La Mami ne može se ispričati, a da se ne pomene saradnja sa BITEF-om. Među mnogim svetskim gostima BITEF-a u Beogradu bili su reditelji čija dela su stvarana u La Mami: Robert Vilson i Andrej Šerban. Upravo je Šerban režirao “Trojanke”, a u glumačku podelu izabrao Baneta, kao jednog od nekolicine umetnika sa Kosova. O boravku u Njujorku, Stanković je govorio ekskluzivno za Glas Amerike.\n“Ja sam se njima svideo, odgovarao im za tu ulogu, pozvali su me i tu je pitanje bilo u vazduhu bukvalno, da li ću doći za Ameriku ili neću. Mi smo imali tri premijere na Kosovu, onda su me obavestili mejlom, “Branislave pozvan si da igraš”, evo ovde sam i dalje 20 dana i dalje se oporavljam od toga… Ne mogu da shvatim gde sam i gde igram, sa kojom ekipom, sa kojom produkcijom”, kaže Bane u razgovoru za Glas Amerike, sat vremena pre nego što će izaći na scenu.\n“U početku je bio veliki strah u pitanju, prvi put da radim u američkoj produkciji, nije čak ni koprodukcija, a drugačiji sistem rada imaju, skroz drugačiji. Pošto sam pušač, najviše sam imao problema oko cigareta, jer je bilo ono, u fazonu imamo pauzu i dođe direktorka i kaže, ‘Bane, naših 5 minuta, a ne tvojih’, pošto ja sam često preterivao”, priznaje mladi glumac.\nA direktorka pozorišta Mia Ju, takođe glumi u predstavi, u kojoj ima i glumaca koji su u njoj i po 40 godna. “Trojanke”, jedna od Euripidovih tragedija koja govori o besmislenosti rata, igra u La Mami, od 1974. U ovoj glumačkoj postavi, pored glumaca sa Kosova, našli su se i glumci iz Gvatemale i Kambodže, može se reći, narodi koji su imali prilike da osete ratne strahote.\nImamo ove umetnike sa Kosova i oni čak i na Kosovu nemaju prilike da komuniciraju, da zajedno urade predstavu. Dosta je posebno za ovu grupu ljudi sa Kosova da budu ovde zajedno, u ovoj produkciji. Ova predstava je mnogo porasla, baš zbog drugih zemalja koje su u to uključene, sa Kosovom, Kambodžom i Gvatemalom, mestima i regijama gde je bilo konflikta i neke od stvari i situacija koje smo videli u predstavi, oni su to osetili u njihovim životima”, kaže umetnička direktorka La Mame za Glas Amerike.\n“Čak i u ovoj zemlji, u SAD ta situacija nije tako nepoznata. Ovaj rad je tako jak, razumeli smo ga na intelektualnom nivou, ali tek sada kada smo ga videli pred publikom, jasno nam je koliko su jake te konekcije”, kaže Mia Ju.\n“Njujork je jedno mesto gde ti ako hoćeš da se baviš time i uložiš u sebe, možeš da se baviš, jer ovde su sva pozorišta privatna, tako da imaš svog agenta, on traži kastinge, dođu, pozovu te, odbiju te… I mnogo je funkcionalnije to zapravo. U Srbiji, ja se nadam da me čeka posao u Prištinskom pozorištu u Srpskoj drami. Imam par svojih privatnih projekata, nešto igram, nešto režiram”, kaže Branislav Stanković dok se priprema da napusti Njujork.


Značaj vizitkarte u savremenom poslovnom svijetu - Design Lab Sarajevo\nZnačaj vizitkarte u savremenom poslovnom svijetu\nVizit karte su neizostavni deo poslovnih odnosa u savremenim tržišnim uslovima. Svako preduzeće teži na sebi svojstven način da se razlikuje od drugih, i na taj način privuče zainteresovane poglede i ostvari saradnju. Važnost dobre vizit karte datira još od davnih godina.\nSavremena tehnologija nudi nova rešenja komunikacije, kreiranja baza podataka i elektronskih kontakata. Međutim, značaj vizit karte u današnjim tržišnim uslovima i dalje je izuzetno veliki, bez obzira na druge tehnološke inovacije. Posledično, one su upravo omogućile da se razvije i štampanje vizit karti, oblici i dizajnovi.\nIstorijski koreni vizit karte\nPrva vizit karta nastala je još u ranom 17. veku u Francuskoj. Nakon Industrijske revolucije, u 19. veku, dolazi do naglog porasta njihove upotrebe i razlikovanja stilova. Razlikovale su se tehnike izrade, upotrebljavane boje i dimenzije. Najčešće su nastajale u vidu kvalitetnih umetničkih dela raznih slikara tog perioda, pa su samim tim unikatne i jedinstvene. Istorijske činjenice potvrđuju da je jedna vizit karta po osobi nedovoljna, već je potrebno imati više, u smislu odvajanja podataka. Tako, na jednoj bi samo stajalo ime i prezime, na nekoj drugoj bi bili dodati i telefoni, na sledećoj adresa i funkcija, i tako dalje prema obimu informacija. Mnogo istorijskih tokova u pogledu nastanka vizit karte i danas se prepliće sa savremenim procesima izrade.\nDanašnja upotreba vizit karte\nIstorija piše tokove upotrebe vizit karte. Ovi koreni istorije dosežu današnji period, pa se vizit karte svakodnevno sve više razvijaju, do tih mera da uopšte ne liče na ove prvobitne, tradicionalne oblike. Takođe, danas vizit karte nisu samo sredstvo za razmenjivanje kontakata, već pokazuju druge karakteristike poslovanja preduzeća. Pored dobrog odvajanja važnih od nevažnih informacija, pokazuju imidž i ugled, na način da atraktivno izgledaju i ukazuju na spremnost da se bavite svim detaljima poslovnog odnosa. Važan su deo marketing miksa preduzeća, tačnije promocije, kojom se dopire do širih tržišnih masa i osluškuju potrebe potrošača.\nSavremena tehnologija daje nova idejna rešenja\nRazvijenost procesa štampanja vizit karti toliko je napredovao, da istorijski važni mali papiri, danas su sve sem tih malih papira. Razlog tome je što se koriste prvo najrazličitiji materijali izdrade vizit karti. Umesto papira i kartona koriste se mnogi drugi materijali, u skladu sa delatnošću preduzeća, ciljevima i vizijom poslovanja. Pored toga, umesto kombinacije tradicionalno dve boje, vrši se mešanje različitih nijansi i tonova uz kontraste, prelamanja i presijavanja boja. Od tradicionalnog dvodimenzionalnog oblika pravougaonika, tri dimenzije danas dominiraju u izradi vizit karte. Mehanizmi upotrebe razlikuju se u većoj ili manjoj meri, odnosno koriste se: magneti, samolepljivi mehanizam, elektro funkcije i slično. To su sve postignuća savremenih tehnologija, koja daju idejna rešenja i daju još veći značaj upotrebi vizit karte.\nPrednosti savremene vizit karte\nIako neka preduzeća imaju za trajnu orijentaciju upravo tradiciju, sve češće se javlja potreba za praćenjem savremenih trendova. Oni nameću potrebu prilagođavanja željama korisnika kartica, kako bi imale što širu i kvalitetniju primenu. Ulaže se dosta novca, rada i truda za kreiranje što boljih marketinških komunikacija na tržištu. Jedan od tih instrumenata mogu biti i vizit karte. Izgradnja brendova težnja je svakog poslovnog subjekta, na osnovama unikatnosti i izdvajanja. Brendiranje vizit karti daje mogućnost za usklađivanje marketinga sa proizvodnim programom preduzeća. To podrazumeva da vizit karta na primer, omogućava neku funkciju pored pružanja informacija.\nSavremene vizit karte imaju veliki značaj za razvoj detaljnih kontakata i kreiranje veze sa ponudom preduzeća. Iniciraju komunikaciju, omogućavaju razlikovanje od drugih preduzeća i značajan su pokazatelj profesionalnosti, ozbiljnosti i odgovornosti preduzeća za kvalitetne saradnje.\nZašto je dizajn logotipa važan za vaše poslovanje?\nPorebno Vam je više informacija ili vam je potrebna ponuda?\nStupska bb, Sarajevo 71000\n+387 62 813 183\n© 2021 Design Lab | Grafički studio - Pretvaramo ideje u život Site created by Design Lab


24.10.2012. 13:25h Ažurirano: 24.10.2012. 13:25h\nSa većim brojem žena u biznisu crnogorsko društvo će imati više šansi da dostigne svoj puni potencijal, poručio je šef delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, ambasador Mitja Drobnič.\nOn je kazao da postoji mali broj preduzetnika koji su spremni da rizikuju i ulože u svoj biznis, ali da je broj preduzetnica još manji.\n"Stoga Evropska komisija radi sa državama članicama kako bi pronašla načine da se prevaziđu faktori koji obeshrabruju žene da postanu preduzentice", kazao je Drobnič na okruglom stolu u Privrednoj komori, posvećenom izazovima i perspektivama ženskog preduzetništva.\nPrema njegovim riječima, žene se u Crnoj Gori bore sa problemima, kao što su pristup programima obrazovanja i osposobljavanja i razvoj poslovnih udruženja, koji im ne dozvoljavaju da ostvare svoj potencijal.\n"Ipak vjerujem da kroz aktivno učešće u Evropskoj mreži za mentorstvo žena preduzetnika, Crna Gora može stvoriti preduzetničku atmosferu za žene koja će podstaći rast malih i srednjih preduzeća, a samim tim ukupan ekonomski rast”, istakao je Drobnič.\nOn smatra da je, po prirodi, inteligencija i sposobnost ravnomjerno raspoređena između žena i muškaraca, pa da društvo koje ne uspije iskoristiti kreativnost i sposobnost žena, ne koristi jedan dio resursa koji su mu po prirodi daii.\nDrobnič se osvrnuo na nedavni izvještaj EK u kom je podržana makroekonomska stabilnost, ali i izazovi kao što su visok tekući trgovinski deficit, slabo tržište rada, visoka stopa nezaposlenosti, kao i nezavršeno rekonstruisanje aluminijumske industrije.\n"Evropska komisija je, u kontekstu rješavanja mnogih tih problema, prepoznala centralnu ulogu malih i srednjih preduzeća", naveo je on.\nPotpredsjednik Vlade, Vujica Lazović, kazao je da Vlada vidi razvoj ženskog preduzetništva kao jedan od izlaza iz ekonomske krize.\n"Vlada je spremna na punu podršku za ekonomsko osnaživanje žena, a sve u cilju zajedničkog podspješivanja ekonomskog razvoja Crne Gore” poručio je Lazović.\nPrema njegovim riječima, Crna Gora je, kao otvoren i mali sistem, svjesna da može i mora koristiti sve potencijale, odnosno potencijale žena i muškaraca ravnopravno.\nLazović je naglasio da je Crna Gora posvećena razvoju preduzetništva, koje je i prepoznala kao podsticaj inovacijama, konkurentnosti i ekonomskom rastu.\n"Mala i srednja preduzeća predstavljaju razvojnu polugu konkurentnosti crnogorske ekonomije i, kao takva, ona daju veliki doprinos novom zapošljavanju, rastu društvenog bruto proizvoda, a doprinose i dinamičnom tranzicionom procesu zemlje", istakao je on.\nLazović je kazao da je prema podacima iz prošle godine bilo 28.9000 preduzetnika, mikro i MSP sa 107.400 zaposlenih.\nI predsjednik Privredne komore, Velimir Mijušković smatra da predrasude da žene nijesu u stanju da vode biznis nemaju osnova. On je kazao da će podsticanje ženskog preduzetništva uz postizanje rodne ravnopravnosti biti konkretan doprinos stvaranju poslovne klime i ukupnom privrednom razvoju.\n"Pokazalo se da podsticanje ženskog preduzetništva, promocija individualnih inicijativa, podrška radu postojećih i potencijalnih preduzetnica i menadžerki predstavlja mehanizme koji u značajnoj mjeri mogu pomoći poboljšanju ukupnog položaja žene u društvu i izgradnji dinamične i konkurentne privrede", objasnio je Mijušković.\nOn je podsjetio da Komora organizuje obuke, okrugle stolove i radionice, priprema analize uslova i mogućnosti za unaprijeđenje poslovnog okruženja za žene preduzetnice.\nTome je doprinijelo učešće Komore u aktivnostima Jadransko-jonskog foruma – radne grupe za žensko preduzetništvo, kao I osnivanje Odbora u samoj Komori 2005.godine. Osim toga, Komora je, od 2010. godine, dio Savjeta za žensko preduzetništvo u okviru Asocijacije balkanskih komora.\n22.01. 12:00 h\t722\t100280\n22.01. 14:51 h\t51\t71531\n22.01. 15:50 h\t122\t54595


Kako redizajnirati web sajta. Šta je redizajn sajta? – Global dizajn Beograd\nHomeBlogDrupalKako redizajnirati web sajta. Šta je redizajn sajta?\nŠta je redizajn sajta?\nU ovom tekstu videćemo zašto je potreban redizajn sajta.\nDakle, upravo ste pokrenuli potpuno novi web sajt za svoje poslovanje i očekivanje puno online klijenata. Sve u svemu, jako ste uzbuđeni!\nMeđutim, čak i nakon dovoljno vremena, na vašoj web lokaciji nema posla. Ne dolaze klijenti, a stopa napuštanja početne stranice je velika čak i nakon isprobavanja svih trikova na web sajta.\nPre nego što sastavite najbolje stratege iz klase i otkrijete gdje ste pogrešili sa strategijom i izradi web sajta, saslušajte nas – verovatno je dizajn uništio sve vaše snove o velikom broju klijenata s web sajta.\nMožda se tako ne čini, ali je istina. Prilikom pregledavanja bilo kojeg proizvoda većina posetilaca web sajta će proveriti dizajn vaše web stranice pre nego što provere sadržaj kako bi utvrdili je li vaš proizvod dovoljno verodostojan. Ako ih ne možete impresionirati dizajnom, zaboravite da ih impresionirate sadržajem.\nDakle, šta treba učiniti u ovoj situaciji? Pa, najočitije rešenje je redizajn sajta. Delomično ili potpuno preuređenje dizajna web sajta kako bi bio prilagođen korisniku može učiniti dug put da se osigura uspeh web sajta. Ako razmišljate o tome kako redizajnirati internet sajt, onda ste na pravom mestu, jer ćemo vam reći o svim koracima koje je potrebno slediti kako biste bolje redizajnirali web sajt.\nKoraci koje treba preduzeti: za preuređenje vašeg web sajta\nPre nego što uđemo u detalje o tome kako redizajnirati internet sajt kako biste odgovorili na sva pitanja o vašem redizajnu web stranice, pogledajmo sve korake koje morate preduzeti kako biste redizajnirali svoju web lokaciju\nAnalizirajte svoj stari dizajn web stranice\nPronađite elemente koji funkcionišu\nIspravno iskoristite svoje korisničke podatke\nNavedi elemente kojima je potreban redizajn\nSada kada imamo popis za redizajn web sajta, prođite kroz njih i pogledajmo što one podrazumijevaju.\nKorak po korak Proces redizajniranja vašeg sajta\nProces redizajniranja vašeg web sajta prilično je jednostavan. Sve je u tome da prepoznate problematična područja dizajna vaše web stranice i zatim ih ponovno dizajnirate kako bi odgovarali potrebama vašeg poslovanja. No, pre nego što krenete u redizajn web sajta, morate razumeti korake, a u nastavku ćemo detaljno govoriti o svakom od njih.\n1. Pre nego što promenimo staro, analizirajmo ga\nPre nego što započnete proces redizajna web sajta, zaustavite se i pogledajte već ustaljeni dizajn koji imate na svojoj web stranici. Ovo će vam pomoći da dizajnirate predložak strategije dizajniranja web sajta kako biste sastavili predlog web redizajna.\nZa vas je važno analizirati stari dizajn jer morate zaokružiti nedostatke starog dizajna da biste ih promenili. Redizajniranje web sajta bez analize starog dizajna samo će stvoriti više problema. Pre nego što shvatite zahteve za redizajnom internet sajta, morate shvatiti zašto vam prvo treba redizajn.\nAko se pitate zašto redizajnirati web sajt, tada morate analizirati stari dizajn teksta. Prilično sigurni da ćete pronaći mnogo razloga za redizajn web sajta.\n2. Pronalaženje elementa koji funkcionišu\nTo što vašu web stranicu treba redizajnirati ne znači da sve treba promeniti. U stvari, ustanovit ćete da mnogi aspekti vašeg sajta funkcionišu sasvim u redu.\nTi elementi mogu uključivati logotip, slike, tipografiju ili boje korištene na web sajtu, bilo šta.\n3. Iskoristite korisničke podatke\nRazumevanje korisnika od samog početka procesa dizajniranja web sajta trebalo je za vas biti prioritet. Ali ako ga niste primenili, ne brinite, to možete učiniti tokom redizajna.\nSakupljat će te puno podataka tokom celog perioda rada kako biste analizirali i naučili što je tačno krenulo po zlu s dizajnom vaše web stranice. Ovi korisnički podaci će odgovoriti na sva vaša pitanja o tome gde su se korisnici zaglavili tokom navigacije po sajtu, gdje su se iscrpili i napustili sajt u potpunosti. To će vam pomoći da prepoznate sve greške u dizajnu i da ih ublažite.\n4. Navedi elemente koji su potrebni za redizajn\nSada dolazimo do najvažnijeg dela – dizajna.\nNaravno, kada govorimo o redizajnu web sajta, ne možemo preskočiti deo dizajna. Mnogo je elemenata oblikovanja o kojima morate voditi računa prilikom redizajniranja.\nAko se osjećate kao da vaš web sajt ne funkcioniše, nema razloga za brigu. Kroz redizajn, ne samo da možete promeniti izgled vaše web stranice, već je i pretvoriti u uređaj za pravljenje para. Sve što trebate učiniti je imati na umu sve važne aspekte redizajna web-a i korake koje smo gore spomenuli. A ako imate više pitanja o tome kako redizajnirati web sajt, onda nas pozovite ili pošaljite nam poruku, uvek smo tu da vam pomognemo.\nizrada internet sajtaredizajn sajtaweb sajt


Reakcija EU na angažovanje Vladimira Lazarevića | N1 BA\n30.10.2017. |09:31 >09:32 |\nKancelarija visoke predstavnice Evropske unije (EU) za spoljnu politiku i bezbjednost Federice Mogherini saopštila je povodom angažovanja generala Vladimira Lazarevića, koji je u Haagu osuđen zbog ratnih zločina na Kosovu, kao predavača na beogradskoj Vojnoj akademiji, da bi Srbija trebalo da poštuje evropske standarde.\n"Očekujemo da politički lideri poštuju žrtve prošlih sukoba i da iskreno promovišu pomirenje na zapadnom Balkanu, koje je od suštinskog značaja za stabilnost, mirnu budućnost i prosperitet. Politički lideri treba da predvode sve napore za prevazilaženje teškog nasljeđa prošlosti i da konstruktivno inciraju međusobno poverenje, dijalog i toleranciju", navodi se u odgovoru koji je prištinskom portalu gazetaexpress.com dostavila portparolka Evropske komisije Maja Kocijančić.\nU staračkom domu njeguje - sina\nU odgovoru se dodaje da Srbija kao zemlja kandidat za članstvo u EU ne može da odstupa od tih principa dok se imenovanje osobe koja je osuđena za ratne zločine u Vojnoj akademiji smatra protivno evropskim standardima.\nProtiv imenovanja Lazarevića za predavača na Vojnoj akademiji se izjasnio i predsjednik Kosova Hašim Tači koji je prije nekoliko dana izjavio da će Lazarević "sa ponosom predavati o modernim metodama koje je njegov režim i on sam koristio u prošlom vijeku u pokušaju etničkog čišćenja na Kosovu".\nFederica Mogherini Srbija Kosovo Ratni zločin\nOdbrana zatražila odlaganje presude Ratku Mladiću 01.11.2017.\nKosovo: Surinam nije povukao priznanje Kosova 31.10.2017.\nuvjekm isto stari slikar\nKako to da ja nigdje nevidim poslani moj komntar EJ bre što to radite ???\nNe smije niko braniti Srbiju\nSvako ko brani Srbiju, ne smije se kasni baviti nicim.\nBranio je svoju zemlju to je duznost svih casni oficira i treba da uci djecu kako se zemlja brani Trebalo bih ga angazovati i u bosni da odrzi predavanje on nista lose nije uradio protiv bosnjackog naroda\n"Politikin zabavnik" šokirao pojedine čitaoce i uvrijedio Jevreje\nPredsjednik Palaua građanima Srbije: Dođite kod nas da plivate sa ajkulama\nBivša rektorica: Vučić se bavi akušerstvom, umesto da spreči odlazak mladih\nPožar na dva broda u Kerčkom moreuzu, stradalo 14 osoba\nNajmanje desetero mrtvih nakon požara na dva broda kod Krima\n21.01.2019. | Regija\nPredsjednik Palaua građanima Srbije: Dođite kod nas da plivate sa ajkulama 21.01.2019.\nBivša rektorica: Vučić se bavi akušerstvom, umesto da spreči odlazak mladih 21.01.2019.\nSrebreniković: Hodžić nije predsjednik SDAH-a, izbačen je iz stranke 21.01.2019.\nHodžić za N1: Ja sam predsjednik SDA Hrvatske 21.01.2019.


Mercedesovi rezervni delovi direktno iz štampača | Biznis.rs\n19.5.2022 14:06 Autor: Redakcija Biznis.rs 3\nKompanija Daimler Truck pokrenula je reformu centralizovanog, skupog i sporog tradicionalnog proizvodnog sistema licenciranjem operatera za proizvodnju oko 1.500 delova trodimenzionalnim (3D) štampačima za...\nKompanija Daimler Truck pokrenula je reformu centralizovanog, skupog i sporog tradicionalnog proizvodnog sistema licenciranjem operatera za proizvodnju oko 1.500 delova trodimenzionalnim (3D) štampačima za Mercedes i Setra autobuse. Za sada su u bazi podataka parametri za stotinak delova, a broj dostupnih brzo raste.\nLicencirane firme će tako moći same brzo da štampaju potrebne delove, umesto da ih naručuju iz dalekih skladišta, piše nemačka agencija DPA.\nNemačka grupacija sa oko 100.000 zaposlenih navodi da je najveći proizvođač kamiona i autobusa na svetu i lider u inoviranju.\nInače, 3D printeri delove štampaju mikroskopski preciznim nanošenjem tankih slojeva tečne plastike do potrebne visine. Štampanje dozvoljava proizvodnju delova bilo kog oblika, uključujući i šuplje.\nMercedes nadoknađuje zastoje u snabdevanju visokim cenama svojih modela\nMercedes-Benz šalje 5.600 brazilskih radnika na prinudni odmor\nTehnologija trodimenzionalne štampe uveliko je u upotrebi ne samo u automobilskoj industriji i mašinogradnji, nego i medicini, stomatologiji i drugde.\nFIRME U FOKUSU INOVACIJE LIFESTYLE\nAko ste se uželeli mirisa štampača i višesatnog sastanka možete samo zapaliti sveću\nDelovi mlaznog motora padali po Denveru, nije bilo povređenih\nOBJEKTI FIRME ZASTAVA AUTO DELOVI NA PRODAJU Vrednost nepokretnosti u Kniću 39,2…\nTehnologija je bas uznapredovala\nProsto neverovatno koliko je sve unapredjeno tehnologijom…\nOvo je samo pokazatelj koliko je tehnologija uznapredovala.


Nikon D850 i AF-S NIKKOR 180-400mm f/4E TC1.4 FL ED VR osvojili EISA nagrade 2018/2019 Nikon D850 i AF-S NIKKOR 180-400mm f/4E TC1.4 FL ED VR osvojili EISA nagrade 2018/2019 – Personal magazin\nNikon D850 i AF-S NIKKOR 180-400mm f/4E TC1.4 FL ED VR osvojili EISA nagrade 2018/2019\nNikon sa zadovoljstvom objavljuje da su fotoaparat Nikon D850 i telefoto objektiv AF-S NIKKOR 180-400mm f/4E TC1.4 FL ED VR dobili nagrade za najbolje proizvode u kategoriji „Professional DSLR Camera“…\nNikon sa zadovoljstvom objavljuje da su fotoaparat Nikon D850 i telefoto objektiv AF-S NIKKOR 180-400mm f/4E TC1.4 FL ED VR dobili nagrade za najbolje proizvode u kategoriji „Professional DSLR Camera“ (Profesionalni D-SLR fotoaparat) i „Professional Lens“ (Profesionalni objektiv) za godinu 2018/2019. Nagrade, koje dodeljuje udruženje European Imaging and Sound Association (EISA), dokazuju posvećenost kompanije Nikon razvoju inovativne opreme, koja pomaže fotografima da pomeraju granice kreativnosti i tehnologije.\nKomentar udruženja EISA o fotoaparatu Nikon D850, dobitniku nagrade „Professional DSLR Camera“ za 2018/2019.\nModel D850 predstavlja izvanredni i moćni D-SLR punog formata koji sa lakoćom izlazi na kraj sa svim izazovima, što ga čini ubedljivim pobednikom u kategoriji „Professional DSLR Camera“ za tekuću godinu. Njegov BSI CMOS senzor od 45,7 megapiksela omogućava fotografima da snime kako statične slike visoke rezolucije, tako i 4K UHD video-zapise punog formata. Model D850 može da snima sedam slika u sekundi u punoj rezoluciji (devet sa dodatnim rukohvatom za bateriju), a opremljen je i istim sistemom autofokusa u 153 tačke kao i Nikon D5, što mu omogućava da pouzdano prati subjekte koji se kreću. Veliko i svetlo optičko tražilo značajno olakšava kadriranje subjekata.\nKomentari udruženja EISA o modelu AF-S NIKKOR 180-400mm f/4E TC1.4 FL ED VR, dobitniku nagrade „Professional Lens“ za godinu 2018/2019.\nPrvi objektiv iz kompanije Nikon sa ugrađenim telekonverterom predstavlja san svih snova za mnoge profesionalne sportske i akcione fotografe. Osim praktičnog telekonvertera, njega krasi još i žižna daljina od čak 560 mm pri maksimalnom otvoru blende od f/5,6. Ovaj objektiv obezbeđuje oštre slike duž čitavog opsega zuma, čak i kada snimate pri maksimalnom otvoru blende. Njegov efikasni sistem stabilizacije omogućava vam da snimate pri do četiri puta sporijim brzinama zatvarača nego što bi u suprotnom bilo moguće. Objektiv je u potpunosti zaštićen od vremenskih uslova zahvaljujući sloju fluora koji štiti prednji element od vode, prašine i prljavštine.\nEISA predstavlja saradnju 55 najistaknutijih međunarodnih stručnih časopisa za potrošačku elektroniku. Nagradama koje se dodeljuju svake godine ističu se novi proizvodi na tržištu koji kombinuju najnaprednije tehnologije i praktične funkcije sa vrhunskim performansama u klasi.\nNikon D850 i AF-S NIKKOR 180-400mm f/4E TC1.4 FL ED VR osvojili EISA nagrade 2018/2019 was last modified: August 16th, 2018 by Redakcija\nNikon D850Nikon Srbija\nŠest Nokia pametnih telefona uključeni u Android Enterprise Recommended program\nLG ThinQ uređaji sa veštačkom inteligencijom osvojili brojne EISA nagrade


Prosvjetari u Kantonu Sarajevo najavljuju štrajk: Vlada krije dokumente od nas – SINDIKAT SREDNJEG I VISOKOG OBRAZOVANJA, ODGOJA, NAUKE I KULTURE BOSNE I HERCEGOVINE\n19 Februara, 2020 19 Februara, 2020 admin\tPRAVILNIK\n“Suština je promjena odnosa i omogućiti zapošljavanje po političkoj liniji ili rođačkim i prijateljskim vezama. Mi ćemo to spriječiti gdje god možemo jer ako direktor bira komisiju od tri člana, a ta komisija sastavlja pitanja i vrednuje, tamo nema obaveze. Pozivamo boračku populaciju da digne glas, jer oni u ovom pravilniku nemaju prioritet, a ko je ovu zemlju branio? Pozivamo i udruženja nezaposlenih da dignu glas, jer će i oni biti na gubitku”, rekao je Bešlić.\n“Na sceni je potpuni pritisak na sindikate. Sakrili su od nas dopis gdje pozivaju direktore da sa svojim predsjednicima potpišu sporazum o poslovima koji se ne prekidaju i klauzulu da dani štrajka neće biti plaćeni, a svi naši članovi to znaju. Vlada nema ovlasti da to potpisuje, jer je to riješeno kolektivnim ugovorom. To je kršenje zakonodavstva i međunarodnih konvencija. Kada je riječ o zakonu o srednjim školama, na kojem već duži period radimo, opet je stigao tajni dopis direktorima šta trebaju ugraditi u taj zakon, a ne sindikatima koji na tome rade. Najvjerovatnije ćemo izaći iz tog radnog tijela jer tu preovladava antisindikalno i antiradničko raspoloženje. Žele da se radnici ništa ne pitaju, da budu robovi i da pognu glavu na sve ono što im direktori kažu”, rekao je Bešlić.\nKada je riječ o djeci s poteškoćama u razvoju, koja nisu krenula u školu kao i sva ostala početkom drugog polugodišta, Sivro je rekao kako nisu dali saglasnost na raspisivanje konkursa u Centru “Vladimir Nazor” po programu EDUS-a, jer ne daju da se vrši diskriminacija djece unutar jedne ustanove.\n“Struka nam je dala informacije i mi smo predočili prijedloge ministrici Bogunić koja ih je odbila. Ona je, na osnovu člana 88. stav 11. Zakona o osnovnom obrazovanju u kojem se kaže da se u javnom konkursu navode posebni uvjeti za zasnivanje radnog odnosa u školi, mogla prilikom davanja saglasnosti za 100 asistenata i 60 radnika u stručnim timovima propisati posebne uvjete koji se odnose na radno iskustvo odnosno stručnost. Naših 60 kolega je prošlo edukaciju za asistente i većina ih nije prošla na ovom konkursu. Nažalost, trpe djeca s teškoćama koja stalno mijenjaju asistente”, rekao je Sivro.\n“Smatramo da škole ne mogu biti poligoni za političko djelovanje, pogotovo ne u izbornim godinama”, rekao je Sivro.\n← Zahtjev za hitan sastanak sa premijerom Kantona Sarajevo\nSastanak sa predstavnicima Vlade Kantona Sarajevo →\nPonovni Javni poziv za prijavu kandidata za člana Stručnog tima za izradu predmetnih kurikuluma


Lepi Mića postavljen za prvog gazdu, pa otkrio šta će odmah KAŽNJAVATI, dok će sve ZGROZITI šta je rekao o Ani Korać (VIDEO)\nD. Panajotović , M. Štulović\nSinoć je počeo rijaliti, a zadrugari su sada glasali za prvog vođu ove sezone. Posle brojnih svađa, pa čak i tuče za stolom, izabran je Lepi Mića.\nVećina rijaliti učesnika opredelila se za njega, s obzirom da ima najviše iskustva u "Zadruzi".\n- Milica Kemež će biti omiljena, zamoliću vas da ne kasnite na sastanke, jer ćete biti kažnjeni. Tu nema opravdanja i nije vam potrebno - rekao je Mića.\n"LUNA JE TUŽNA" Adam Đogani se pojavio da podrži Gagija, pa ispričao šta se zaista dešava u njihovoj porodici (VIDEO)\n"MORAM DA MENJAM SILIKONE" Anabela iskreno o operacijama, a onda je otkrila da će Luna DOLAZITI U "ZADRUGU 3" (VIDEO)\nMalo pre ulaska u rijaliti, Mića je pred našim kamerama žestoko opleo po Ani Korać, rekavši da "nije trebalo da se rodi". Više detalja pronaći ćete u videu.\nLepi Mica o Ani Korac\nMAJA I JANJUŠ LAŽU DA SU RASKINULI?! Lepi Mića ih raskrinkao, trebalo da idu na Durmitor, a Dragana Mitar ih POKRIVALA


Poslao: 11 Jun 2013 12:23\nNapisano: 11 Jun 2013 12:22\nBarkman ::Nedavno sam pronasao lot fotografija đenerala Kostića koji prati njegov put od Solunskog fronta do zarobljeništva.\nOvo je general Petar Kosic, koji je pred rat bio guverner Dvora, licno zaduzen za mladog kralja Petra II, ali je posle 27. marta smenjen.\nDopuna: 11 Jun 2013 12:23\nKosic, bez t\nPoslao: 23 Jun 2013 14:27\nNapisano: 11 Jun 2013 23:08\n@ Šajkača hvala puno\nJedna meni veoma draga fotografija đaka kaplara na Zlatištu 1938.\nDopuna: 23 Jun 2013 14:27\nMože li pomoć oko identifikacije oficira sa slike. Koliko vidim ima monogram na epoletuskama (rekao bih Aleksandra I)\nPoslao: 24 Jun 2013 00:07\nMoze li mala pomoć sa jednim slucajnim nalazom.\nDa li neko zna cijoj uniformi ova oznaka odgovara?\nnapominjem da su se na tom mestu vodile borbe i u Prvom i u Drugom svetskom ratu.\nOno sto me buni, jeste da je od tvrdog materijala, recimo mesinga ili sl....\nPoslao: 28 Jun 2013 09:14\nPoslao: 30 Jun 2013 20:28\nMože li mi iko reći nešto više o ovoj fišekliji:\nPoslao: 01 Jul 2013 22:30\nmeni lici na ovo\nal sacekaj da se kolega Sajkaca javi ,on je strucniji ...\nPoslao: 07 Jul 2013 21:57\n2Ovo se svidja korisnicima: Bane san, slavisajag\nSlikano u Sarajevu vjerovatno 30tih godina prošlog vijeka:\nZna li neko detalje koji su rod?\nPoslao: 08 Jul 2013 14:05\nNapisano: 08 Jul 2013 13:40\nboksi ::Šajkaški bataljon\nDragi Boksi, sve k'o da si mene pitao za temu, u septembru mi prekoredno izlazi knjiga "Srbi i revolucija 1848", prikupio sam fantastican materijal vezan za srbe granicare (grenz truppe), sajkase i serezane, Srbe dobrovoljce u Vojvodini i srpsku vojsku u Knezevini Srbiji u vreme ustavobranitelja. Na zgrazavanje istoricara, opet ce biti "slikovnica"\nDopuna: 08 Jul 2013 14:05\nona dva decaka su SRO, a fiseklija je jugoslovenska M1924\nPoslao: 08 Jul 2013 14:49\nsajkaca ::Na zgrazavanje istoricara, opet ce biti "slikovnica" Slika vredi 1000 reči!\nPoslao: 18 Jul 2013 21:00\nOdlicno. Upravo procitao oslobodilacke ratove 1876-1878. Deo o uniformama i naoruzanju mi se posebno svideo.\nU nedelju mi je pokupio lik ispred nosa prelepe slike iz perioda Obrenovica. Muko moja... no ko pre devojci...\nOvaj topic je pregledan 833773 puta\nUkupno su 637 korisnika na forumu :: 12 registrovanih, 5 sakrivenih i 620 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Caskanje mamika - Page 9\nod Tina taj Sre Sep 05, 2012 9:31 am\nne mogu mila preko tel.da vidim sliku trenutno,ali po meni je to super stvar. Lena ima biciklicu sto je ja guram,ima ona rucka pozadi koja je kasnije skida,i ona voli. A on je jos stariji,sigurno ce voleti. Ti kad resis da mu kupis,povedi ga sa sobom u radnju pa neka proba. Mi ne znamo sta Leni da kupimo za rodj. Tata hoce da joj kupi guess patikice,ja mu kazem samo je ti od malih nogu navikavaj :D i jos nesto,a ne znamo sta. On hteo onu kuhinjicu za decu,posto je prohodala,pa ce moci da se igra. Od zlata smo vec uzeli,tako da ne znam...\nod Bubi89 taj Sre Sep 05, 2012 9:43 am\nKuhinjica je prava stvar Lakisa obozava sudice, ali bas kuhinjicu da mu uzmem necu, zenska je igracka Ali sudice uzimam\nPa da, i ovaj ima da se gura i td. Kucaj Smart trike zoo pa ces da vidis\nNek joj kupi patikice, jednom su tako mali i treba uvek da su doterani ;)\nod Tina taj Sre Sep 05, 2012 8:16 pm\nvidela sam sada,e isto takvo hocu da uzmem Leni,samo roze,ovde je 100e\nod Bubi89 taj Sre Sep 05, 2012 8:18 pm\nOvde je 150 ova, ima za 100 ali su drugacije... Ja cu ovu zbog boje.. Te od 100e ovde su samo sarenkaste...\nod Tina taj Sre Sep 05, 2012 8:29 pm\nma ja ti kazem da je ista takva ovde 100,ima ih u 3 boje,crvena,plava i roza\nod Bubi89 taj Sre Sep 05, 2012 8:31 pm\nMajke im ga, nasi kada ne bi bili lopovi... Strasno... A ovde je 100 ona kao sarenija, sa manje dodataka...\nAli to cu mu za rodj 100%... A ne ovako da mu kupujem gluposti od igracaka i ooopet ga zanima neka glupost...\nod Tina taj Sre Sep 05, 2012 8:32 pm\na pa to ce uvek biti tako,i Lena koliko igracaka ima i uzme da se igra sa metlom\nod Bubi89 taj Sre Sep 05, 2012 8:33 pm\nOvaj moj sad samo rende i tucak za meso Pre neki dan hteo da mi stuca mobilni\nod Tina taj Sre Sep 05, 2012 8:39 pm\nod Bubi89 taj Čet Sep 20, 2012 2:07 pm\nMoze li savet\nKoja vam je lepsa?\nNa ovoj moze da se skine kapuljaca... ALi kazu da je gej jaknica O_O Sta vi mislite?\nA na ovoj ne moze, i ne znam bas posto i je sarena a imamo dosta sarenih duxica... Pa nekako...\nod Tina taj Čet Sep 20, 2012 7:37 pm\nod Bubi89 taj Čet Sep 20, 2012 7:38 pm\nod makicaaa taj Čet Sep 20, 2012 7:52 pm\nI meni bela\nod Bubi89 taj Čet Sep 20, 2012 8:21 pm\nHvala draga i tebi\nPa ja lepo kazem, a oni lupaju, ccc\nod Bubi89 taj Čet Okt 11, 2012 9:45 am\nNa kraju smo uzeli ovakvu jasu, da nam ide uz ove tike\nod makicaaa taj Čet Okt 11, 2012 8:21 pm\nLaza, pravi dasa\nod Bubi89 taj Pet Okt 12, 2012 5:19 am\nod Tina taj Pet Okt 12, 2012 9:18 am\nod Tina taj Sre Okt 31, 2012 11:02 am\nej zene,Lena nece vise da mi hoda sama. Krajem avgusta pocela da se pusta,a vec 2-3 ned.ma ni makac,samo tu oko kreveta i place da joj dam ruku da hoda,a gotovo i da me ne drzi lepo za prst. Sta da radim.? Da je pustim pa kada sama krene? Ne bih da je prisiljavam...\nod Bubi89 taj Sre Okt 31, 2012 11:41 am\nMila nemoj da je silis, hodace sama, ima vremena..\nDa nije pala ranije pa se sada plasi...\nod Bubi89 taj Sre Okt 31, 2012 7:29 pm\nJa cu da odlepim... Pojavilo se malom na podlaktici i ispod ramena mala mrljica, rapava, svetlo roze boje... plasim se da nije jbni ekcem... Ne svrbi ga, ne ceska se, i kada ga pipam po tome ne raguje.. Citam da moze biti i alergiska reakcija, ali nista novo nije jeo... jeo je jaje prekljuce i danas(i ranije naravno), ali ja nemam pojma kada se njemu ovo pojavilo, danas smo primetili... Uzaaaaaas\nod Caca taj Pet Nov 02, 2012 5:27 pm\nOna ce se sama ponovo pustiti,ovaj moj trci i pada strasnooo!Trci trci saplete se i padne da mi se noge odseku.Bubi i mi smo imali malo problema sa ekcemima,i na licu i na preponama usled bakterija u urinu.A-derma krema je zakon za ekceme.I mi moramo po jaknicu i duboke patikice,ja bih nesto zeleno-braon ili tamno plavu jaknicu i patikice ako nadjem da nam se svidjaju.\nod Maca taj Sub Nov 03, 2012 2:48 pm\nBubi sto ne probas linolu fett...ona je za suvu kozu,ja je Miti mazem po licu,crveni mu se strasno od vetra....sve crvete pecate ima koji se perutaju....\nod Bubi89 taj Sub Nov 03, 2012 8:48 pm\nMazemo SebaMed sa pantenolom... Inace Bogu hvala nema nigde vise, samo one dve tackice, i bolje su Pu pu...\nod Caca taj Pet Nov 09, 2012 7:13 pm


Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture Republike Hrvatske - U Baškoj na Krku zapalio se gliser, ozlijeđen njemčaki državljanin\nDanas prilikom pražnjenja vode iz brodskoga postroja glisera na vezu u Baškoj izbio je požar u kojemu je ozlijeđen vlasnik plovila.\nNacionalna središnjica za usklađivanje traganja i spašavanja na moru (MRCC Rijeka) danas u kasnim popodnevnim satima zaprimila je obavijest Lučke kapetanije Rijeka, posredno od Postaje pomorske policije Rijeka, da je u 16.30 sati planuo požar na gliseru naziva „GOLD EYE“, njemačke zastave, dok se nalazio na vezu u Baškoj, otok Krk, pri čemu je ozlijeđen vlasnik brodice, njemački državljanin H. G. (rođen 1962.), stoga je sa nadležnom Lučkom ispostavom Baška, i Pomorskom policijom koordinirana akcija hitnoga transporta ozlijeđenoga Nijemca.\nPrema prikupljenim podatcima požar je na navedenoj poziciji izbio zbog kvara pumpe za izbacivanje vode iz santina koja je u jednom trenutku zablokirala i zaiskrila, što je vjerojatno uzrokovalo izbijanje požara u prostoru pogonskoga stroja i ozljeđivanje njemačkoga državljanina.\nPomorska policija Rijeka zajedno sa djelatnicima LI Baška sa pozicije nezgode dojavila je kako da je ozlijeđeni transportiran u riječki KBC gdje se nalazi na medicinskoj obradi od 19.30 sati.\nU tijeku je zajednička istraga o uzrocima požara na gliseru od strane djelatnika lučkih ispostava Baška i Šilo.


Foto: Arhiva / Ilustracija | Mještani kod Popovog Polja pronašli ruku, policija ostatak tijela\nVesna Duka 19.10.2020 12:23\nTREBINJE - U trebinjskom selu Kotezi, u regiji Popovog Polja, mještani su pronašli ljudsku ruku, da bi, nakon što su slučaj prijavili policiji, bio otkriven i ostatak tijela koje se nalazilo u poodmakloj fazi raspadanja i koji će se vještačiti u Zavodu za sudsku medicinu.\nRuka je pronađena u subotu veče, a, prema saopštenju Policijske uprave Trebinje, u nedjelju ujutro je ispod dijela magistralnog puta Trebinje – Ljubinje, koji prolazi kroz ovo selo, pronađen i leš na nepristupačnom terenu.\nO događaju je obaviješteno Okružno javno tužilaštvo u Trebinju koje je naložilo da se u utorak u Zavodu za sudsku medicinu, odjeljenje Trebinje, izvrši obdukcija.\nU policiji se nadaju da će se na taj način utvrditi tačan uzrok smrti i identitet lica.\nOsim leša, u provaliji ispod puta je pronađeno i vozilo, ali u policiji nisu željeli davati više informacija o marki automobila ili državnoj pripadnosti registarskih oznaka, pa čak ni o tome da li se dovodi u vezu sa lešom, tako da za sada sve ostaje na pretpostavkama da je najvjerovatnije bila u pitanja saobraćajna nesreća.\nLeš je, kako nezvanično saznajemo, u takvom stanju raspadanja da je na ovom mjestu bio oko pola godine, a možda i duže, ali su Kotezi selo od svega nekoliko starijih stanovnika, tako da, iako se dogodila saobraćajna nesreća, niko tada nije ništa ni vidio ni čuo.


Lijepa Elizabeta Burg sa Donaldom Trumpom nakon finala Miss Universe | Gloryhr.info\nPosted by admin - December 22, 2012 Comments 0\nLijepa Elizabeta Burg sa Donaldom Trumpom nakon finala Miss Universe\nElizabeta Burg zauzela je visoko 11.mjesto na svjetskom natjecanju Miss Universe na kojem je pobijedila Amerikanka Olivia Culpo. Prva pratilja je Miss Filipina dok je druga pratilja Miss Venecuele. Elizabeta je od početka glasila kao jedna od favritkinja. Nakon Sarah Ćosić, koja je prva Miss Universe Hrvatske koja se plasirala u top 15 2009. godine, ovo je najbolji plasman Hrvatske na Miss Universe do sada. Ove godine konkurencija je bila izuzetno velika, sudjelovalo je 89 zemalja, pa je time ovaj uspjeh još veći. Važno je spomenuti da je izbor u izravnom prijenosu ili odgođenoj snimci u 190 zemalja svijeta gledalo preko milijardu gledatelja, što je izuzetna promocija za Hrvatsku.\nElizabeta je izuzetno ponosna i sretna što je Hrvatsku tako uspješno predstavljala na Miss Universe 2012. ne samo zbog svog plasmana već i zbog velike podrške fanova iz cijeloga svijeta, koji su je, iako niti ne znaju gdje se Hrvatska nalazi, navijali za nju i stavljali je na svoje liste favorita za krunu. Mnogi od fanova, ali i ljudi iz Miss Universe Organization, zvali su je „The Face of the Universe“, odnosno najljepšim licem ovogodišnjeg izbora. Oduševio ju je i Las Vegas koji je živio za ovaj izbor ovih 20 dana priprema i koji je postao centar Universea.\nNakon službenog partija, bilo je gotovo nemoguće probiti se kroz hrpu fanova koji su se željeli fotografirati s Elizabetom, tako da je put od 20 metara trajao više od pola sata.


TotalCar.rs » Policijski san: Patrolni Golf sa 400 KS\nNemačka, novo, Policija, Volkswagen\nTjunerska firma Oettinger predstavila je u Nemačkoj moćni Golf R modifikovan u policijsko patrolno vozilo.\nDa bi uspešno parirali vozačima koji prekrše zakon na superbrzom autobanu, nemačkim policajcima koji patroliraju mrežom autoputeva u toj zemlji potrebni su odgovarajući patrolni automobili.\nImajući to u vidu, Oettinger je doradio najsnažniju, “R” verziju modela Golf, tako što je pojačao motor, unapredio performanse automobila i ugradio policijske komunikacione uređaje i dodatnu zvučnu i svetlosnu signalizaciju.\nSpoljašnjost je takođe u nijansama karakterističnim za patrolne policijske automobile, a ispod haube se nalazi originalni četvorocilindarski 2.0 litarski turbo benzinac koji je pojačan sa 90 konjskih snaga, pa sada isporučuje ravno 400 “konja”.\nZahvaljujući dodatnoj snazi, policijski Golf R ubrzava iz mesta do stotke za samo 3,6 s, dok je maksimalna brzina automobila 290 km/h.\nModifikacije koje je izvršio Oettinger obuhvataju i aerodinamički paket sa prednjim spliterom, krovnim spojerom i dodacima na sajtnama vozila, kao i novi izduvni sistem sa 4 izlazne cevi prečnika 90 mm.\nPovrh svega, ugrađene su i nove, 20 inčne alu felne sa niskoprofilnim Hanhook pneumaticima.\nZa sada nije poznato da li će se ovaj automobil naći u voznom parku nemačke policije, s obzirom da je izrađen u okviru kampanje za povećanje bezbednosti saobraćaja (Tune It! Safe!) koja promoviše bezbedno unapređivanje i prepravku serijskih modela automobila i koja se sprovodi pod pokroviteljstvom nemačkog Ministarstva saobraćaja i automobilskih kompanija.\nU sklopu ove kampanje, pre godinu dana takođe je predstavljen jedan modifikovani policijski automobil – Ford Mustang.


Brčko: Vemićeva postavka u Brčkom – RNU "Radio Brčko" Brčko distrikt BiH\nPočetna/Brčko/Brčko: Vemićeva postavka u Brčkom\nAdmir Kadrić18.09.2018. - 09:58Poslednja promjena: 18.09.2018. - 11:18\nGradska galerija Brčko Izložba slika kultura Momir Mišo Vemić


Potpredsednik Skupštine Srbije i poslanik Socijalističke partije Đorđe Milićević vratio se u parlament i preuzeo predsedavanje sednice, nakon teške saobraćajne nesreće u ...\nOPORAVLJA SE: Đorđe Milićević posle teške saobraćajne nesreće najavio svoj povratak\nPotpredsednik Narodne skupštine i šef poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije u parlamentu, Đorđe Milićević se posle teških povreda zadobijenih u saobraćajnoj nesreći novembra prošle godine vraća na političku scenu Srbije.\nPRVI PUT nakon teške saobraćajne nesreće, ekskluzivno za PINK najavio svoj povratak - MILIĆEVIĆ: Srbija ne sme da ...\nNe mogu više nemo da posmatram sve što se događa. Želim da dam svoj doprinos kolegama i koleginicama iz vladajuće koalicije, izjavio je za NOVO JUTRO Televizije Pink, potpredsednik Narodne skupštine i narodni poslanik SPS Đorđe Milićević.\nPoslanik Socijalističke partije Srbije Đorđe MIlićević vratio se danas na posao posle teške saobraćajne nesreće u kojoj je pretrpeo ozbiljne fizičke povrede. Milićevićev povratak u srpski parlament dočekan je aplauzom kolega, na čemu s eon srdačno zahvalio.\nORILA SE SKUPŠTINA! ĐORĐE MILIĆEVIĆ VRATIO SE NA RADNO MESTO POSLE TEŠKE NESREĆE: Pogledajte kako su ga kolege dočekale ...\nBEOGRAD - Potpredsednik Skupštine Srbije i funkcioner SPS Đorđe Milićević danas se posle pola godine oporavka od teške saobraćajne nesreće vratio na svoje radno mesto - u Skupštinu Srbije. Njegov ulazak u salu kolege poslanici su pozdravili gromkim aplauzom, posle čega je on seo ...\nČast i privilegija je biti ovde ponovo: Milićević uz gromoglasan aplauz dočekan u Skupštini šest meseci posle teške ...\nMilićević, čiji je ulazak u veliku salu Skupštine propraćen jakim apaluzom, zahvalio je na srdačnom dočeku i podršci koju su poslanici dali njemu i njegovoj porodici u teškom periodu Potpredsednik Skupštine Srbije danas se posle teške saobraćajne nesreće u novembru, vratio u ...\nPRVI PUT U ISTORIJI SKUPŠTINE OPOZICIJA I POZICIJA APLAUDIRALA JE JEDNOM ČOVEKU! Pogledajte ovu DIRLJIVU scenu\nBilo je dirljivo danas u parlamentu Srbije Potpredsednik Skupštine Srbije Đorđe Milićević vratio se nakon 6 meseci u parlament i odmah preuzeo palicu. Kada je Đorđe Milićević ušao u salu dobio je gromoglasni aplauz od poslanika kao vid podrške za sve što je prošao u proteklih 6 ...\nSrbija ne sme da propusti šansu da se modernizuje i razvije - poručio je potpredsednik Skupštine Srbije Veoma je težak period iza moje porodice i mene, ali sada sam tu , poručio je , potpredsednik Skupštine Srbije i visoki funkcioner Socijalitičke partije Srbije u jutarnjem ...\nĐORĐE MILIĆEVIĆ SE VRATIO U VELIKOM STILU! Funkcioner SPS dokazao da su povrede prošlost (FOTO)\nSve je prijatno iznenadio Šef poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije u parlamentu Đorđe Milićević se posle teških povreda zadobijenih u saobraćajnoj nesreći novembra prošle godine vraća na političku scenu Srbije.\nPotpredsednik Skupštine Srbije Djordje Miličević danas se posle teške saobraćajne nesreće u novembru, vratio u parlamet i preuzeo predsedavanje sednici. Milićević , čiji je ulazak u salu Skupštine propraćen apaluzom, zahvalio je na srdačnom dočeku i podršci koju su poslanici ...\nSrbija ne sme da propusti šansu da se modernizuje i razvije - poručio je potpredsednik Skupštine Srbije Veoma je težak period iza moje porodice i mene, ali sada sam tu, poručio je Đorđe Milićević, potpredsednik Skupštine Srbije i visoki funkcioner Socijalitičke partije Srbije u ...


Bezbednosna situacija Kosovu je stabilna, procenile su u ponedeljak, dva dana nakon smrti predsednika Kosova Ibrahima Rugove, Komanda međunarodnih vojnih snaga i Kosovska policija.\nKovčeg s posmrtnim ostacima predsednika Kosova izložen je u ponedeljak u predvorju Skupštine Kosova, a počast preminulom predsjedniku prvi su odali kosovski premijer Bajram Kosumi, čelnik Civilne misije Ujedinjenih nacija na Kosovu Seren Jesen-Petersen (Søren Jessen) i čelnik Kancelarije Sjedinjenih Američkih Država na Kosovu Filip Goldberg (Philip Goldberg).\nPočela je penatestodnevna nacionalna žalost.\nDo četvrtka, za kada je sahrana zakazana, ne rade škole, a na dan sahrane neće raditi ni jedna ustanova, organizacija ni preduzeće.\nKosovski mediji najavljuju da će sahrani predsednika Kosova prisustvovati visoki predstavnik Evropske unije za zajedničku spoljnu i bezbednosnu politiku Havijer Solana (Javier) i posrednik Ujedinjenih nacija na pregovorima o statusu Marti Ahtisari (Maarti), ali te vesti još nisu zvanično potvrđene.\nBritanska agencija Rojters (Reuters) je javila, pozivajući se na izvor blizak Kabinetu predsednika Kosova da će Ibrahim Rugova po sopstvenoj poslednjoj želji biti sahranjen na groblju palih boraca, Oslobodilačke vojske Kosova.\nReferendum o izmenama Ustava Srbije: Do 18 časova glasalo 25 odsto birača