Karpenter: Najbezbolnije rešenje bi bilo da se status reši u Savetu bezbednosti\nKakvo je reagovanje u Vašingtonu na prvu rundu predsedničkih izbora u Srbiji, naš saradnik Branko Mikašinović upitao je potpredsednika za pitanja odbrane i spoljnu politiku u vašingtonskom institutu KETO, Teda Karpentera.\nKarpenter: U Vašingtonu svakako vlada uznemirenost zbog činjenice da je kandidat Radikalne stranke Tomislav Nikolić dobio najveći broj glasova u prvom kolu izbora. Mada preovladava mišljenje da će Tadić pobediti u drugom krugu izbora, postoji izvesna zabrinutost da bi mogao da izgubi i stoga uznemirenost, ali ne i panika. Ako bi Nikolić pobedio mislim da bi došlo do skoro potpune diplomatske i političke izolacije Srbije od strane Evropske unije i SAD.\nGlas Amerike: Da li bi Kosovo moglo da proglasi nezavisnost i bez podrške Evrorske unije i SAD?\nKarpenter: Vrlo je verovatno da će u odredjenom momentu Priština unilateralno proglasiti nezavisnost, sem ako status pokrajine ne bude dogovoren u Savetu bezbednosti, što nije verovatno. Uprkos protivljenju nekih evropskih zemalja, Kosovo smatra da ima pouzdanu podršku, koja se ogleda u nagoveštajima SAD da će priznati nezavisnost Kosova, kao i Nemačke, koja ponovo igra slučnu ulogu ranijoj, 1990-tih, u dezitegraciji bivše Jugoslavije. Berlin je aktivan igrač i u drugom krugu dezitegracionih procesa. Medjutim, jednostrano proglašenje nezavisnosti Kosova bi podelilo medjunarodnu zajednicu, pošto je Rusija jasno stavila do znanja da neće dozvoliti da u slučaju nezavisnosti ta pokrajina postane članica Ujedinjenih nacija, u čemu uživa podršku i Kine, pa i nekih drugih važnih zemalja.\nGlas Amerike: Ukoliko Srbija ne prizna nezavisnost Kosova, uz eventualno neke zemlje Evropske unije, kakav scenario se može očekivati?\nKarpenter: Napetost će zavladati kako u balkanskom regionu, tako i u samom medjunarodnom sistemu. Kosovo će postati zemlja, ako hoćete, u zoni sumraka, teoretski priznata od nekih zemalja, a od nekih ne, što će predstavljati nezdarav razvoj dogadjaja i nepoželjan presedan. Imaćete, recimo, dalji rizik nestabilnosti, pa i izolovanih konflikata, što bi moglo da se desi, ako bi srpska manjina, posebno na severu, proglasila, na primer, svoju secesiju i svoju nezavisnost i taj entitet priznale Srbija, Rusija i neke druge zemlje. Dakle, postoje brojne, ali nepovoljne alternative.\nGlas Amerike: Neki analitičari smatraju da će bilo koje rešenje za Kosovo doneti probleme. Kako bi se ti problemi izbegli?\nKarpenter: Skoro da nema načina da se izbegnu, mada možda postoji mogućnost da se lokalizuju. Najbezbolnije rešenje bi bilo da se status Kosova reši u Savetu bezbednosti UN, tako da bude legalno usvojen i prihvaćen ili da se izvrši podela pokrajine, tako da srpska manjina i srpski delovi ostanu u sastavu Srbije. To svakako nije savršeno rešenje, ali je manje loše od drugih.


Deepfake – FinConf News\n13/08/2020 13/08/2020 FinConf News\tAI, Artificial Intelligence, Banking, Deepfake\nŠta su deepfakes?\nDeepfakes se odnosi na manipulaciju videozapisa ili drugih digitalnih prikaza proizvedenih sofisticiranom umjetnom inteligencijom (AI), koje daju izmišljene slike i zvukove koji izgledaju kao stvarni.\nDeepfakes su tako nazvani jer koriste tehnologiju dubokog učenja (deep learning), granu mašinskog učenja koja primenjuje neuronsku mrežnu simulaciju na ogromnim bazama podataka, kako bi se kreirali lažni podaci.\nUmjetna inteligencija pouzdano uči kako izvorno lice izgleda pod različitim uglovima kako bi se lice prenijelo na metu, obično glumca, kao da je to maska.\nOgroman napredak postignut je primjenom generativnih protivgradnih mreža (GANS) kako bi se dva AI algoritma suprotstavila jedni drugima, jedan stvarajući krivotvorine, a drugi usmjeravajući svoje napore, podučavajući sintezni pogon da pravi bolje falsifikat.\nKako funkcioniše deepfake?\nSistem dubokog učenja može proizvesti uvjerljivu krivotvorinu proučavanjem fotografija i videozapisa ciljane osobe iz više uglova, a zatim oponašanjem njezinog ponašanja i obrazaca govora.\nJednostavni softverski alati kao što su FakeApp i DeepFaceLab su učinili dostupnim uporedni efekat svima.\nTehnologija nudi zanimljive mogućnosti koje se kreću od presnimavanja, poboljšanja i popravljanja videozapisa do rješavanja efekata u video igrama, kreiranje aplikacija koje nam omogućuju da isprobamo odjeću ili frizuru, pa čak i da obučimo ljekare.\nZabrinjavajuće je što se broj deepfake videozapisa na mreži udvostručio za manje od godinu dana, sa 7,964 u decembru 2018. na više od 14, 000 samo devet mjeseci kasnije. Tehnologija deepfake-a je rastući trend kojeg organizacije moraju biti svjesne, jer je vjerovatno da će prevaranti koristiti ovu tehnologiju da bi počinili cyber-kriminal.\nSljedeća stanica – Banke\nŠto se tiče sektora finansijskih usluga. Banke pohranjuju ogromnu količinu podataka o klijentima i zloupotreba ovih podataka i / ili njihove imovine može imati štetne posljedice na sve koji su uključeni.\nPostoje dvije različite vrste deepfake-a: audio i video.\nObje vrste medija mogu stvoriti probleme unutar financijskih usluga:\nLažni “onboarding”, kroz korištenje tuđeg identiteta ili stvaranja potpuno novog sintetičkog identiteta\nLažne autorizacije plaćanja i transfera\nLažna impersonalizacija poslovnih lidera zbog lažnih trgovanja ili prevare zaposlenika\nKada se podaci zloupotrijebe i ako cyber-kriminalci ostvare pristup računima, klijent može potencijalno izgubiti imovinu.\nOčito je da će klijent u tom trenutku izgubiti povjerenje u instituciju i malo je vjerovatno da će banku preporučiti prijatelju ili kolegi. Ali sigurno je da će deepfake zloupotreba imati daleko lošiji utjecaj na samu organizaciju, banke rizikuju ozbiljne kazne i gubljenje povjerenja javnosti, a sve to može dovesti do propadanja bilo koje kompanije.\nNemoguće je [ljudskim očima] uočiti te razlike, ali za adekvatan algoritam to nije problem.\nNajbolja obrana od prevara u kojima se koristi AI, je korištenje AI-ja za borbu protiv istih.\nPogledajte jedan od primjera deepfake video manipulacije u nastavku:\nEric Drass – Obama/Jordan Peele\n← Federal banking agencies issue joint statement on enforcement of Bank Secrecy Act/anti-money laundering requirements\nSkoro polovina potrošača u Bosni i Hercegovini smatra da je biometrijsko plaćanje brže i jednostavnije od upotrebe lozinki →\nRevolut se širi u “Insurtech”\n5-stage model for successful Digital Transformation\n01/09/2020 01/09/2020 Raj Grover\nNajveće FinTech startup destinacije i gradovi u svijetu\n20/08/2020 20/08/2020 FinConf News


Albanija gradi postrojenje za proizvodnju električne energije iz otpada - Balkan Green Energy News\nMinistarstvo zaštite životne sredine Albanije zaključilo je ugovor sa privatnom kompanijom Integrated Technology Waste Treatment Fjer o izgradnji postrojenja za proizvodnju električne energije iz otpada u blizini grada Fjer.\nProjekatom izgradnje fabrike za proizvodnju električne energije vrednim 27,7 miliona evra upravljaće kćerka-firma kompanije Integrated Technology Services, a prema ugovoru o koncesiji koji je potpisan na period od šest godina, postrojenje će preći u ruke Vlade Albanije, kako javlja portal SeeNews.\nPrema saopštenju Agencije za javne nabavke, kompanija Integrated Technology Services bila je jedini ponuđač za ovaj posao.\nIzgradnja postrojenja za proizvodnju električne energije iz otpada u skladu je sa strategijom i politikom upravljanja Ministarstva životne sredine, a projekat je inicirala lokalna samouprava Fjera u julu 2015. godine. Fabrika koja će prerađivati otpad i koristiti ga za proizvodnju električne energije biće druga te vrste u zemlji, navelo je Ministarstvo životne sredine u saopštenju za javnost.\nPrimarni cilj projekta je bolje upravljanje komunalnim čvrstim otpadom i pretvaranje otpada u električnu energiju. Očekuje se da će postrojenje u blizini grada Fjer dnevno prerađivati 180 do 200 tona čvrstog otpada i prozvoditi električnu energiju snage 3,8 megavata (MV).\nIzgradnja ovog postrojenja i njegov rad trebalo bi zauvek da reše problem otpada u okrugu Fjer. Ono bi trebalo da prerađuje 70.000 tona otpada na godišnjem nivou, što je procenjena količina komunalnog čvrstog otpada koji se generiše u ovom okrugu.\nFabrika za proizvodnju električne energije iz otpada biće izgrađena u blizini nekoliko sela čiji su žitelji protestovali tvrdeći da će ovo postrojenje imati štetan uticaj na zdravlje stanovništva. Od kraja oktobra nekoliko protesta je održano u selu Mbrostar čiji meštani tvrde da je izgradnja fabrike velika greška, jer će se nalaziti na udaljenosti manjoj od jednog kilometra od centra sela, javljaju lokalni mediji.\nKompanija koja je izabrana da gradi postrojenje u vlasništvu je firmi Integrated Technology Services (70%) i Ndertim Montimi Patos, koja se bavi pružanje usluga prevoza otpada (30%).\nTagovi: električna energija, OIE, upravljanje otpadom\nPočetna » Vesti » Otpad » Albanija gradi postrojenje za proizvodnju električne energije iz otpada\nSlovenačke opštine zajednički rade na napuštanju uglja\n22 June 2021 - Predsednici lokalnih samouprava u dve slovenačke regije zavisne od uglja osnivaju savet koji će osigurati pravednu tranziciju.\nEPCG neće biti prodat, tražiće partnere za gradnju elektrana na obnovljive izvore\n21 June 2021 - Stav Ministarstva kapitalnih investicija je da ne treba privatizovati Elektroprivredu Crne Gore, ali da treba da nađe strane partnere za zelene projekte.


Kina „zemlja superlativa“ u dobrom i u lošem | Politika | DW | 12.08.2010\nPrivredno sve jača\nAli, od pre nekoliko godina Kina sledi i vrlo ambiciozne planove u oblasti obnovljivih energija. Na primer u Baodingu, gradu sa 10 miliona stanovnika, 150 kilometara jugozapadno od Pekinga. Oko 6.000 zaposlenih u firmi „Yingli Solar“ bave se jutarnjom gimnastikom da bi bili u formi celog dana. A potom svi zajedno uzvikuju u horu: “Zelena energija - veliki napredak.“\nMiao Lijanšeng osnovao je ovu firmu Yingli 1992. godine. Njegova ideja vodilja ostala je ista: „Obnovljivih energija još ima, ali rezerve fosilnih goriva gotovo da su iscrpljene. Moramo ostaviti našoj deci bar neke resurse.“\nKina uviđa značaj obnovljivih energija\nNekadašnji pionir i inovator danas radi „u skladu“ sa vladajućom politikom. Posle tri decenije privrednog buma ne vodeći računa o zaštiti prirode, Kina sve više ulaže nade u obnovljive energije. To ističe i Ma Xuelu, direktor kineskog društva za obnovljive energije.\n„Kineska industrija u oblasti obnovljivih energija razvija se vrlo brzo, posebno sunčeva i energija vetra. Kapacitet energije vetra udvostručava se svake godine. Trenutno su u Kini instalirane vetrenjače kapaciteta od 20 gigavata. Nigde na svetu nisu instalirane tako snažne vetrenjače kao u 2009 godini, u Kini.“\nSa 35 milijardi dolara Kina je protekle godine investirala dvostruko više u obnovljive energije od Sjedinjenih Američkih Država. Razlozi za to su jasni: Kina želi da smanji nezavisnost od stranih isporuka gasa i nafte. Ona vidi šansu da u tehnologiji budućnosti od samog početka zauzme vodeći položaj. Osim toga, Kina uviđa granice korišćenja uglja, jednog od glavnih izvora energije.\nAutori: M. fon Hajn, M. Veljković\nNakon svedočenja izraelskog premijera Benjamina Netanjahua, istražna komisija UN danas u Njujorku (10.8.) započinje sa radom. I Izrael i Turska ostaju pri svojim stavovima prebacujući odgovornost drugoj strani. (10.08.2010)\nTrajni link https://p.dw.com/p/Oj3r


Plazma keks, najomiljeniji proizvod u Srbiji za 2011. godinu\nPlazma keks je ostvario ukupnu pobedu, u konkurenciji svih nominovanih brendova, i postao dobitnik zlatne medalje „Moj izbor“ za 2011. godinu, kao Najomiljeniji domaći proizvod u okviru akcije „Moj izbor“ koju organizuju udruženje građana „Moja Srbija“ i Privredna komora Beograda.\nDaleke 1967. godine, kada je fabrika Bambi počela sa radom, nekoliko domaćih stručnjaka, tehnologa zaposlenih u Bambiju, počelo je sa radom na biskvitu koji neće biti samo poslastica, već i hrana. Danas je Plazma deo porodične, ali i nacionalne tradicije. Predstavlja kvalitet povezan sa brend imenom, poverenjem i trajanjem i budi najčistije i najiskrenije emocije.\nOsluškujući potrebe i želje potrošača, Plazma je danas prerasla u čitavu porodicu proizvoda namenjenu za mnogobrojne načine njene upotrebe. Pored Plazme original, u Plazma pordoci se nalaze Plazma Mlevena i kao sastojak nezamenljivih poslastica, a i kao zamena za obrok u kombinaciji sa mlekom.\nZa konzumiranje u pokretu tu je Mini Plazma, a za dodatno uživanje i sladokusce tu je Čoko Plazma dodirnuta nežnom Bambi mlečnom čokoladom i u potunom čokoladnom zagrljaju, kao i Čoko Plazma orange koja u kombinaciju nezamenljive Plazme i čokolade unosi svežinu pomorandže.\nZa okrepljujući početak dana tu je Plazma Dobar start koja donosi kombinaciju Plazme i sušenog voća i komadića nežne Bambi mlečne čokolade.\nLjubiteljima prepoznatljivog ukusa tradicionalne i domaće Plazma torte Plazma reci torta donosi dve varijante – sa Bambi crnom čokoladom, lešnikom, suvim grožđem i ananasom, kao i sa Bambi belom čokoladom i osvežavajućom kombinacijom brusnice, višnje i maline.\nPlazma Keksići za decu pružaju zdravo i razigrano odrastanje uz različite oblike keksića,u obliku životinja sa dodatno obogaćenom mlečnom formulom, Omega 3 masnim kiselina koje doprinose boljoj koncentraciji i boljem pamćenju, kao i 12 vitamina i 3 minerala za pravilan rast i razvoj dece.\nOd nedavno, Plazma u posnoj varijanti, tu tokom cele godine da podržava sve naše izbore, važne odluke i trenutke, pružajući podršku i uživanje u omiljenom i prepoznatljivom ukusu, tu uz svaki vaš korak!


Petak, 26. 7. 2019 u 11:30, izmjena prije 2 mjeseca, 4 tjedna\nPiše: Tina Kos, Tajana Paparella\nNINA BLJAK: Plakanje i smijanje ili kako preživjeti prekid u godinu dana\nSTANITE NA VRIJEME Jeste li i vi toksični roditelj? 11 karakterističnih ponašanja\nPrezivjela sam smrt sina ..u 23 .g.iznenada nenadano.Pokusala sam sama iz te boli izici sama..nije islo.Onda sam se okrenula svima koji su mi mogli pomoci,nije ...prikaži još!me bilo stid..tesko je bilo ..isla sam dan po dan..i evo nakon nekoliko godina donekle sam naucila s tim zivjeti.\n26. 7. 2019, 12:02\nMeni je deda umro pre deset godina,a baba pre 5 godina...Stalno idem sa porodicom posetimo njibove grobove,stavi se sveže cveće,pokosi oko grobnice...Njih sam v...prikaži još!iše voleo skoro od roditelja,a i ostavio mi je prilično nasledstvo,voleo bih kad bi znao ili da je duže poživeo da vidi koliko sam stvorio posle njega,i da sam opravdao njegovo poverenje...A uvek se šalio,kako ga neću posećivati,i kako će korov rasti oko njegove grobnice,medjutim naravno da je sve sredjeno kako i zaslužuju..\n26. 7. 2019, 12:36\nNeki su se smijali rugali mom suprugu kad bih na groblju pricao sa svojom pok suprugom..nije se za rugat nikome jer svak ne prozivljava isto tu bol..nije za rug...prikaži još!at jer nitko od nas nezna sta nas ceka 🙋😢\n26. 7. 2019, 12:17\nO BORBI PROTIV ALKOHOLA\nSTANITE NA VRIJEME\nJeste li i vi toksični roditelj? 11 karakterističnih ponašanja


Tehničar unutrašnjeg transporta - Prekvalifikacija, vanredno\nTehničar unutrašnjeg transporta – Prekvalifikacija, vanredno obrazovanje\nUpoznat je sa organizacijom prevoza robe. Ima uvid u rad u skladištima i mehanizacijom pretovara. Radi sa zalihama i robom, planira raspored pošiljke, transport i uklanjanje otpada. Organizuje rad u transportnim centrima i vrši tehnički pregled vozila. Održava sredstva unutrašnjeg transporta.\nZanima vas vanredno školovanje za smer tehničar unutrašnjeg transporta? Interesuje vas koja škola ima baš taj smer koji želite, namenjen vanrednim učenicima? Popunite upitnik i ostalo prepustite nama. Pomoći ćemo vam da odaberete najbolju školu za sebe i pružiti sve potrebne informacije oko upisa!\nPotrebna vam je prekvalifikacija za smer tehničar unutrašnjeg transporta? Niste zadovoljni zanimanjem koje ste završili? Popunite upitnik i ostalo prepustite nama. U najkraćem roku šaljemo vam spisak svih srednjih škola u Srbiji u kojima je moguće izvršiti prekvalifikaciju za smer koji želite, kao i informacije za upis!\nImate završen trogodišnji smer i želite naknadno da upišete četvrtu godinu? Popunite upitnik i u najkraćem roku vam šaljemo spisak škola u kojima je moguće izvršiti dokvalifikaciju za smer tehničar unutrašnjeg transporta. Takođe, nudimo vam sve potrebne informacije vezane za upis, potrebna dokumenta i sl.


Fondacija Banka Hrane\nBanka HraneO namaKome pomažemoAkcijeKako pomoćiPrijatejli fondacijeKontaktwebmail\tJoomla Templates and Joomla Extensions by JoomlaVision.Com\nYou are here:\tHome Akcije Apel za sponzorstvo\nTuesday, 24 August 2010 03:52\tBanci hrane Podgorica su neophodna finansijska sredstva za funkcionisanje tj. za pokrivanje troškova poslovanja: plaćanje operativnih troškova (telefona, struje itd.), zakupa poslovnog i skladišnog prostora, zarade zaposlenih, nabavku transportnog vozila itd. Ovim putem apelujemo na pojedince, institucije i kompanije da podrže ovaj humanitarni projekat od širokog društvenog značaja.\nŽiro račun BANKE HRANE Podgorica je:550-11231-49! < Prev\nBanka hrane je za 20. jun - SVJETSKI DAN IZBJEGLICA pripremila akciju posvećenu ovoj ugroženoj kategoriji stanovnika.\nPomoć će dobiti : Raseljena lica MUP BARAKE, Ulcinj i Udruženje BOŽUR iz Bara\ntime2online Joomla Extensions: Simple Video Flash Player Module\tPorodica Đorđijevski\ntime2online Joomla Extensions: Simple Video Flash Player Module\tSlideshow\n0\t1\t2\t3\t4\t5\t6\t7\t8\t9\t10\t11\t12\t13\t14\t15\t16\t17\t18\t19\t20\t21\t22\t23\t24\t25\t26\tUser menu\nWebmail\tOpšta pravila korišćenjaOta&Jelena


14/05/2020 | 10:06\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je da se razmatraju različite vrste pomoći nacionalnom avioprevozniku Er Srbiji, uključujući i mogućnost da država poveća svoj vlasnički udeo u toj kompaniji.\n“Analize se još rade, a biće uzete u obzir sve mogućnosti, koje mogu da doprinesu daljem razvoju Er Srbije”, rekla je Mihajlović za Politiku.\nOna kaže da se predlažu četiri različite osnove za regulisanje obaveza i pomoći nacionalnoj avio-kompaniji.\nReč je o pomoći u prevazilaženju gubitaka zbog globalne zabrane avio-saobraćaja, pokrića troškova za održavanje i korišćenje aviona za potrebe države, kao i pokrića troškova obavljenog avio-prevoza robe i putnika, ali i predlog pomoći koji bi obezbedili vlasnici.\nVlasnički udeo Vlade u Er Srbiji je 51 odsto, a kompanije Etihad 49 odsto.\nMihajlović je naglasila da će Vlada nastaviti da pruža podršku nacionalnom avio-prevozniku u skladu sa najboljom praksom EU kada je reč o pomoći država članica svojim nacionalnim avio-kompanijama.\ner srbija/zorana mihajlović\nEr Srbija poleće 18. maja, redovni putnički saobraćaj od 1. juna\n15/05/2020 | 13:51


Samo u regijama čije lokalne vlasti pokažu konkretnu inicijativu\nDogs Trust će od ove godine svoju značajnu podršku u okviru Programa masovne sterilizacije napuštenih pasa finansirati samo u regijama čije lokalne vlasti pokažu konkretnu inicijativu da osiguraju dosljedno provođenje sistemskih mjera Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja, te demonstriraju odlučnost da ne tolerišu njegovo kršenje.\nOvim putem pozivamo sve lokalne vlasti da ozbiljno evaluiraju proteklih punih 12 godina od usvajanja Zakona čije je slabo ili nikakvo provođenje i dovelo do eskalacije problema, da konačno snažno djeluju u pravcu dosljedne provedbe zakonskih mjera, te da iskoriste našu podršku i postignute rezultate. Ovako bi ovaj, i za zajednicu, i za pse, gorući problem konačno počeli rješavati po uzoru na sve dobro uređene gradove – kroz humani, samoodrživi, efikasni sistem za upravljanje populacijom pasa za koji Zakon nudi sve okvire, a Dogs Trust značajnu podršku.


Pretresani stanovi Štrahea i njegove „desne ruke“ - 13.08.2019, Sputnik Srbija\nPretresani stanovi Štrahea i njegove „desne ruke“\nDržavno tužilaštvo za borbu protiv korupcije naložilo je pretres stanova nekadašnjeg lidera Slobodarske partije Austrije (FPO) Hajnca Kristijana Štrahea i... 13.08.2019, Sputnik Srbija\nevropa, svet, vesti, austrija, hajnc kristijan štrahe\n© AP Photo / ATTILA KISBENEDEKVicekancelar Austrije Hajnc-Kristijan Štrahe\nDržavno tužilaštvo za borbu protiv korupcije naložilo je pretres stanova nekadašnjeg lidera Slobodarske partije Austrije (FPO) Hajnca Kristijana Štrahea i njegove dotadašnje „desne ruke“ Johana Gudenusa, a u vezi s imenovanjem članova rukovodstva u kompaniji „Kazinos Austrija“.\nPrema pisanju medija, radi se pre svega o imenovanju Petera Sidloa, člana FPO, na mesto direktora za finansije „Kazinos Austrija“, jer se njegovo imenovanje dovodi u vezu sa navodnim političkim dogovorom sa suvlasnikom firme „Novomatik“.\nZbog toga nisu pretresani samo stanovi Štrahea i Gudenusa, već, kako piše bečki „Standard“, i stanovi i kancelarija šefa „Novomatika“ Haralda Nojmana, ali i Sidloa.\nUpravni odbor „Kazinos Austrija“ imenovao je u martu ove godine na vanrednoj sednici novu tročlanu upravu, pa je na mesto šefa Upravnog odbora postavljena nekadašnja zamenica predsednika Narodne partije (OVP) Betina Glac, koja je do tada bila direktor finansija.\nPostavljenje „bez preporuka“\nSidlo je na to mesto postavljen iako nije imao preporuke, a prema anonimnoj prijavi, njegovo postavljanje je bilo deo dogovora sa akcionarima „Kazinos Austrija“.\nKonkretno su OVP i FPO, koje su tada bile na vlasti, dogovorile da Sidlo uđe u „Kazinos Austrija“ preko suvlasnika „Novomatika“.\nZauzvrat je dogovoreno da će FPO izaći u susret koncernu igre na sreću kod mogućih izmena zakona, a nakon izbora u Beču.\nTužilaštvo, koje potvrđuje istragu i pretrese, ali ne želi da navodi imena, ističe da postoji sumnja u podmićivanje državnih službenika u vezi s izdavanjem licenci za igre na sreću.\nIstraga i zbog „Ibice“\nInače, „Kazinos Austrija“ pripadaju sa 33 odsto državnom holdingu OeBAG, uz „Sacka grupaciju“ milijardera Karela Komareka, koji drži 38 odsto i „Novomatik“ sa 17 odsto udela.\n© AP Photo / Ronald ZakSebastijan Kurc i Hajnc-Kristijan Štrahe\nSebastijan Kurc i Hajnc-Kristijan Štrahe\nVideo-snimci sa Ibice, od pre dve godine, koji su se pojavili u javnosti nedelju dana pred izbore za Evropski parlament, prikazali su Štrahea i Gudenusa kako jednoj navodnoj nećaki ruskog milijardera nude državne poslove za finansijsku podršku njihovoj FPO.


Studije, projekti i tehnička podrška\nSustav daljinskog očitanja potrošnje energije trenutno je instaliran i funkcionalan na 41 lokaciji diljem RH. Mjera daljinskog očitanja provodi se tako da se na objektu instalira mjerna i komunikacijska oprema, koja omogućava automatsko i daljinsko povezivanje objekta s Informacijskim sustavom za gospodarenje energijom (ISGE).\nU drugoj projektnoj godini HIO programa je kao pilot projekt osmišljensustav daljinskog očitanja potrošnje energenata i uveden na 20 lokacija (15 u Zagrebu, 2 u Splitu, po 1 u Lepoglavi, Osijeku i Rijeci). Dobra praksa automatiziranja praćenja potrošnje vode i energije odmah je dala i izvrsne rezultate po pitanju ušteda, te su na temelju pravovremene informacije uočena puknuća vodovodnih cijevi (KB Dubrava i Kaznionica u Lepoglavi). Provedene mjere uz minimalnu investiciju osiguravaju godišnje smanjenje troškova za vodu od 2.000.000 kn godišnje.\nUz konzervativnu procjenu o smanjenju potrošnje energije od 5% na lokacijama na kojima je instaliran sustav daljinskog očitanja zbog kvalitetne satne informacije o potrošnji i edukacije krajnjih korisnika putem EE panela, jednostavan period investicije u sustav daljinskog očitanja manji je od godinu dana.\nU trećoj projektnoj godini HIO programa, sustav je instaliran na još 16 dodatnih lokacija (11 u Zagrebu, po 1 u Rijeci, Opatiji, Lovranu, Puli i Rovinju).\nU četvrtoj projektnoj godini HIO programa, sustav je instaliran na još 5 lokacija.\nS obzirom da je sustav instaliran na 41 lokaciju, daljnji korak u gospodarenju energijom definitivno je nadogradnja sustava za potrebe upravljanja potrošnjom energije, kako bi se omogućile daljnje uštede energije i novca. Kada se aktivno pristupi automatiziranju pojedinih sustava potrošnje energije na objektu, svjetska praksa pokazuje da se ostvaruju uštede na razini 20-30%.\nShematski prikaz izvedbe sustava daljinskog očitanja potrošnje energije\nInformacije o potrošnji električne i toplinske energije te prirodnog plina i vode prikupljeni sa mjernih mjesta nakon obrade u ISGE sustavu prikazuju se na edukacijsko-informacijskom panelu - EE panelu.\nEE panel korisnicima pruža uvid u trenutno stanje svakog brojila te daje informaciju o dnevnoj, tjednoj, mjesečnoj i godišnjoj potrošnji svakog energenta, kao i godišnji trošak po zaposleniku izražen naturalno, financijski i u količini proizvedenog ugljičnog dioksida. Uz informacije o potrošnji, na EE panelu se prikazuju i praktični savjeti primjenom kojih zaposlenici osobno mogu pridonijeti smanjenju potrošnje energije.\nSmještanjem monitora na uočljivo mjesto na ulazu u pojedine objekte postiže se svjesnost zaposlenika i korisnika prostora o stvarnoj potrošnji energenata te važnosti energetski efikasnog ponašanja.\nIzvedba EE panela na objektu Ministarstva financija


Uzbudljiva završnica Evropskog prvenstva\nZa nama je jedan uzbudljiv takmičarski dan. Poznato je ko će u finale, a ko u doigravanje. Napetost je na vrhuncu, a utakmice još nisu počele. Prava drama koju ni Hičkok ne bi režirao je pred nama.\nBELGIJA -ENGLESKA 0:0 (2:0, posle penala)\nPolufinale Evropskog prvenstva, veliki ulog, borba za ulazak u finale, a protivnici dobro poznati. Sam početak utakmice su obeležila dva udarca ka golu Belgijanaca u istom napadu, ali Aleksa Duljaj nije uspeo da zatrese mrežu. Belgijanci uzvraćaju udarac već u sledećem napadu, Jovan Matović je uspeo najbolje da se snađe pred golom protivnika, zauzme poziciju, uputi udarac, ali lopta ide preko gola. Živanović sjajno slalomom zalama dva igrača Engleske, namešta se na šut ali pogađa samo spoljni deo mreže. Englezi imaju posed lopte, ali svaki kontranapad Belgijanaca je šansa za gol. Aleksa je zadržao dobru formu na ovom prvenstvu, jedan je od igrača koji je uputio najviše udaraca na gol, konstantna pretnja po protivnika na svakom meču, a šansu na ovoj utakmici nije uspeo da iskoristi. Period mirne igre i jednih i drugih, pa smo sa nulom otišli na poluvreme. U nastavku već u prvom napadu, Jovan Matović karakterističnim prodorom i driblingom osvaja prostor ispred sebe, upućuje snažan udarac ali lopta ide pored gola. Stefan Duljaj i Voja su razmenili nekoliko pasova na sredini terena, napravili višak na boku koji je završen sjajnim centaršutem, ali Aleksa nije uspeo da sprovede loptu u mrežu. Odličan napad. Sada se Belgijanci oslobađaju pritiska, Lazar ,,mozak'' ekipe Belgije, upošljava Luku Timotijevića čiji udarac završava preko prečke. 100 % šansa za Engleze, pred sam kraj meča. Šmigić Pavle uspeva da prevari dva igrača ispred sebe sjajnim driblingom unutrašnjom stranom stopala, odličan udarac i lopta pogađa stativu. Šteta! Utakmica odlazi u penal završnicu. Posle penala Belgijanci su bili srećniji, pogodili su dva penala, dok su Englezi dva promašili i konačan rezultat je 2:0 za Belgijance. Druga polufinalna utakmica odigrala se izmedju reprezentacija Srbije i Francuske. Obe reprezentacije su krenule silovito i "zapucale" iz svih mogućih oružja. Prvu veliku šansu iskoristili su Francuzi. Strahinja je fenomenalno izveo korner sa desne strane, najhrabriji u skoku bio je Stefan Burgić koj je uspeo da zakači loptu glavom i smesti je u mrežu za veliko vodstvo i korak do finala. Tu se nisu zaustavili fudbaleri u plavim dresovima pa je tako posle dobrog solo prodora Šmiga bio fauliran. Petar je odlično šutirao iz slobodnjaka ali Nikolić je još bolje intervenisao. Želeli su Francuzi što pre da dupliraju prednost pa je tako Strahinja lepo ušao sa leve strane ali umalo je bio neprecizan. Srbija maltene nije imala ni jednu ozbiljnu šansu u prvom poluvremenu. Jedino vredno pomena bio je fenomenalan dupli pas Danila i Uroša, Danilo je šutirao iskosa sa leve strane ali nije imao sreće. Poslednju šansu u prvom poluvremenu imao je Šmiga kada je izašao jedan na jedan sa golmanom ali šutirao je direktno u golmana. Drugo poluvreme sušta suprotbost od prvog. Totalno su usprili tempo obe reprezentacije. Bez puno prilika, bez dovoljno konkretnosti u završnici napada. Francuzi su štedeli vreme a Srpski reprezentativci nisu znali kako da pronadju pravi put do gola. U drugom poluvremenu najviše se istakao Mata Damjanović prodorima po levom boku u reprezentaciji Srbije. Francuzi su se povukli a kako to obično u fudbalu i biva kad vodiš i povučes se, štediš vreme i ideš sporo po loptu kada izadje van terena stigne kazna. Tako je bilo i ovoga puta. Od velike gustine u odbrani nisam uspeo najbolje da vidim ko je uputio savršen pas za Damjanovića koj je izašao jedan na jedan sa golmanom koj je biciklicom golmana poslao u jednu a šutirao u drugu stranu za velikih 1:1. Rečima se ne može opisati erupcija emocija u tom trenutku kako sa jednu tako i sa druge strane. Nekim igračima su čak i suze krenule shvativši da možda ipak ne prolaze u finale i ako je imalo da se igra još pet minuta do penala. Nije bilo većih šansi do kraja meča pa je tako prolaz u finale morala da odluči penal serija. Po tri penala su bila predvidjena sa obe strane. Ali uporne reprezentacije kao da su namerno odugovlačile kraj utakmice pa je tako na kraju ipak izvedeno 9 penala. Krajnji rezultat bio je velikih 3:2 u penal seriji za reprezentaciju Srbije. Srbija je u finalu velikog turnira na Kopaoniku. Finalna utakmica kao i utakmica za treće mesto očekuje nas sutra u istom terminu. Nadamo se kao i do sada fer plej igri i velikoj zelji kao i borbenosti sve četiri ekipe. Neka najbolji pobedi!\nSRBIJA - FRANCUSKA 1:1 (3:2, posle penala)\nDruga polufinalna utakmica odigrala se izmedju reprezentacija Srbije i Francuske. Obe reprezentacije su krenule silovito i "zapucale" iz svih mogućih oružja. Prvu veliku šansu iskoristili su Francuzi. Strahinja je fenomenalno izveo korner sa desne strane, najhrabriji u skoku bio je Stefan Burgić koj je uspeo da zakači loptu glavom i smesti je u mrežu za veliko vodstvo i korak do finala. Tu se nisu zaustavili fudbaleri u plavim dresovima pa je tako posle dobrog solo prodora Šmiga bio fauliran. Petar je odlično šutirao iz slobodnjaka ali Nikolić je još bolje intervenisao. Želeli su Francuzi što pre da dupliraju prednost pa je tako Strahinja lepo ušao sa leve strane ali umalo je bio neprecizan. Srbija maltene nije imala ni jednu ozbiljnu šansu u prvom poluvremenu. Jedino vredno pomena bio je fenomenalan dupli pas Danila i Uroša, Danilo je šutirao iskosa sa leve strane ali nije imao sreće. Poslednju šansu u prvom poluvremenu imao je Šmiga kada je izašao jedan na jedan sa golmanom ali šutirao je direktno u golmana. Drugo poluvreme sušta suprotbost od prvog. Totalno su usprili tempo obe reprezentacije. Bez puno prilika, bez dovoljno konkretnosti u završnici napada. Francuzi su štedeli vreme a Srpski reprezentativci nisu znali kako da pronadju pravi put do gola. U drugom poluvremenu najviše se istakao Mata Damjanović prodorima po levom boku u reprezentaciji Srbije. Francuzi su se povukli a kako to obično u fudbalu i biva kad vodiš i povučes se, štediš vreme i ideš sporo po loptu kada izadje van terena stigne kazna. Tako je bilo i ovoga puta. Od velike gustine u odbrani nisam uspeo najbolje da vidim ko je uputio savršen pas za Damjanovića koj je izašao jedan na jedan sa golmanom koj je biciklicom golmana poslao u jednu a šutirao u drugu stranu za velikih 1:1. Rečima se ne može opisati erupcija emocija u tom trenutku kako sa jednu tako i sa druge strane. Nekim igračima su čak i suze krenule shvativši da možda ipak ne prolaze u finale i ako je imalo da se igra još pet minuta do penala. Nije bilo većih šansi do kraja meča pa je tako prolaz u finale morala da odluči penal serija. Po tri penala su bila predvidjena sa obe strane. Ali uporne reprezentacije kao da su namerno odugovlačile kraj utakmice pa je tako na kraju ipak izvedeno 9 penala. Krajnji rezultat bio je velikih 3:2 u penal seriji za reprezentaciju Srbije. Srbija je u finalu velikog turnira na Kopaoniku. Finalna utakmica kao i utakmica za treće mesto očekuje nas sutra u istom terminu. Nadamo se kao i do sada fer plej igri i velikoj zelji kao i borbenosti sve četiri ekipe. Neka najbolji pobedi!\nFINALE: SRBIJA – BELGIJA\n3. mesto: FRANCUSKA - ENGLESKA\nSRBIJA – PORTUGAL 3:1\nPetrov 2/ Damjanović 1 - Aleksandar Rajković 1\nNi najbolji prognozeri nisu smeli da bilo kojoj od ove dve reprezentacije daju ulogu favorita na ovom meču. Počelo je kao i što smo očekivali. Igralo se dosta oštro na sredini terena. Srbija predvođena sjajnim Makisimom Petrovim, koji je iz utakmice u utakmicu podizao formu i predstavljao je najveću opasnost po protivnički gol. Sa druge strane atraktivnu reprezentaciju Portugala kao i na svakoj utakmici predvodio je kapiten Uroš Stojanović od kojeg se najviše očekivalo. Brzom akcijom iz auta sredinom utakmice Srbija dolazi u prednost. Aut je izveo Dušan Mišeljić, lopta je došla do Petrova koji je iz poluvoleja matirao Rajkovića. Delirijum na stadionu Mini pitch! Portugalci nisu ovakav tok meča očekivali. Nekoliko minuta kasnije, Petrov postiže i drugi pogodak na meču. Nakon dosuđenog slobodnog udarca, negde na sredini terena, centrirao je Luka Damjanović a neuhvatljivi Petrov je glavom prosledio loptu u mrežu Rajkovića. Bio je to pravi evro gol!!! U redovima Srbije dolazi do opuštanja nakon sigurne prednosti 2:0. Reprezentacija Portugala u svom arsenalu ima „trio fantastico“, Stojanović –Razumov-Perić, koji predstavljaju teror za protivnički gol. Srbija je znala da im najveća opasnost preti od njih trojice zato nisu dovoljno posvetili pažnje mladom i talentovanom Aleksandru Rajkoviču koji je ujedno smanjio rezultat na 2:1. Stojanović je izveo slobodan udarac, lopta se odbija od živog zida na koju iz punog trka natrčava Rajković i još jednim evro golom na ovom meču smanjuje prednost Srbije. To je bilo sve od vidno nervoznih portugalaca. Pokušavali su solo akcijama da izjednače rezultat ali to im se obilo o glavu. Poletni Rajković gubi loptu u blizini svog gola od Damjanovića koji nije previše razmišljao već je odmah tukao po golu Portugala za konačnih Srbija – Portugal 3:1 Srbija je u finalu Evropskog prvenstva!!!\nNEMAČKA – ENGLESKA 2:1\nAutogol/ Baranin - Anđić\nJoš jedna utakmica koja je sve iznenadila. Niko nije verovao da reprezentacija Nemačke može da se nađe u finalu Evropskog prvenstva. Ali u fudbalu je sve moguće. Možda prvi kandidat za osvajanje pehara, ekipa Engleske nije imala svoj dan. Da li su sebe već videli u velikom finalu ili je u nečemu drugom bio problem ostaće za sve nas misterija. Anđić se kao i dosad borio kao lav al ponekad ni to nije dovoljno ako druge poluge u timu ne rade u skladu. Odlični i pouzdani Baranin je vukao loptu po levom krilu kada je na njega istrčao kapiten Anđić u želji da ga zaustavi. Međutim Baranin se odlučio na udarac i ta je lopta na putu ka golu „naletela“ na Anđićeve krampone koji su promenili putanju lopte i ona je završila u mreži engleza. Čim su krenuli sa centra, ratoborni kapiten reprezentacije engleske uzeo je stvar u svoje noge. Krenuo je od centra u solo prodor neoklevajući niti jedne sekunde opalio je bubamaru koja se zaustavila u mreži Pancera. I dolazimo do najlepšeg momenta na evropskom prvenstvu. Baranin namešta loptu na svoj peterac, hvata zalet i udara po lopti. Teledirigovani projektil je preleteo ceo teren i završio je direktno u golu reprezentacije Engleske. Malo ko je slutio da ovako nešto može da se desi ali eto, desilo se! Nemci su se do kraja utakmice grčevito branili da sačuvaju prednost. Jalovi napadi engleza nisu urodili plodom. Dobili smo i drugog finalistu a to je ekipa Nemačke!\nBELGIJA 0-0 ITALIJA\nUtakmica se odigrala po vetrovitom vremenu, igraci su bili demoralisani zbog ispadanja sa turnira prethodnog dana, ovo je bilo doigravanje. Borba se vodila na sredini terena ali ekipa Belgije je bila dominantnija, sjajni tandem Janko Novakovic i Viktor Cakarevic su dobijali duele i kupili sve "otpatke". Prvo uzbudjenje je tek usledilo u 12 minutu kada je Janko Lojovic izasao 1 na 1 sa golmanom ali je pogodio stativu i lopta je izasla iz gola. Vetar je poceo da duva, a tako je duvalo i u odbrani Italijana, ali raspolozeni Andrija Laketa spasao je ekipu kao Alison Liverpul u finalu lige sampiona. Utakmica je zavrsena bez golova, na opste razocarenje navijaca, ali na opste odusevljenje usledili su penali. Andrija Gulevski je sutirao penal za Belgiju IIIIIII PROMASAAAAAJ, ouuu kakav sok za Belgijance. Loptu uzima Janko Lojovic zalece se i postize pogodak. Italija je usla u finale doigravanja.\nŠPANIJA 3-3 FRANCUSKA\nCrvena furija protiv Trikolora, crveno protiv plavog, Rafael Nadal protiv Gaela Monfisa, Madrid protiv Pariza, Ibica protiv Marseja, paelja protiv vina i sira.. Mnogo toga razlicitog, a opet imaju nesto zajednicko, a to je fudbal, to je najvaznija sporedna stvar na svetu. Utakmica je pocela, prvih par minita su "opipavali puls" protivnicima, nisu hteli da izadju visoko, igralo se u srednjem bloku, obe ekipe. Prvu sansu ekipa Spanije je pretvorila u gol preko Viktora Naumovskog, brzonogo levo krilo Spanije je iz drugog plana utrcao i matirao golmana. Navijaci Spanije su slavili, a francuzi su osetili trenurak opustenosti i sa distance postigli gol za poravnanje rezultata, tamnoputi vezista Djordje Radojkovic je primio loptu, poveo je ka napred i kao pracku zategao i postigao fantastican gol. Videli smo uzbudljivu utakmicu a za to se pobrinuo opet Viktor Naumovski opet na indetican nacin postigao svoj drugi pogodak. Spanija je napadala i napadala, ali mozda i golman turnira Aleksa Strugarevic je reagovao izvanredno u par navrata. 12 minut loptu na centru prima Viktor Naumovski hvata volej OOOOO kakav gol, lopta je usla pod precku na odusevljenje publike i svih prisutnih. Ostalo je 5 minuta do kraja, Francuzi su znali da moraju nesto menjati u taktickom smislu, ali sve im je remetio Niksa Ilic svojom percepcijom i oduzetim loptama, a pomagao mu je Vuk Lomic svojim dugim nogama i fantasticnim osecajem za postavljanje i predvidjanjem gde ce lopta otici. Kao da se nesto desilo igracima Spanije, svi su se vratili pozadi, a to je bio znak za fudbalere Francuske da napadnu. Radojicic Strahinja izvodi slobodan udarac sa ivice 6m i postize pogodak, kakav delirijum na tribinama. Ostalo je nesto malo vremena, lopta leti visoko, OUUUU penaaaal, penaaaal za reprezentaciju Francuske. Loptu uzima Radojicic Strahinja, i rutinski postize gol, u donji levi ugao. Sudija je svirao kraj, dosli su na red penali.\nSpanija: Vuk Lomić x, Ognjen Milicevic 0, Niksa Ilic x , Viktor Naumoski x\nFrancuska: Aleksa Strugarevic x, Denis Bartinijev x, Strahinja Radojicic 0, Djordje Radojkovic 0\nFINALE: NEMAČKA – SRBIJA\n3. mesto: PORTUGAL - ENGLESKA\n5. mesto: ITALIJA - FRANCUSKA\n7. mesto: BELGIJA - ŠPANIJA


Code Expert - Audi Klub Srbija - Audi Club Serbia Audi Klub Srbija – Audi Club SerbiaCode Expert - Audi Klub Srbija - Audi Club Serbia\nDa li želite da iskoristite sve opcije koje vam automobil nudi ?\nCODE EXPERT nudi kompletan set usluga kako bismo omugućili dodatnu funkcionalnost na vašem vozilu i učnili vožnju udobnijom.\nNoviji automobili imaju sve više i više mogućnosti kao i opcija dodatne opreme.\nKod nas, možete otključati pojedine funkcije po znatno povoljnijoj ceni u odnosu na fabričke cene kada kupujete novi automobil.\nAutomobili proizvedeni od strane VAG Grupe – AUDI, VW, SEAT, SKODA i BMW AG dozvoljavaju modifkacije, kodiranja i adaptacije u njihovim kompjuterskim modulima.\nZašto sve ovo smisla ?\nUgrađivanjem dodatnih funkcija u vaš automobil u potpunosti ćete iskoristiti njegov potencijal, a usput će da vam pruži viši nivo udobnosti i bezbednosti u vožnji.\nPrimeri mogućih aktivacija su, asistencija za duga svetla, čitanje znakova na putu, opcija Lane Assist pridržavanje vozila u traci, deaktivacija sistema start / stop, kozmetičke izmene na instrument tabli, ekranima i raznorazne adaptacije, poput vizuelnog prikaza za zadnje fabričke senzore, spuštanja desnog retrovizora za rikverc ili zvuka pri otključavanju ili zaključavanju automobila. Istovremeno će sutra automobil biti zanimljiviji na tržištu zbog dodatne opreme i lakše će se prodati po višoj ceni.\nSpisak karakteristika koje se mogu aktivirati u automobilu, Audi, VW, Seat, Skodi ili BMW-u novije generacije od strane CODE EXPERT dostupan je u nastavku, na našoj internet ili Instagram stranici sa detaljima za svaki automobil pojedinačno iz te grupacije, kao i video prezentacije o tome kako većina modifikacija funkcioniše u praksi.\nZa članove Audi kluba sa članskom kartom odobravamo 20% popusta.\nSve informacije i detalje možete pronaći na:


Saopštenje za javnost povodom 10. decembra Međunarodnog dana ljudskih prava | Zenska Mreza\nCivilno društvo u BiH poziva novoizabrane predstavnike/ce vlasti da počnu koristiti svoje ovlasti i konačno doprinesu aktivnom poštivanju ljudskih prava.\nPovodom 10. decembra, Međunarodnog dana ljudskih prava, mi organizacije civilnog društva, mreže organizacija i koalicije pozivamo novoizabrane predstavnike i predstavnice zakonodavne i izvršne vlasti u BiH da beskompromisno, odlučno i iskreno povjerene im mandate stave u službu zaštite i promocije osnovnih ljudskih prava koja se u Bosni i Hercegovini svakodnevno krše. Ove godine navršava se 66 godina kada je od strane Ujedinjenih nacija usvojena Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima koja promoviše jednakost svih ljudi, bez obzira na njihovu rasu, boju, pol, jezik, religiju, političko ili drugo mišljenje, nacionalno i socijalno porijeklo, imovinu, rođenje ili neki drugi status i jednaku zaštitu od diskriminacije.\nU prvom članu Deklaracije stoji: „Sva ljudska bića rađaju se slobodna i jednaka u dostojanstvu i pravima.” U BiH, na žalost, diskriminacija i nasilje su sveprisutni i naša su svakodnevica, što pokazuje nepoštivanje odluke Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Sejdić i Finci, kontinuirana etnička segregacija u slučaju dvije škole pod jednim krovom koja opstaje i pored pravosnažne presude Vrhovnog suda Federacije BiH, i mnogi drugi. Diskriminacija građana i građanki po osnovu mjesta rođenja, političke pripadnosti, seksualne orijentacije ili invaliditeta kao da je postalo pravilo, a ne izuzetak.\nAko ovome još dodamo i trend isključivanja organizacija civilnog društva iz političkog dijaloga i reformskih procesa, zloupotrebe izbornog zakona, korupciju i nefunkcionalnost ogromne državne/entitetske administracije, jasno je da su ljudska prava u BiH izuzetno ugrožena i da pokazuju negativni trend današnjeg bosanskohercegovačkog društva. Formiranje nove vlasti i programa rada prilika je novoizabranim predstavnicima vlasti da uzvrate povjerenje svojim glasačima i glasačicama i zaštite njihova prava i da pokažu da su spremni vratiti mandate ako za godinu dana ne učine ništa u borbi protiv diskriminacije/eliminisanja diskriminacije.


Levandovski na gol od Klausa Fišera, ni Miler više nije tako daleko | MozzartSport\nRobert Levandovski juče je dao tri gola svom bivšem klubu, čime je došao do cifre od 20 pogodaka protiv Dortmunda?! I to u svega 14 utakmica. Nijedan igrač u istoriji nije više puta tresao mrežu tima sa Vestfalena, uz napomenu da je Leva na šest poslednjih gostovanja Borusije na Alijanc areni postizao najmanje po dva gola.\nBrojke od kojih zastaje dah. I brojke koje opasno prete da poljski golgeter u dogledno vreme ugrozi čak i - mislilo se razlogom do pre neku godinu - nenadmašnog i nedodirljivog Gerda Milera. Zahvaljujući jučerašnjem het-triku Levandovski je došao u situaciju da idućeg vikenda preuzme drugo mesto na večnoj listi strelaca Bundeslige. Ukoliko bi postigao dva gola na gostovanju Verderu u Bremenu, iza sebe bi ostavio i legendu Šalkea - Klausa Fišera. Fišer trenutno ima samo gol prednosti: 268:267.\nI dok je kok na drugo mesto samo pitanje dana, u Nemačkoj je prava tema zapravo Levina potera za Milerom. Jedan od najboljih napadača svih vremena drži rekord po broju pogodaka u jednoj sezoni (40) i Poljaku je potrebno još deset golova u poslednjih deset kola da bi ga prestigao. A druga trka tiče se ukupnog učinka. Ukoliko pretpostavimo da će Levandovski postići još tih deset komada ove sezone od Milera bi ga na večnoj listi delilo još 88 koraka.\nS dugovečnošću Kristijana Ronalda ili Zlatana Ibrahimovića, te ovakvom formom, nema sumnnje da bi uspeo. Ali s obzirom da Levi 2023. godine ističe ugovor s Bajernom - ostaje pitanje. U godini isteka ugovora imaće punih 35. Pa ako Bajern odluči da ga zadrži...\nU jednom je, međutim, Leva već uspeo da nadmaši Milera. On postiže gol na svaka 103 minuta, dok je čuveni Bomber to radio na 105 minuta.\nI u jedno nema sumnje: Robert Levandovski će ove sezone bez problema uzeti Zlatnu kopačku, a ako stignu trofeji s Bavarcima ni Zlatna lopta ne bi trebalo da izostane. Konačno.


Početna stranicaKK PartizanPartizan silovito u finale Kupa!\nU prvoj polufinalnoj utakmici Kupa Radivoja Koraća, Partizan je večeras u niškom „Čairu” savladao ekipu FMP-a rezultatom 83:71.\nCrno-beli su se tako plasirali u finale, a tamo će se sutra sastati sa boljim iz večerašnjeg duela FMP 2 - Mega Bemaks koji se igra od 21 čas.\nPartizan je furiozno ušao u utakmicu, na krilima Marinkovića, Veličkovića i Lendejla, crno-beli su poveli sa 17:5, posle čega se bude i „Panteri” koji svojom serijom 6:0 smanjuju na 17:11.\nDžok Lendejl je sa 18 poena i 8 skokova bio najefikasniji u Partizanu, Vanja Marinković se zaustavio na 17 poena, a Renfro na 13 poena.


PUTIN JE UPRO PRST U MNOGO VEĆU METU NEGO ŠTO JE IKO MISLIO! Njegove trupe od početka imaju JASAN ZADATAK – Ovo je plan!\nRusija je bacila oko na daleko veću nagradu u Ukrajini o\nRuski motivi za invaziju na Ukrajinu kreću se od bezbednosnih strahova do revizionističkih istorijskih tvrdnji da ukrajinski nacionalni identitet ne postoji. Energetska bezbednost je takođe od najveće važnosti – posebno odlučnost ruskog predsednika Vladimira Putina da obezbedi kontinuiran protok ruske nafte i gasa na evropska tržišta, uključujući ukrajinske naftovode. Ali Rusi su očigledno bacili oko na daleko veću nagradu, a to je izuzetno bogatstvo ukrajinskih resursa, uključujući neke od najvećih svetskih energetskih, mineralnih i poljoprivrednih dobara, piše Foreign Policy.\nSa izuzetkom poljoprivrede i uglja, mnogi ukrajinski resursi su ostali neiskorišćeni i neistraženi tokom sovjetske i većeg dela postsovjetske ere. U skorije vreme, Ukrajina je nastojala da poveća svoju ekonomsku i energetsku bezbednost razvojem ovih resursa i diverzifikacijom svog izvoza dalje od Rusije. Pokrenula je veliku privatizaciju nafte i gasa 2013. godine, ali je zaustavljena ruskom invazijom i aneksijom Krima 2014. i vojnom intervencijom u Donbasu.\nNakon što je pokrenula novu energetsku strategiju 2017. i ubrzala izdavanje dozvola za eksploataciju minerala prošle godine, potezi Ukrajine da razvija sopstvene resurse ponovo su osujećeni ruskom invazijom – posebno zato što se mnogi ukrajinski resursi nalaze u njenim istočnim regionima i ispod Crnog More, koje ili sada kontroliše Rusija ili su pod njenim napadom. Značajna poljoprivredna proizvodnja Ukrajine je takođe usporila nakon namernog ruskog granatiranja skladišta, poljoprivredne opreme i druge poljoprivredne imovine. Rusija je takođe zauzela mnoge ukrajinske luke, blokirala brodske rute i potopila nekoliko teretnih brodova koji su trebali da otpremaju ukrajinsko žito na svetska tržišta, piše Foreign Policy.\nNajavljeni ratni cilj Rusije za osvajanje istočnih regiona i južnih obala Ukrajine nije slučajan. Ovi regioni – uključujući ukrajinski deo Crnog mora, koji sada u velikoj meri kontroliše Rusija – čine oko polovinu ukrajinske konvencionalne nafte, 72 odsto njenog prirodnog gasa i skoro svu proizvodnju i rezerve uglja. Većina kritičnih ukrajinskih minerala, posebno retkih zemnih metala koji su sada u velikoj potražnji, takođe se nalaze u Donjecku i drugim delovima Ukrajine koje je okupirala Rusija ili im preti okupacija. Brojne ključne poljoprivredne kulture koje snabdevaju svetska tržišta – uključujući pšenicu, kukuruz, ječam i suncokretovo ulje – beru se u istočnoj i jugoistočnoj Ukrajini. Rat je ne samo poremetio proizvodnju ovih resursa, već je i prekinuo snabdevanje vitalnim inputima, blokirao izvozne rute i učinio neizvesnim buduće investicije.\nZauzimanje Krima od strane Rusije 2014. i većeg dela ostatka ukrajinske obale Crnog mora ove godine znači da Moskva sada kontroliše oko 80 odsto ogromnih ukrajinskih nalazišta ugljovodonika na moru, uključujući više od 37 milijardi kubnih metara prirodnog gasa. Ukrajinska državna energetska kompanija Naftogas spremala se za probno bušenje u 32 bloka na moru, ali je te planove osujetio rat. Izgleda da Rusija kuje planove za integraciju ovih i drugih resursa u ruski lanac snabdevanja energijom, na koji se Evropa trenutno oslanja.\nRusko-ukrajinski odnosi su dugo bili oblikovani energijom, posebno pošto tranzit ruskih fosilnih goriva u Evropu ide kroz ukrajinski gasovod dug oko 45.000 kilometara. Čak i sada, ruski državni proizvođač prirodnog gasa, Gasprom, isporučuje Evropi desetine miliona kubnih metara gasa. Takođe, stotine hiljada barela ruske nafte nastavljaju da se kreću preko Ukrajine naftovodima Družba, Pomari Progres, Sojuz, Urengoj i Užgorod. Sve ove ruske pošiljke Ukrajini znače milijarde dolara tranzitnih taksi, koje Rusija nastavlja redovno da plaća čak i dok njena vojska bombarduje ukrajinske gradove. Glavni razlog za podršku Rusije kontroverznom, sada prekinutom gasovodu Severni tok 2 do Nemačke je, naravno, zaobilaženje Ukrajine, piše Foreign Policy.\nIako Ukrajina danas u velikoj meri zavisi od uvoza energije da bi zadovoljila domaće potrebe, to bi se moglo promeniti u budućnosti zahvaljujući značajnim neiskorišćenim rezervama gasa i uglja. Pre invazije 2022. Ukrajina je uvozila otprilike jednu trećinu svog prirodnog gasa, više od dve trećine nafte i skoro polovinu uglja. Međutim, Ukrajina bi mogla da ima druga najveća nalazišta prirodnog gasa u Evropi posle Rusije – 1,1 bilion kubnih metara dokazanih rezervi i do 5,4 triliona kubnih metara ako se uračunaju verovatna nalazišta. Ukrajina takođe ima 151 operativni rudnik uglja i do 41 milijardu tona rezervi uglja, što je među najvećim nalazištima na svetu. Ovo bogatstvo je još jedan razlog zašto je kontrola nad Ukrajinom tako privlačna Kremlju.\nUkrajina je takođe potencijalna supersila u proizvodnji kritičnih industrijskih metala. Ukrajina ima komercijalno relevantna ležišta 117 od 120 najčešće korišćenih industrijskih minerala na više od 8.700 ispitanih lokacija. Iako je ukupna proizvodnja prošle godine bila približno 15 milijardi dolara, ukupna vrednost depozita – uključujući titanijum, gvožđe, neon, nikl, litijum i druge ključne resurse – mogla bi da dostigne između 3 biliona dolara i čak 11,5 biliona dolara. Nije iznenađujuće da su mnoge domaće i međunarodne kompanije usporile ili obustavile rudarske aktivnosti u Ukrajini od početka rata. Na primer, ArcelorMittal, najveći igrač u sektoru rudarstva rude i čelika, nedavno je zaustavio proizvodnju zbog zabrinutosti da je njegovo poslovanje ugroženo.\nMoguće je da je Rusija takođe zatvorila oči na ukrajinske retke zemne metale, za koje se veruje da su najveće nadoknadive rezerve ovih sve kritičnijih resursa u Evropi. Verovatne, ali nepotvrđene rezerve litijuma – ključnog inputa u proizvodnji baterija za električna vozila – takođe bi mogle biti najveće u Evropi. Geografski gledano, većina rezervi retkih metala – uključujući značajne količine berilijuma, niobijuma i tantala – izgleda da je koncentrisana u Krutoj Balki u Zaporožju, Ševčenku u Donjecku i Polohivskim poljima u Dobri – sve unutar ili blizu zona pod ruskom okupacijom, piše Foreign Policy\nUkrajina je intenzivno širila ulaganja u kritične minerale, uključujući metale, samo nekoliko meseci pre invazije. UkraineInvest je dobio više od 100 predloga kompanija širom Evrope i Severne Amerike. Evropska unija je takođe potpisala novo strateško partnerstvo za vađenje sirovina, uz obećanje razvoja. Ovi potezi su bili deo velikog napora da se ograniči oslanjanje bloka na Kinu, koja dominira u više od 98 odsto snabdevanja.\nAli za sada će rusko-ukrajinski rat imati najdublji uticaj na proizvodnju i izvoz hrane u svet, a ruska kontrola velikih delova ukrajinske teritorije će uticati na najugroženije zemlje sveta. Ukrajina je 2021. godine isporučila 12 procenata globalne pšenice, 16 procenata celokupnog kukuruza, 18 procenata celokupnog ječma i skoro polovinu svetskih zaliha semena suncokreta i ulja šafrana – sa skoro 28 milijardi dolara ukupnog izvoza poljoprivrede, od čega najveći deo u zemlje u razvoju kao što su Indija, Indonezija, Egipat, Etiopija, Turska i Jemen. Oko 55 odsto ukrajinske pšenice izvozi se u Aziju, a 40 odsto u Afriku.\nProcene o tačnom uticaju rata na ukrajinsku poljoprivrednu proizvodnju variraju. Očigledno, mnogo će zavisiti od toga koliko dugo će rat trajati i koja područja će biti pogođena. Neki usevi će verovatno biti više pogođeni od drugih. Skoro jedna trećina ukrajinskih useva kukuruza, na primer, uzgaja se u oblastima pod ruskom okupacijom. Oko 30 odsto ukrajinske proizvodnje pšenice koncentrisano je u oblastima Donbas, Zaporožja, Hersona i Odeske – koje su sve bile pogođene ratom. Ukrajinski ministar poljoprivrede rekao je da bi obradivo zemljište moglo da se prepolovi sa 15 miliona hektara u 2021. na 7 miliona hektara ove godine.\nUništavanje, oštećenje i ratno preseljenje utiču na rad na farmi, opremu i zalihe semena, stočne hrane, đubriva i druge imovine. Poljoprivrednicima nedostaje goriva i značajan broj njihove opreme je oštećen ili uništen u pogođenim područjima. Zalihe đubriva su se smanjile, a cene su naglo porasle, ne samo zato što su ukrajinske zalihe đubriva stizale uglavnom iz Rusije i Belorusije. Rusija je takođe usporila ili zabranila isporuku ključnih inputa, uključujući seme suncokreta, piše Foreign Policy.\nRuska vojska je takođe namerno uništavala skladišta, silose za žito i poljoprivrednu mehanizaciju u oblastima gde se bori. Istaknuti primer je Donjeck, gde je Harveat, jedna od najvećih ukrajinskih poljoprivrednih kompanija, izgubila kontrolu nad više od 98.000 hektara, ostavljajući samo 22.000 hektara u Kijevu, glavnom gradu Ukrajine. AgroGeneration, još jedan veliki zemljoposednik, bori se da zadrži proizvodnju na svojim imanjima u Harkovu. Razni drugi veliki vlasnici zemljišta kao što su Agroprosperis, Kernel i UkrLand Farming takođe prijavljuju potencijalne gubitke.\nVećina ukrajinskog izvoza poljoprivrednih proizvoda, minerala i ugljovodonika otprema se preko velikih lučkih gradova na Crnom i Azovskom moru, uključujući Marijupolj i Odesu. Međutim, pošto su ove luke ili napadnute ili okupirane, mali broj brodova ulazi ili izlazi iz Ukrajine. Stotine plovila je blokirano od početka rata, a većina brodarskih i kontejnerskih kompanija obustavila je rad jer nisu u stanju da obezbede bezbednost. Dok su luke zatvorene, ono što ostane otprema se kopnom, ali u manjim količinama i po većoj ceni. Rusija je, u međuvremenu, bukvalno iskoristila situaciju, povećavši sopstveni izvoz pšenice za 60 odsto u poslednjih mesec dana.\nRuska invazija je paralisala velike segmente ukrajinske ekonomije sa dalekosežnim globalnim posledicama. Ne samo da su područja velike eksploatacije ugljovodonika, minerala i poljoprivredne proizvodnje teško pogođena borbama, već su i njihove buduće perspektive neizvesne zbog velikih razaranja, štete i nedostatka investicija. Destabilizacijom ili okupacijom ključnih proizvodnih područja Ukrajine, Rusija se pozicionirala da postigne visok stepen uticaja i kontrole nad značajnim udelom globalnih dobara, uključujući hranu, energiju i strateške minerale na koje se oslanja tranzicija zelene energije, piše Foreign Policy.\nPiletina s gljivama i grahom


Zvaničnici grada Geteborga u Švedskoj su završili sve potrebne akivnosti i procedure kako bi testirali radno vrijeme u trajanju od šest sati dnevno.\nGradske vlasti smatraju da bi tom praksom mogli smanjiti vrijeme bolovanja radnika, povećati njhovu produktivnost te uštedjeti novac.\nLjevičarska partija Švedske saopštila je prije nekoliko dana da će radno vrijeme od šest sati biti primijenjeno u domu za starije osobe Vastra Hisingen u gradu Goteborgu. Očekuje se da novo radno vrijeme u tom gradu bude uvedeno naredne godine.\n"Izabrali smo dom za starije osobe samo zbog odgovarajuće veličine tog mjesta. Tamo radi oko 60 osoba, a odmah do tog mjesta nalazi se još jedan dom za starije osobe kojeg možemo koristiti kao referentnu tačku", objasnio je zamjenik gradonačelnika Geteborga Mets Pilem.\nZaposleni u domu za starije osobe gdje će biti obavljen eksperiment primali bi istu platu kao i njihove kolege u drugim domovima za starije osobe.\n"Radnicima je drago zbog toga. Ovi koji su u kontrolnoj grupi možda nemaju razloga za slavlje, ali žele saznati da li bi ovaj projekat mogao donijeti promjenu svim radnicima i kraće radno vrijeme narednih godina", istakao je Pilem.\nŠvedske vlasti čak očekuju da bi kraće radno vrijeme moglo doprinijeti većoj potražnji za novim zaposlenima za određene poslove.\nNakon eksperimenta u domu za starije osobe, nezavisna komisija će donijeti odluku o mogućem uvođenju iste prakse u cijeloj Švedskoj.\nInače, prije nekoliko mjeseci švedska vlada je krenula sa eksperimentom da državni službenici u švedskom gradu Geteborgu od ovog ljeta rade šest sati dnevno, umjesto uobičajenih osam sati, kako bi se ispitalo da li takva praksa povećava produktivnost zaposlenih.


Calculus 12 | Odzivni prozori\nOdzivni prozori Calculus-a 12\nOdzivni prozor se obično sastoji iz samo nekoliko jednostavnih kontrola, no može biti i složenije strukture, sa pregledom nekih podataka iz baze, pa često liči na prozore klijente. Odzivni prozor nikada nema meni. Glavna mu je svrha da izvrši određenu operaciju u programu. Zahteva od korisnika da popuni određene podatke ili izabere neke od ponuđenih opcija i izborom odgovarajućeg dugmeta aktivira željenu operaciju.\nTipičan primer ovakvog prozora je prozor za formiranje dokumenata proizvodnje (otvara se dugmetom "Proizvedi". Potrebno je podesiti nekoliko opcija i pritisnuti dugme "Formiraj" ili dugme "Izađi" za izlazak iz prozora (vidi sliku) Primer otvorenog odzivnog prozora u okviru prozora klijnta.\n"Primer otvorenog odzivnog prozora u okviru prozora klijnta".\nSvaki ovakav prozor ima dugme "Odustani" ili "Izađi", kojim se pruža mogućnost odustajanja od operacije koju ovaj prozor treba da izvrši. Opcije koje se podešavaju u ovakvim prozorima obično su uvek podešene na neke inicijalne vrednosti, tako da operacija u uobičajenim uslovima može odmah da se izvrši, bez ikakvih dodatnih podešavanja (vidi sliku) Primer otvorenog odzivnog prozora za knjiženje dokumenata u finansijsko knjigovodstvo.\n"Primer otvorenog odzivnog prozora za knjiženje dokumenata u finansijsko knjigovodstvo".\nKlikom na dugme "Knjiženje" iz zaglavlja dokumenta vrši se knjiženje u glavnu knjigu na način kako je to definisano pri definisanju vrsta dokumenata. U otvorenom prozor se definišu uslovi vezani za formiranje naloga ( da li će svi datumi dokumenata biti knjiženi u jedan nalog, da li će datum stavke biti jednak datumu naloga, da li se nalog odmah knjiži itd. ), a zatim klikom na dugme "Knjiženje" pokrene sama operacija knjiženja. Zatim se informacija da je proces završen kao i informacija o tome da li ima nesaldiranih naloga i koji su to nalozi.\nGlavna karakteristika odzivnog prozora je da dok god je otvoren sprečava pristup bilo kojem drugom delu aplikacije. On čeka na odziv korisnika, odakle mu i naziv. Ovaj prozor se mora prvo zatvoriti da bi program mogao nastaviti rad.


KontaktStatutO nama\tPocetnaVijestiIz UdruzenjaNase claniceKorisnoGalerijaVideo galerijaGlavni Odborarhiva\nLogin Prijavi se...\nWENDELSBERG: ODRZAN REDOVNI GODISNJI SEMINAR ZA CLANOVE BHSSZ\n"MI U SVIJETU STVARNOSTI" II KORAK IZBORI 2012 - OBAVIJEST!\nU okviru priprema za organizovanje i provodjenje Lokalnih izbora u BiH, 07.10.2012. godine, Centralna izborna komisija je planirala izvršiti edukaciju i informisanje birača izvan BiH, u periodu od 15. do 25.06.2012. godine.\nPredstavnici CIKa planiraju posjetiti građane BiH u inostranstvu, po mogućnosti u nekoliko gradova u kojima postoje udruženja ili veće zajednice i koncentracija naših građana, ili u prostorijama DKPa. Ambasada BiH će u koordinaciji sa Savezom BiH udruženja i drugim udruženjima pokušati definisati koja bi to mjesta, odnosno termini za građane BiH u Švedskoj bili najpodesniji za ovakvu edukaciju, i informaciju o tome će biti objavljena na web stranici Ambasade BiH u Stockholmu.\nU prilogu dostavljamo dopis CIKa upućen Klubovima i udruženjima građana BiH u inostranstvu, obrasce prijave za glasanje i vodič za glasanje, na službenim jezicima BiH.\nHALMSTAD: Održana Trinaesta godišnja skupština BHŠSŽ http://www.bssz.se/ba/galerija foto:Mirsad Saćić\ntekst: Melkina Filipović\nU prohladnom Halmstadu u subotu 24. marta održana je Trinaesta godišnja skupština Bosanskohercegovačko-švedskog saveza žena (BHŠSŽ). Veliki parking ispred sale u naselju Andersberg polako se punio već od prijepodneva, mada je sjednica bila zakazana za 13 sati.\nčestitam 1.mart Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine.\nIskrene čestitke povodnom Dana nezavisnosti SRETAN VAM 1. MART, DAN NEZAVISNOSTI BOSNE I HERCEGOVINE\nočuvanje bosanskohercegovačke tradicije\nSEMINAR Poziv Bosanskim patriotama i Bosanskohercegovačkim organizacijama\nVARKEN OBJEKTIVT ELLER PROFESSIONELLT OCH ÄNNU MINDRE SANNINGSENLIGT Završena još jedna akcija slanja pomoći u BiH\n1234567»Kraj\tSponzori\tKo je online\tKo je na portalu: 7 gostiju i nema prijavljenih članova bosanski ćilim\tNajcitanije na portalu\točuvanje bosanskohercegovačke tradicije\nSevdah je ljubav, sevdah je ceznja , sevdah je bol\nZavršena još jedna akcija slanja pomoći u BiH\nStatistika Posjeta\tDanas7\nNajnovije vijesti\tIZBORI 2012 - OBAVIJEST!\nHALMSTAD: Održana Trinaesta godišnja skupština BHŠSŽ Izmjena Izbornog zakona Bosne i Hercegovine\nodluka o promjeni imena Saveza\nIskrene čestitke povodnom Dana nezavisnosti Anketa\tDa li ste zainteresovani da se konzularni dani Ambasade BiH odrzavaju u Malmö-u?\nda ali u nekom drugom gradu - 11.1%\nTotal votes: 9The voting for this poll has ended on: 18 Feb 2012 - 12:41 View details\nhajmo bosno, hajmo hercegovino....(video) http://t.co/HMY4fHVuS0 http://t.co/jV1VWJoXF1\nby Vijesti u 7 Hayat TV


IDEMO LUDO, IDEMO JAKO: Evo kakvo vrijeme očekuje Sarajlije u NOVOGODIŠNJOJ NOĆI | Slobodna Bosna\nGrađani glavnog grada BiH se uveliko spremaju za novogodišnju noć, a pored zabave koju obećavaju mnogobrojni restorani i kafići, sugrađani, ali i gosti, u najveselijoj noći u godini mogu uživati i na otvorenom uz Željka Joksimovića.\nPrema sajtu AccuWeather novogodišnja noć u Sarajevu će biti prohladna, a moguće su i padavine, odnosno kiša, ali i pokoja pahulja i ledena kiša.\nKako najvaljuju meterolozi prognozirana dnevna temperatura u Banjaluci 31. decembra biće oko 4 stepena celzijusa, dok će temepratura u novogodišnjoj noći da se spusti na -3 stepena, uz mogućnost padavina.


Kultura Autor:Miona Kovačević10. maj. 202119:28 > 19:41\nMira Furlan u filmu "Pred nama". Foto:Promo/FEST\nSelekciju FEST intro ove godine čini pet kratkih filmova - četiri srpska i jedan španski, u režiji Pedra Almodovara. Katarina Koljević režirala je "Porodični odmor”, Luka Bursać "Varnicu”, tu je, zatim, prvi film Nike Fehmiu "Pogledaj me” i ostvarenje Aleksandra Adžića "Pred nama” u kojem je Mira Furlan ostvarila poslednju domaću ulogu. (Gledaćemo je još u američkoj drami "Burning at Both Ends”)\nU filmu „Pred nama” Aleksandar Adžić debituje kao reditelj a njegova supruga Maja kao scenarista.\nAleksandar Adžić sa suprugom Majom (levo od njega) Foto: Vesna Lalić/Nova.rs\nU toku jedne vožnje u kolima pratimo Dunju (Marija Bergam) koja iznenada dolazi iz inostranstva i inicira zajedničko putovanje sa mlađom sestrom Jasnom (Jovana Stojiljković) i majkom Jovanom (Mira Furlan). Idu da posete oca koji već neko vreme živi sam u vikendici. Ćerke su uverene da je otac ostavio njihovu majku zbog druge žene i, dok se jedna nada pomirenju, druga prihvata razlaz kao konačnu situaciju. Međutim, majka im otkriva drugu stranu priče…\nJovana Stojiljković, film „Pred nama“. Foto:Promo/FEST\n– Ideja je bila da neke lične i porodične drame prikažemo na topao način. Vodila sam se time da likovi budu prepoznatljivi, verni svojoj prirodi, da imaju svoje male, ljudske probleme, doživljavaju drame koje nisu prevelike ali su, prosto, teskobe koje imaju u životima. To su neka intimna, lična pitanja koja svi nosimo sa sobom. Naročito sam htela da prikažem način na koji majka izlazi sa teskobom koju nosi praktično ceo život, sa pogrešnim odlukama koje preispituje u kasnom životnom dobu – objašnjava Ana Adžić svoje motive iza pisanja priče.\nAleksandar Adžić i Ana Adžić. Foto: Vesna Lalić/Nova.rs\nKako su otkrili u razgovoru za naš portal, Aleksandar i Maja Adžić su od početka imali želju da upravo ove tri glumice igraju u njihovom filmu.\n– Scenario smo pripremali i pisali sa idejom da već znamo koje glumice želimo u filmu. Čak smo pravili i neku vrstu sinhronizacije karaktera i lica glumica. Na kraju su sve tri prihvatile, na našu veliku radost – kaže reditelj.\nMarija Bergam u filmu „Pred nama“. Foto:Promo/FEST\nFilm je sniman tokom nekoliko dana u decembru 2019. Pre toga sve tri glumice su se okupile na dvema čitajućim probama.\n– Svaki trenutak proveden sa Mirom je bio divan, od ispisivanja mejlova do samog kraja – otkrio je Adžić. Za nju kaže da je bila posebna i darežljiva u svakom smislu.\n– Kada se susrenete sa ljudima koji su uvek živi, uvek mladi, to je uvek trenutak nekog učenja. Od Mire sam naučio da se treba boriti, po svaku cenu pokušati da se bude iskren i biti prisutan u svakom trenutku života – dodaje.\nMira Furlan, Foto: Lična arhiva Mire Furlan/Mikel Healey Photography\nFilm „Pred nama” imao je svetsku premijeru prošle jeseni u Zagrebu a na njegov dalji festivalski život u znatnoj meri će uticati mere oko virusa korone. Nezavisno od toga, bračni par Adžić intenzivno razmišlja o novom ostvarenju.\n– Nakon fakulteta sam otvorio kasting agenciju i desetak godina sam se bavio asistiranjem rediteljima i producentima pri izboru glumaca. Ovaj fim je deo Aninog doktorskog rada i ideja je bila da izađemo iz naše ustaljene životne i poslovne putanje, da regenerišemo sami sebe i posle ovoga nastavimo sa nekim sledećim filmom – poručuje Adžić za kraj našeg razgovora.\nAleksandar AdžićFestFilm "Pred nama"Mira Furlan\nNova.rs u Melburnu: Najhladniji pozdrav, suze Rafe i slavlje pre 40 min


Ne davimo Beograd: Još jedan pokušaj upada u naše prostorije - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Ne davimo Beograd: Još jedan pokušaj upada u naše prostorije\nInicijativa „Ne davimo Beograd“ saopštila je danas da su nepoznata lica pokušala da upadnu u prostroje te organizacije u Beogradu, drugi put u poslednjih nedelju dana.\n0Piše: Beta 17. septembra 2020. 15.17 Izmenjeno: 15.29\n„Počinioci su sa terase kancelarije pokupili zastavu i obeležja inicijative, s obzirom da su im ona jedino bila dostupna. Nemamo nikakve sumnje da se radi o organizovanom napadu i pokušaju zastrašivanja. Incident je prijavljen policiji koja za razliku od prošlog puta nije izašla na uvidjaj, a ni ovaj, ni prethodni put policija se nije potrudila da pogleda snimke sa okolnih kamera“, navodi se u saopštejnu Inicijative.\nInicijativa piše da su aktivisti te organizacije u prethodnom periodu bili „česta meta“ zamenika gradonačelnika Beograda Gorana Vesića „preko režimskih tabloida“, zbog pokretanja gradskih pitanja kao što su seča šume na Košutnjaku, korupcije, prodaje Beograđanke i Sava Centra i drugo.\n„Ne davimo Beograd se godinama nalazi na udaru režimskih medija i čelnika Srpske napredne stranke. Pored blaćenja u medijima, prisluškivani su nam telefoni, praćeni smo od strane policije, ali i partijskih jurišnika, a našim aktivistima je prećeno veliki broj puta“, dodaje Inicijativa.\nIstakli su da je to za njih dokaz da je borba te organizacije ispravna i značajna, a da se vlast „plaši novih i neukaljanih ljudi“.\nNepoznata lica ponovo su pokušala upad u prostorije Ne davimo Beograd. Ovo je drugi put u prethodnih nedelju dana kako su naše prostorije na meti. Počinioci su sa terase kancelarije pokupili zastavu i obeležja inicijative, obzirom da su im ona jedino bila dostupna. Nemamo nikakve sumnje da se radi o organizovanom napadu i pokušaju zastrašivanja. Incident je prijavljen policiji koja za razliku od prošlog puta nije izašla na uviđaj, a ni ovaj, ni prethodni put policija se nije potrudila da pogleda snimke sa okolnih kamera.\nDetalje o prethodnom incidentu pogledajte na linku: https://nedavimobeograd.rs/pokusan-upad-u-prostorije-ne-davimo-beograd/\nObjavljuje Ne davimo Beograd u Četvrtak, 17. rujna 2020.\nNe davimo Beograd, Policija, prostorije, upadBeograd\nNe davimo Beograd: Objekat u opštini Savski Venac prodat za 578 evra po kvadratnom metru


Lagumdžija ugostio Čovića, sastanak bez dogovora – Informer\nKako je Čović izjavio novinarima nakon susreta, razgovarali su o pripremi sastanka u Mostaru, pri čemu je on iznio koncept kako ga misli organizovati.\n“Vjerujem da je puno toga što smo danas dogovarali moguće provesti. Moj osjećaj je da ćemo na sastanku u Mostaru razgovarati i o političkim problemima i preprekama za NATO i kandidatski status u Evropskoj uniji. Naravno, razgovarat će se o Vijeću ministara kako bi vidjeli da li Vijeće ministara može da provede te zadatke”, rekao je on, naglasivši da sa Lagumdžijom uopće nije razgovarao o raspodjeli pozicija.\n“Meni se čini da ima prostora za dogovor. Ja sam do jedne mjere optimističan”, poručio je Čović.\nPredsjednik HDZBiH kaže da je inače je pobornik ovakvih razgovora na bilateralnoj razini jer “treba mnogo više bilateralnih razgovora kako bi se vratilo međusobno povjerenje”.\n“Kad jedan drugom nešto kažemo, da onda druga strana smatra da je to je ozbiljan stav, a ne nešto što će trajati pet minuta. Mislim da to jedino bilateralnim sastancima možemo vratiti. Obično, kada nas je više na sastancima, tada se svako nastoji ‘dokazati’ i ojačati svoju političku poziciju, a u ovom trenutku nisam siguran da će to ikome pomoći”, rekao je on.\n“Ko god govori o ustupcima, taj ne zna voditi raspravu. Mi tražimo kompromis. Kompromis nije ustupak, kompromis je dobit za sve. Kompromis bi trebalo da digne BiH na mjesto koje joj pripada, a to je normalna evropska država”, poručio je.\n“U ponedjeljak prije svega trebamo pripremiti mogućnost da se sastajemo u kontinuitetu kako bi riješili te probleme. Ne treba se zanositi da ćemo u ponedjeljak riješiti te probleme”, rekao je predsjednik HDZBiH Dragan Čović.\nPredsjednik SDPBiH Lagumdžija je rekao da je ohrabren najavom da sastanak u Mostaru neće biti sastanak “etničkih blokova” na principu 2+2+2, nego se radi o susretu lidera stranaka koje predsjedavaju kolegijima domova PSBiH.\n“Ne treba ništa vezati ni sa čim, jer u zemlji u kojoj se nešto veže s nečim, pa onda s još nečim, na kraju bude vezano sve sa svačim pa ništa više ne bude svezano”, prokomentarisao je Lagumdžija.\n“Veoma sam jasno rekao da je SDP spreman da učestvuje u Vijeću ministara koje će zaista pokrenuti euroatlantske integracije i stvoriti pozitivniji okvir za ukupne promjene u društvu, jer je potrebno napraviti novi imidž BiH. Ukoliko se dođe do takvog okvira, mi smatramo da u Vijeću ministara mora biti prepoznatljivo učešće SDP-a. SDP nije spreman da bude mlađi partner u Vijeću ministara”, poručio je Lagumdžija.\n“SDP je spreman da učestvuje u Vijeću ministara ukoliko će se nešto raditi. Ukoliko će to biti valjanje po blatu, neka to uradi neko drugi – bez SDP-a. Ne želimo biti dio nekog Vijeća ministara koje će stvarati nove probleme”, naglasio je Lagumdžija.\nGadafi poručio: Neka počne duga borba i neka Libiju zahvati plamen


Bizarne stvari koje postoje samo u Rusiji\n11:30 >> 11:38\nDan začeća obeležava se 12. septembra i predstavlja svojevrsno takmičenje\nRusija je ispunjena mnogim čudima. Neke stvari su toliko čudne da ne postoje nigde drugde, uglavnom zato što ostatak sveta ne može da zamisli da učestvuje u takmičenju u plivanju sa lutkama na naduvavanje ili u prazniku posvećenom pravljenju beba.\n“Deca su žrtve poroka odraslih” je zastrašujuća i bizarna zbirka od 13 skulptura koje su se nadvile nad dva nevina deteta koja se igraju loptom. Trinaest kipova predstavljaju nesreće kao što su zavisnost od droga, siromaštvo, delinkvenciju uopšte. Tu je i statua čoveka zatvorenih očiju i začepljenih ušiju, koji simbolizuje osobu koja dopušta da loše stvari stignu do dvoje nevine dece.\nPraznik posvećen pravljenju beba\nPodsticanje nataliteta specifično je u Uljanovskoj oblasti, gde stanovništvo ima praznik koji podrazumeva odsustvo sa posla zarad pravljenja beba. Dan začeća obeležava se 12. septembra i predstavlja svojevrsno takmičenje. Svako ko u periodu od devet meseci od ovog praznika dobije bebu može da osvoji nagradu u vidu novca, automobila ili kućnih aparata.\nPark patriotizma u Rusiji namenjen je deci školskog uzrasta. Glavnu postavku „ruskog Diznilenda” čine tenkovi, bacači granata i raznovrsno oružje. Pravi sjaj rata pristupačniji je roditeljima od fantastičnih bića, kao što su vile i princeze u pravom Diznilendu.\nPlivanje sa lutkama\nČak i u leto, jezera i reke u Rusiji ostaju veoma hladni. Osim hladnoće, izazov koji se organizuje svake godine u avgustu, na reci Ob u Rusiji, podrazumeva plivanje, gde se učesnici lako mogu udaviti, ali zbog smeha. Trka u plivanju specifična je po tome što plivači sa sobom nose partnerke na naduvavanje. Takmičenje se naziva „Gumena žena izazov” i zahteva od plivača da 100 metara plivaju sa lutkama koje su prethodno naduvali. Izazov je zahtevan jer se učesnici konstantno smeju, a ove lutke nisu dizajnirane da plutaju na vodi. Pet takmičara koji prvi stignu na culj očekuje novčana nagrada.\nU ovom jedinstvenom muzeju u Rusiji nalazi se kompletna priča – od nastanka i prvih boca sa ovim alkoholnim pićem do njegove pozicije u modernom svetu. Ono što ostavlja poseban utisak na posetioce jeste ambalaža u obliku ljudskog tela i oružja, kao i zatvarači u obliku ljudske glave, životinja, mitoloških bića… Postavka u ruskom muzeju votke ide dalje od klasične priče o fermentaciji i zakonskih regulativa o konzumiranju. Na kraju ture posetioce očekuje degustacija i odlazak u suvenirnicu, kao i u restoran, gde uz tradicionalno jelo boršč gosti mogu da nastave da uživaju u piću, piše nationalgeographic.rs.\nRusija je dugo bila opsednuta svemirom. Mnoge zgrade liče na svemirske brodove. Astronaut Jurij Gagarin, prvi čovek u svemiru, ima čak i svoj dan – Jurijevu noć, 12. aprila. Da biste uvideli kako se svemir prožimao svakodnevnom Rusijom, posetite Ruski muzej kosmonauta. Ali dobro pogledajte oko sebe pre nego što uđete: put do muzeja, Aleja kosmonauta, ukrašen je spomenicima napravljenim tako da oponašaju Sunčev sistem, kao i izrezbarenim bistama astronauta.\nKako je fatalna holivudska lepotica pomogla u pronalasku bežične komunikacije?\nStanfordski eksperiment u zatvoru pokazao da ljudi nisu dobri\nMuzej vodke Plivanje sa lutkama Uvrnute atrakcije\nTragedija u Tuzli: Mlada majka(21) izgubila bitku sa koronom, iza nje ostali suprug i devetomesečna beba\nMbape brz kao munja! Noć kada je zvezda Pari Sen Žermena briljirala i postavila jedan rekord\nPartizanu dovoljan remi, ali Anortozis ima način kako da crno-belima pomrsi konce: Sprema se invazija Kiprana u Humskoj\nNapušteni objekti kao "tempirane bombe": Smeju li stanari obiti komšijin stan u slučaju požara ili poplave?


Kako je izgledalo stvaranje prepoznatljivog pečata i graditi karijeru iz grada koji nije Beograd?\n- Dosta smo napredovali u protekloj deceniji postojanja, pogotovo za sastav koji ne dolazi iz državne prestonice. Stalno nas pitaju kako je to ne biti iz Beograda, a gle, začudo, potpuno je isto da li ti pored rodnog mesta piše Lebane ili San Francisko. Stvaranje izraza nije neki proces to imaš ili nemaš, a svakako ga vremenom klešeš u onom smeru u kom tu srce kuca - kaže u intervjuu za “Pop&kulturu” Marko Anđelković iz niškog sastava “Stereo banana”.\nČini se da je grupa nastala iz zezanja, prvu pesmu ste snimili na izmišljenom francuskom jeziku, ali vremenom kao da ste rešili da budete ozbiljniji?\n- To je donekle tačno, nastali jesmo iz zezanja, ali nismo se uozbiljili ni mrvu, to je samo fatamorgana.\nVaš pesme su često na prvi pogled šaljive, ali umeju vrlo jasno da reflektuju vreme u kom su nastale. Koju pesmu ili stih biste izdvojili da najbolje opisuje današnje vreme?\n- Naviše bi odgovarala naša pesma sa albuma “Munje Nebjeske”, a zove se “Zašto si se usr’o”.\nOvih dana je bila ponovo aktuelna vaša stara pesma “Lako je prutu da se sokoli”?\n- Nažalost, svakog dana od njenog nastanka je sve više i više dobijala na aktuelnosti.\nKakav je plan po pitanju izlaska novog materijala?\n- Šta god da kažemo, slagaćemo, ne volimo da licitiramo sa datumima, ali se poprilično kuvalo u prethodnom periodu i kamaru pesmica smo napravili. Novi video samo što nije iskočio, samo da ga još malo nalickamo.\nKoje teme će se naći u novim pesmama?\n- Biće tu stari tradicionalni običaji, industrija tekstila, ljubav, putevi Srbije, gastronomija, barijere psihičke, ali i fizičke, preispitivanja, numizmatika itd.\nKoliki je uspeh danas kada ime benda čiji spotovi se ne vrte na TV-u ipak završi u kvizu “Slagalica”?\n- Lepo ste to primetili. Odmah su nas zvali drugari. To je zaista jedno posebno priznanje. Hvala “Slagalici” i njenom kreativnom timu.\nJeste li došli u fazu da živite od muzike i kako preživljavate u ovom periodu otkad se pojavila pandemija virusa korona?\n- Živimo isključivo od muzike zadnjih nekoliko godina, tako da smo sad ovo doživeli kao jednu vrelu šamarku. Ako potraje, moraćemo idemo na građevinu.\nKako funkcionišete u vreme kada nema nastupa, okupljanja...?\n- Bojimo slikovnice, kupamo se po jezera, jedemo grožđe i orah, majemo se, podržavamo scenu i grlimo stabla…


U organizaciji Centra beogradskih festivala (CEBEF), 20. maja u Kolarčevoj zadužbini prvi put u Beogradu nastupiće jedinstveni trio The Clarinotts koji čine trojica najboljih klarinetista Evrope.\nIzuzetnost svakog od ovih muzičara, koji imaju zavidne solističke karijere, dolazi do izražaja u njihovim zajedničkim nastupima, koje muzički kritičari ocenjuju kao nastupe najvišeg umetničkog nivoa. Trio The Clarinotts nas je svojim spektakularanim nastupom uveo u 2016. godinu u okviru tradicionalnog koncerta Bečke filharmonije.\nDeo naše publike imao je priliku da se upozna sa najpoznatijim članom ovog trija – Andreasom Otenzamerom, koji je nastupao sa Nemanjom Radulovićem\nPočetkom 2016. objavili su album na prestižnoj etiketi Mercury Classics/Deutsche Grammophon, koji promovišu na koncertu u bečkom Мusikvereinu aprila iste godine, nakon čega ga predstavljaju i publici širom Evrope i Azije, gde beleže vanredne uspehe.\nDeo naše publike imao je priliku da se upozna sa najpoznatijim članom ovog trija – Andreasom Otenzamerom. Andreas je na dodeli prestižne nagrade Echo Klassik za instrumentalistu 2015. kao dobitnik nastupio sa našim virtuozom Nemanjom Radulovićem, potvrdivši se kao jedan od najuzbudljivijih muzičara današnjice. Andreas je prvi solo klarinetista Berlinske filharmonije i umetnik koji ruši sve rekorde. Sa 28 godina već može da se pohvali uspesima kakve nijedan klarinetista pre njega nije postigao: potpisao je ekskluzivni ugovor sa diskografskom kućom Deutsche Grammophon/Mercury Classics, kao prvi solo klarinetista u istoriji kome je pripala čast da snima za čuvenu žutu etiketu.\nRođen u porodici muzičara, Andreas je najpre počeo da svira klavir u najranijem detinjstvu, da bi u desetoj godini započeo studije violončela, a 2003, kao četrnaestogodišnjak, opredeljuje se za klarinet – instrument kojim vladaju njegov otac i rođeni brat, što prirodno dovodi i do formiranja trija The Clarinotts. Ovaj trio će nam se u Beogradu predstaviti kroz dela Mocarta, Šostakoviča, Bizea…\nKao pravi pripadnik svoje generacije, Andreas Otenzamer je veoma aktivan i na društvenim mrežama, pa tako njegovi pratioci iz svih krajeva sveta mogu da zavire u život iza kulisa jedne od najvećih svetskih zvezda umetničke muzike.\nGradski đir! Kalendar dešavanja za nedelju od 2. d...\nNetflix: Zaronite sa Damienom Hirstom do olupine b...


Mi smo Beorol, vodeća kompanija u Jugoistočnoj Evropi za proizvodnju, uvoz i distribuciju ručnog alata i pribora za završne radove u građevinarstvu, sa preko 18 godina konstantnog rasta i širenja. Zahvaljujući požrtvovanim timovima, stalnom unapređivanju našeg asortimana i posvećenosti poslovanju naših klijenata zauzeli smo vodeće mjesto na tržištu Jugoistočne Evrope. Naše ćerke firme se nalaze u Bosni i Hercegovini, Mađarskoj, Makedoniji, Crnoj Gori i UAE (Dubai) sa tendencijom širenja na zemlje evropskog kontinenta. Naše proizvode izvozimo u preko 50 zemalja od Bliskog Istoka do Južne Amerike. Ponosni smo na uspjehe koje ostvarujemo i shodno tome tražimo ambiciozne saradnike koji će dijeliti našu viziju poslovanja.\nZbog proširenja posla i tima potrebna nam je osoba na poziciji:\nMesto rada: Luke bb (Danilovgrad)\nUtovar / istovar robe\nOdgovoran za adekvatnu manipulaciju robe u magacinu\nPoželjno radno iskustvo sa velikim brojem artikala (nekoliko hiljada)\nMogućnost napredovanja u skladu sa vašim potencijalom\nRad u moderno opremljenom magacinu\nRedovna, stimulativna i sigurna zarada\nMogućnost početka rada – odmah\nTagged: Danilovgrad, oglasi za posao


Minibusi do bolnice Koševo – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 06. 02. 2012 06. 02. 2012 od sarajevo.co.ba\nProbleme u odvijanju trolejbuskog saobraćaja i dalje stvaraju parkirana vozila duž saobraćajnica\nAutobus GRAS-a (Sarajevo, 6. februar 2012)\nU nedjelju su se u akciji čišćenja tračnica i osposobljavanje tramvajskog saobraćaja, osim ekipa GRAS-a i “Rada”, uključili i pripadnici turskog bataljona u sastavu EUFOR-a, te članovi Studentskog parlamenta.\n“Teško je danas očekivati uspostavljanje tramvajskog saobraćaja, ali će biti nastavljeno čišćenje tračnica od snježnih naslaga. Od ponedjeljka ćemo radi efikasnijeg prevoza uključiti u saobraćaj zglobne autobuse.”, rekla je Samira Kadić, glasnogovornica preduzeća GRAS.\nOd nedjelje su u funkciji autobuske linije Vijećnica – Dobrinja i Vijećnica – “Energoinvest”, kao i autobusi do Ilidže, te linija Ilidža – Hrasnica i Ilidža – Rakovica.\nGradski autobuski saobraćaj na relaciji Park – Vogošća je proradio u nedjelju kao i trolejbuska linija Trg Austrije – Dobrinja i Otoka – Trg Austrije.\nOd jutros (ponedjeljak) od stajališta Park do bolnice Koševo će saobraćati minibusi.\nIz GRAS-a apeluju građanima da ne parkiraju svoja vozila na trolejbuskoj trasi, obzirom da najveće probleme u odvijanju trolejbuskog saobraćaja stvaraju upravo parkirana vozila duž saobraćajnica.\nObjavljeno u Sarajevske novostiOznačeno JKP GRAS,minibus,obustava saobraćaja,trolejbus,zima\nNazad Foto: Ljepota nepogode\nNaprijed Kupite snijeg. Domaći.