CRVENI ALARM ZA RUSE: Turska vojska ipak ušla u Siriju, čeka se reakcija Rusije | WebTribune\nHome IZBOR CRVENI ALARM ZA RUSE: Turska vojska ipak ušla u Siriju, čeka se reakcija Rusije\nSirijska novinska agencija SANA je potvrdila da je turska vojska ušla u Siriju sa 12 oklopnih kamiona sa mitreljezima i sa više od stotinu vojnih plaćenika.\nSirijski ministar spoljnih poslova nije dao više detalja o invaziji.\nTurska vojska je juče ujutru počela da granatira kurdske mete blizu grada Azaz u severozapadnoj Siriji.\nSirijska opservatorija za ljudska prava je rekla da je Turska pustila 350 naoružanih pobunjenika da uđe kroz njenu granicu u severnu provinciju Alepo kako bi branili ključni grad na sirijskoj granici od sirijske vojne ofanzive.\nBritanska grupa koja prati dešavanja je rekla da je Turska omogućila pobunjenicima da idu preko njene teritorije od provincije Idlib do severnog dela provincije Alepo.\nNavodi se da je 15 grupa terorista ubijeno u nedelju u sukobima oko Tal Rifata, nakon što su ruski ratni avioni sproveli 18 vazdušnih napada protiv pobunjenika u Tal Rifatu.\nSirijska vojska i Sirijske demokratske snage su se približavali strateškom gradu nakon što su isterali pobunjenike iz ključnih oblasti u severnom Alepu i severozapadnog dela Latakije s ciljem zatvaranja granice sa Turskom preko koje teroristi i oružje ulaze u Siriju.\nSirijska vlada još od samog početka optužuje Tursku da olakšava ulazak džihadista u Siriju. Ona je u nedelju optužila Tursku da granatira kurdska naselja u severnoj Siriji.\nOvaj potez Turske je najverovatnije usmeren na zaustavljanje napredovanja Kurda ka Tal Rifatu.\nAgencija SANA je navela:\n„Granatiranje sirijske teritorije od strane turske artiljerije predstavlja direktnu podršku terorističkim organizacijama“.\nNapad je počeo još u subotu u popodnevnim satima, pri čemu je turska artiljerija gađala i civilne oblasti poput sela Maranaz, al Malkije, Mineg, Ejn Dakne i Bazi.\nGranatiranje je u stvari odgovor na napredovanje sirijske vojske na vojnim frontovima u severnom delu provincije Alepo i predstavlja pokušaj podizanja morala naoružanih terorističkih organizacija.\nPored granatiranja, navodi se i da je 12 kamiona sa DShK mitraljezima od 14,5 mm takođe ušlo u Siriju preko graničnog prelaza Bab el Salameh.\nSirijsko ministarstvo spoljnih poslova je navelo da su kamioni ušli sa 100 vojnika za koje se veruje da su plaćenici. . .\nTurski napadi su ispraćeni izjavama turskog premijera Ahmeda Davutoglua koji je potvrdio da je Turska počela sa intervencijom u Siriji i da će Turska nastaviti da podržava Džabhat al Nusru, Arar al Šam i ostale terorističke organizacije povezane sa Al Kaidom.\nSirijsko ministarstvo spoljnih poslova je navelo da ovakve izjave turskog režima predstavljaju direktno kršenje rezolucija Saveta bezbednosti o borbi protiv terorizma i poslalo pismo šefovima UN i Saveta bezbednosti u kojem kritikuje „neodgovorne“ akcije turskog režima koje su verovatno dovele do suspenzije pregovora u Ženevi.\nSirijska vlada oštro osuđuje napade Turske na sirijski narod i njen upad na sirijsku teritoriju, navodeći da on predstavlja kršenje sirijskog suvereniteta i da gazi osnovne principe i ciljeve Povelje UN, kao i međunarodne zakone i rezolucije Saveta bezbednosti o borbi protiv terorizma.\nSirija je naglasila da će zadržati svoje legitimno pravo da odgovori na turske zločine i napade i da će zatražiti obeštećenje za nanesenu štetu.\nSirijsko ministarstvo spoljnih poslova je u ime sirijske vlade zatražilo od Saveta bezbednosti da na odgovoran način okonča zločine turskog režima protiv sirijskog naroda i napade protiv suvereniteta Sirije.\nSirijska vlada je od Saveta bezbednosti takođe zatražila da primora države koje podržavaju terorizam, uključujući i Tursku, da se pridržavaju rezolucija o borbi protiv terorizma i da odgovaraju za svoju neograničenu podršku terorističkim grupama.


milos bikovic barbara tatalovic bivsa devojka | Zabava | Zvezde i tračevi\n19. septembar, 15:45\nUŽASAVA ME KADA ME ZOVU BIKOVIĆEVOM BIVŠOM: Barbari Tatalović ne imponuje da je povezuju sa Milošem i ima dobar razlog 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nUŽASAVA ME KADA ME ZOVU BIKOVIĆEVOM BIVŠOM: Barbari Tatalović ne imponuje da je povezuju sa Milošem i ima dobar razlog\n17.02.2021. / 16:54\nEvo šta je glumica poručila.\nManekenka i nekadašnja devojka našeg proslavljenog glumca Miloša Bikovića istakla je da ne želi da je više oslovljavaju isključivo kao glumčevu bivšu devojku.\nOna je istakla da je joj ni malo ne imponuje kada je tako nazivaju, a pojasnila i zašto.\n"Molim medije da prestanu da pišu o meni u kontekstu bivše devojke Miloša Bikovića. Uopšte mi to ne imponuje. Štaviše, užasava me i degradira. Ja sam Barbara Tatalović, glavom i bradom, imam jaku porodicu koja stoji iza mene i to je moj identitet", napisala je manekenka, a prenosi "Story".\nBarbara se osvrnula i na nemili događaj koji je nedavno zadesio njenu porodicu, kada je u njihovoj porodičnoj fabrici nameštaja u Valjevu izbio požar.\n"Sve što imam da kažem jeste da smo od početka svi zajedno u ovom poslu. Zajedno smo kako u dobru, tako i u zlu. Usponi i padovi su sastavni deo života, a najveća vrednost je stabilna porodica i moja je upravo takva", dodala je Barbara.\nDelovalo je bezazleno\nMiloš Biković devojke glumice\n17.02.2021. / 20:08\nMala, ne ken.aj


Sudeći prema podacima Zavoda, prvu registraciju u RS u drugom tromesečju ove godine ostvarilo je 10.741 vozilo, odnosno 20,8 odsto više u odnosu na drugo tromesečje 2018. godine.\nU RS će biti više automobila nego stanovnika\n"Od ukupno registrovanih, 81 odsto su putnička vozila, 10 odsto teretna, dok se ostali odnose na registrovana priključna vozila i ostale kategorije", kažu u Zavodu.\n"Ove godine ćemo verovatno preći i 300 vozila na 1.000 stanovnika, ali je to opet mnogo manje nego u Hrvatskoj, koja ima oko 470, ili Sloveniji, koja ima više od 700 vozila na 1.000 stanovnika. Polako, ali sigurno nas očekuje dalje povećanje, na šta se moramo prilagođavati. Povećavanjem broja vozila javljaju se i problemi u bezbednosti saobraćaja, da li naše saobraćajnice to mogu podneti, što je pitanje za upravljače putevima. Banjaluka tu već preduzima određene mere", kaže Radović.\n"Stepen motorizacije uglavnom je u vezi sa standardom građana. Gde je veći standard, više je i automobila. U analizama od pre nekoliko godina u svetu je uglavnom beležen trend povećanja, osim Nemačke i Velike Britanije, koje su imale smanjenje broja vozila na 1.000 stanovnika zbog favorizovanja javnog prevoza", kaže Radović.


14/09/2021 | 12:28 ⇒ 12:31 | Autor: TANЈUG\n"Matićev šal", nagrada tradicionalne 40. književne manifestacije "Matićevi dani", posvećenih velikanu srpske književnosti, nadrealisti, akademiku, diplomati Dušanu Matiću (1898-1980), rođenom u Ćupriji, dobila je zbirka pjesama "Džemeri za kamenje" Koste Kosovca iz Beograda.\nRiječ je o nagradi za najbolju prvu knjigu pjesama, objavljenu između dvije manifestacije, pjesniku do 27. godina, po ocjeni žirija a svečano je uručena sinoć u Muzičkoj školi "Dušan Skovran" u Ćupriji, čime je završena ova jubilarna manifestacija. Za nagradu su konkurisali 33 zbirke pjesama.\nNagrada "Matićev šal" se sastoji od unikatnog, ručno pletenog vunenog šala, unikatne diplome i novčanog iznosa, a Kosovcu je uručila direktorica Narodne biblioteke "Dušan Matić" iz Ćuprije Ljiljana Ðorđvić.\nNa izložbi likovnih radova "Matiću u čast", po likovnom konkursu na temu djela Matića, za najbolje djelo, grafika, proglašena je "Anhilacija" Јovane Mitrović iz Vranja.\n"Matićevi dani" održavaju se pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja i Skupštine


Subota, 30 Septembar 2017 10:52\nI kao što varnica dobija u dužini kad se javlja kroz razređene gasove, tako je i nadrealistička atmosfera, stvorena mehaničkim pisanjem, koje sam hteo da učinim dosežnim svima, veoma pogodna stvaranju najlepših slika. Može se reći, čak, da se slike pojavljuju u toj vratolomnoj trci kao jedini vodiči duha. Duh se malo po malo uverava u vrhovnu realnost ovih slika.\nVi ste ovde: Home Paleta Prikazivanje članaka po tagu slike


TRAVNIK Zbrajaju se štete nakon februarskih poplava\nU toku izrada karte s najkritičnijim područjima. Općina to ne može sama sanirati pa smo podnijeli zahtjev prema višim nivoima vlasti, kaže Hadžiemrić\nTravnik: Poplave su iza sebe ostavile 735.000 KM štete\nKarta u izradi\nKako je naglasio Hadžiemrić, Općina je već poduzela korake na hitnoj sanaciji pojedinih dijelova toka rijeke Lašve, a u izradi je karta kritičnih tačaka koje će biti potrebno sanirati u što skorijem roku, za šta općina nema dovoljna sredstva pa je pomoć potražila od viših nivoa vlasti.\n- U ovom momentu ne znamo koliko je kritičnih tačaka, to će biti poznato nakon konačnih rezultata, ali u ovom trenutku procjena je da ukupne štete iznose oko 735.00 KM. Općina Travnik ne može to sama sanirati, ali već smo podnijeli zahtjev prema višim nivoima vlasti, Federaciji BiH i Srednjobosanskom kantonu, koji nam je već odobrio 30.000 KM, a vidjet ćemo u narednom periodu koliko još -rekao je Hadžiemrić.\nVijećnici su naglasili kako još ima dosta kritičnih dijelova na tokovima rijeka Lašve i Bile, koje bi već nakon narednih obilnijih padavina mogli stvoriti nove problema mještanima.\nKM iznose štete na području općine Travnik\nKM pomoći Travniku odobrio Kanton\nTravnik poplave štete Admir Hadžiemrić\nPronađen Semin Bradić


Ukusi Regiona Braničevo-Podunavlje na Sajmu poljoprivrede u Novom Sadu | podunavlje.info\nUkusi Regiona Braničevo-Podunavlje na Sajmu poljoprivrede u Novom Sadu\nPOŽAREVAC, 17. maj 2019. – U okviru regionalnog projekta „Ukusi Regiona – Promovisanje poljoprivredno-prehrambenih proizvoda sa dodatom vrednošću za unapređenje ekonomskih kapaciteta porodičnih gazdinstava” koji Regionalna razvojna agencija „Braničevo-Podunavlje“ realizuje od oktobra prošle godine, tokom trajanja Sajma poljoprivrede u Novom Sadu, od 11. do 17. maja, predstavljen je deo palete poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz ovog Regiona.\nCilj je bio promocija proizvoda sa dodatom vrednošću, koji osim vrhunskog kvaliteta poseduju i niz specifičnosti zahvaljujući svom geografskom poreklu, kao i tradicionalnim recepturama i proizvodnim tehnologijama.\nNa zajedničkom štandu u Hali 6 koja je bila posvećena gastro-proizvodima, predstavljeno je više od 70 proizvoda, odnosno gotovo 20 proizvođača iz Žagubice, Кučeva, Petrovca na Mlavi, Požarevca, Golupca, Velike Plane i Smederevske Palanke. Tako su posetioci našeg štanda mogli da degustiraju voćne rakije i zanatsko pivo, sireve i kačkavalje, slatke i kisele zimnice, različite vrste meda i proizvoda od meda, mesne prerađevine i voćne sokove. Najveće oduševljenje kod posetilaca – u najvećem broju Vojvođana, izazvali su pre svega Homoljski, Gornjački i Bistrički sirevi i kačkavalji, Homoljski i Đerdapski med, kao i mešavine pčelinjih proizvoda i krem od meda i lešnika, različite turšije i ajvari, te voćne rakije od dunje, šljive i sa dodatkom homoljskih lekovitih biljaka.\nVeliki interes posetilaca za pomenute proizvode, ukazuje na slabo poznavanje odnosno veoma nisku dostupnost proizvoda iz našeg Regiona na tržištu Vojvodine, koje odlikuje trend rasta ponude visokokvalitetnih tradicionalnih i zdravih proizvoda. U tom smislu, možda su upravo vojvođanski gradovi perspektivna nova tržišta, na kojima bi kupci rado videli proizvode iz našeg Regiona, kao nešto drugačije od onoga na što su navikli.\n31/03/2020, 8:48 pm


Stil ovog hotelaNastavak za grad Deadwood je Porodičan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Klimatizovano.Nalazi se u ulici 196 Cliff Street Highway 85 South, pozicija mu je jug za grad Deadwood, a od centra je udaljen samo 15 minuta hodom.Ima brzu internet konekciju.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer unutrašnji bazen. Deo je lanca Super 8.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.


Zbog radova u mreži Telekom Srbija, doći će do prekida telekomunikacionog saobraćaja. U toku izvođenja radova u prekidu će biti xDSL i IPTV servisi u mrežnoj grupi 010 Pirot na lokacijama: Ustanička 3 7. Jula 14 Tigrovo naselje 7. Jula 2 Vreme početka: 27.03.2020 00:00 Vreme završetka: 27.03.2020 05:00 Očekivano trajanje prekida: 04:00 (hh:mm)\nObaveštenje o prekidu saobraćaja zbog radova u mreži Telekom Srbija_NR0022514\nPoštovani, Zbog radova u mreži Telekom Srbija, doći će do prekida telekomunikacionog saobraćaja. U toku izvođenja radova u prekidu će biti xDSL i IPTV servisi u mrežnoj grupi 033 Prijepolje i 031 Užice na lokacijama: Sastavci - Priboj Krajčinovići - Priboj Zabrnjica - Priboj Ponikve Vreme početka: 12.03.2020 13:00 Vreme završetka: 12.03.2020 17:00 Očekivano trajanje prekida: 02:00 (hh:mm)\nZbog radova u mreži Telekom Srbija, doći će do prekida telekomunikacionog saobraćaja. U toku izvođenja radova u prekidu će biti xDSL i IPTV servisi u mrežnoj grupi 031 Užice (Požega) na lokacijama: Bakionica 2 Prijanovići Vreme početka: 11.03.2020 15:00 Vreme završetka: 11.03.2020 18:00 Očekivano trajanje prekida: 02:00 (hh:mm)\nZbog radova u mreži Telekom Srbija, doći će do prekida telekomunikacionog saobraćaja. U toku izvođenja radova u prekidu će biti xDSL i IPTV servisi u mrežnoj grupi 026 Smederevo (Papazovac) na lokacijama: Papazovac Dositeja Obradovića 68 Dositeja Obradovića 74 Dositeja Obradovića 78 Dragoljuba Pajića 19 Vreme početka: 18.03.2020 00:00 Vreme završetka: 18.03.2020 05:00 Očekivano trajanje prekida: 03:00 (hh:mm)\nZbog radova u mreži Telekom Srbija, doći će do prekida telekomunikacionog saobraćaja. U toku izvođenja radova u prekidu će biti xDSL i IPTV servisi u mrežnoj grupi 010 Pirot na lokacijama: Visočka Ržana Đeram Ustanička 3 7. Jula 14 Tigrovo naselje 7.jula Vreme početka: 20.03.2020 00:00 Vreme završetka: 20.03.2020 05:00 Očekivano trajanje prekida: 03:00 (hh:mm)\nObaveštenje o prekidu saobraćaja zbog radova u mreži Telekom Srbija_NR0022479\nPoštovani, Zbog radova u mreži Telekom Srbija, doći će do prekida telekomunikacionog saobraćaja. U toku izvođenja radova u prekidu će biti xDSL i IPTV servisi u mrežnoj grupi 032-Čačak na lokacijama: Konjevići škola Ljubić Vojska Ljubić polje Dva jelena Konjevići Brdo Konjevići Polje Konjevići Pumpa Preljinska Baljuga Vreme početka: 11.03.2020 05:30 Vreme završetka: 11.03.2020 07:00 Očekivano trajanje prekida: 00:02 (hh:mm)\nObaveštenje o prekidu saobraćaja zbog radova u mreži Telekom Srbija_NR0022480\nPoštovani, Zbog radova u mreži Telekom Srbija, doći će do prekida telekomunikacionog saobraćaja. U toku izvođenja radova u prekidu će biti xDSL i IPTV servisi u mrežnoj grupi 031 Užice na lokaciji: Zlodol Vreme početka: 20.03.2020 00:00 Vreme završetka: 20.03.2020 06:00 Očekivano trajanje prekida: 03:00 (hh:mm)\nObaveštenje o prekidu saobraćaja zbog radova u mreži Telekom Srbija_NR0022485\nPoštovani, Zbog radova u mreži Telekom Srbija, doći će do prekida telekomunikacionog saobraćaja. U toku izvođenja radova u prekidu će biti xDSL i IPTV servisi u mrežnoj grupi 013 Pančevo na lokacijama: Banatski Brestovac Omoljica Ivanovo Arsenija Čarnojevića 41 - Omoljica Vojvode Živojina Mišića - Omoljica Starčevo Vreme početka: 17.03.2020 00:00 Vreme završetka: 17.03.2020 04:00 Očekivano trajanje prekida: 02:30 (hh:mm)\nObaveštenje o prekidu saobraćaja zbog radova u mreži Telekom Srbija_NR0022464\nPoštovani, Zbog radova u mreži Telekom Srbija, doći će do prekida telekomunikacionog saobraćaja. U toku izvođenja radova u prekidu će biti xDSL i IPTV servisi u mrežnoj grupi 021 Novi Sad (Sremska Kamenica) na lokacijama: Staroiriški put 40 Staroiriški put 85 Grigovački put 27 Bocke Ledinački put Ledinci Stari Ledinci Liparije Dunavska 2 Liparije 2 Liparije Dunavska 1 Liparije 1 Torine Purale Torine Rit Vreme početka: 11.03.2020 00:00 Vreme završetka: 11.03.2020 07:00 Očekivano trajanje prekida: 03:30 (hh:mm)\nObaveštenje o prekidu saobraćaja zbog radova u mreži Telekom Srbija_NR0022417\nPoštovani, Zbog radova u mreži Telekom Srbija, doći će do prekida telekomunikacionog saobraćaja. U toku izvođenja radova u prekidu će biti xDSL i IPTV servisi u mrežnoj grupi 031-Užice na lokacijama: Sirogojno Užice Ravni Vreme početka: 06.03.2020 00:00 Vreme završetka: 06.03.2020 06:00 Očekivano trajanje prekida: 06:00 (hh:mm)


U sredu se očekuje da radna grupa Vlade Srbije objavi detalje u vezi sa ponudom Telekoma Austrija o kupovini paketa akcija Telekoma Srbija u vrednosti od 1, 4 milijarde evra. Proceduru od samog starta prate brojne kontroverze, od produžetka roka za poboljšanje ponude jedinom ponuđaču, ali i kritike stručne javnosti kako nije trenutak ali ni adekvatna cena za prodaju najprofitabilnijeg državnog preduzeća.\nHoće li od srede krenuti procedura za titular novog vlasnika nad Telekomom Srbija najskuplje je pitanje koje javnost Srbije čeka posle prvomajskih praznika. Prodaja je od samog početka krenula trapavo. Za ponuđenih 51 odsto akcija tražilo se 1,4 milijarde evra. Austrijska ponuda je 850 miliona za akcije i 450 za investicije. Usledio je neuobičajeno i mimo procedure dodatni rok za poboljšanje ponude.\nMalo ko zna prave motive ovakvog postupka Vlade Srbije. I dok se čeka završetak dodatnog roka za poboljšanje ponude. Aleksandra Smiljanić bivša ministarka telekomunikacija i dalje tvrdi da je prodaja Telekoma loš potez.\nUpozorava da će prodajom nacionalnog operatera cene usluga značajno poskupeti, dok će s druge strane smanjiti procenat inevesticija.\n„Naime u poslednjih pet godina Telekom Srbija je investirao oko 1, 3 milijarde evra, oko 270 miliona na godišnjem nivou.Čuli smo da Telekom Austrija u svoju ponudu uključuje 450 miliona evra za tri godine. To je znači 150 miliona evra godišnje. A takođe Telekom Austrija je mnogo zadužena kompanija, u svakom smislu mnogo više nego Telekom Srbija. U tom smislu se može očekivati manje investicija”, upozorava Aleksandra Smiljanić.\nIstovremeno sa brojnim nepoznanicama ili strogo čuvanim poslovnim tajanama krenula su nagađanja. Telekom Austrije predaće u sredu novu ponudu za kupovinu dela vlasništva Telekoma Srbije koja će biti "drugačija od prvobitne", piše bečka štampa, pozivajući se na izvore u austrijskom koncernu. Ne navodi se da li promenjena ponuda znači i povećanje prvobitno ponuđene sume od 840 miliona evra.\nSve što se do sada događalo u vezi prodaje Telekoma Srbije, stvorilo je konfuziju koja ne odgovara građanima Srbije, ocenio je konsultant za strana ulaganja Mahmud Bušatlija, uoči finala roka koji austrijski Telekom ima da popravi svoju ponudu.\n„Vi ako imate jednu ponudu koja ne odgovara zahtevima tendera, pa pokušavate da od nje napravite nešto, onda je normalno da gubite potpuno mogućnost kontrole procesa. I to se u ovom momentu vrlo jasno vidi, jer se nagoveštava da OTE odustaje od svog dela prodaje, da će prodavati svoje akcije svojim kanalima. Dakle ne u paketu sa našim. To ustvari znači da naša državna uprava ne može da kontroliše čitav proces”, kaže Bušatlija.\nOtpuštanje zaposlenih takođe je realno očekivati, kaže Aleksandra Smiljanić, kao i odliv ogromnog deviznog kolača koji operator ostvaruje na tržištu Srbije. Nekadašnja ministarka za telekomunikacije veruje da će vladina radna grupa uspeti da proceni sve parametre i da odustane od prodaja Telekoma.\n„Ja se iskreno nadam da je jedna takva situacija moguća. Ne znam tačno da li je to zbog toga što Telekom Austrija ne može da ponudi više novca, jer je previše zadužen, ili je vlada shvatila da je to loš potez. Nadam se da je Vlada shvatila da je to loš potez”, podvlači Aleksandra Smiljanić.\nKako do danas pokazuje zamršeni tenderski mozaik, sve je izvesnije da će Telekom Srbija za svojih 31 odsto akcija dobiti onoliko para koliko je i tražio- 850 milona, ali bez 20 odsto akcija grčke OTE.\nPoslednji nastup premijera Mirka Cvetkovića u Skupštini Srbije, pre samo desetak dana nagoveštavao je takav ishod, jer je on govorio kao da je stvar završena, a jedina dilema po njemu je bila kako će se potrošiti novac od prodaje.\nAko do prodaje "Telekoma" i dođe, novac mora da uđe u budžet, a potom bi se rasporedio po prioritetima. Prioritet ove godine biće predizborna kampanja.\n„To je najgora solucija koja se može desiti. Čak i solucija da se plate neka naša dugovanja nije povoljna za građane Srbije iz prostog razloga što je nivo zaduženosti i kvalitet našeg zaduženja takav da ukoliko mi prodamo neku našu imovinu da bismo začepili jednu rupu, treba se zapitati šta će sledeća vlada naredne godine, kada u isti problem dođe - šta će onda prodati. Na koji ćemo način izaći iz akumuliranih problema koji će se samo zaoštriti prodajom Telekoma”, ukazuje Bušatlija.\nTelekom Austrija u Srbiji već poseduje mobilnu mrežu Vip Mobile.\nPreuzimanjem vlasništva od Telekoma Srbije, austrijska kompanija bi sa dve mreže mobilne telefonije pokrivao 70 odsto tržišta, što ne dopuštaju propisi Evropske unije o slobodnoj konkurenciji.\nSpekuliše se da će nemački Telekom, koji ima vlasnički udeo u grčkoj kompaniji OTE, preuzeti VIP i tako izvući austrijskog operatera iz mreže monopola.


KRALJEVČANI NA LISTAMA ZA REPUBLIČKI PARLAMENT · Kraljevo.online\nNASLOVNA POLITIKA KRALJEVČANI NA LISTAMA ZA REPUBLIČKI PARLAMENT\nKraljevo – Republička izborna komisija do danas je potvrdila pet lista na izborima za Narodne poslanike. “Kraljevo Online” objavljuje redni broj i imena kandidata iz Kraljeva.\nRepublička izborna komisija do danas je proglasila pet lista za izbore za narodne poslanike Narodne skupštine, raspisane za 24. april 2016. godine, to su liste:\n1. ALEKSANDAR VUČIĆ – SRRBIJA POBEĐUJE,\n2. ZA PRAVEDNU SRBIJU – DEMOKRATSKA STRANKA (NOVA, DSHV, ZZS),\n3. IVICA DAČIĆ – “SOCIJALISTIČKA PARTIJA SRBIJE (SPS), JEDINSTVENA SRBIJA (JS) – DRAGAN MARKOVIĆ – PALMA,\n4. DR VOJISLAV ŠEŠELJ – SRPSKA RADIKALNA STRANKA,\n5. DVERI – DEMOKRATSKA STRANKA SRBIJE – SANDA RAŠKOVIĆ IVIĆ – BOŠKO OBRADOVIĆ.\nPortal “Kraljevo Online” pregledao je sve liste i objavljuje prvih deset sa svake liste a potom i imena i poziciju na listi kandidateiz Kraljeva. Na listi SNS nalazi se pet Kraljevčana, plus Marija Obranović, koju još uvek smatramo “našom” iako se na listi vodi kao novinar iz Beograda. Sledi lista Za pravednu Srbiju na kojoj je troje Kraljevčana. Sledi lista SPS i JS, dvoje iz Kraljeva. Na listi SRS samo jedna Kraljevčanka Vesna Nikolić Vukajlović. Na petoj proglašenoj listi Dveri – DSS troje Kraljevčana. Dragan Vesović, petnaesti na listi.\nдипломирани правник – војни коментатор\nдоктор медицине – специјалиста\nгенерал у пензији -доктор војних наука\nДВЕРИ – ДЕМОКРAТСКА СТРАНКА СРБИЈЕ – САНДА РАШКОВИЋ ИВИЋ – БОШКО ОБРАДОВИЋ\nпрофесор пољопривредног факултета у пензији\n… svako ko pročita redosled na ovim listama mora da shvati hteo ne hteo da su političke partije samo forma na papiru koja je obavezna da se ispoštuje a da je stvarnost da su to samo interesna udruženja pojedinaca … nijedn apartija osim možda Dveri nije uzela u obzir terirorijalnost Srbije i da u prvih 50 mogućih poslanika budu predstavnici iz svih većih gradova, regiona ili zajednice više opština već se jednostavno pravio spisak da se zadovolje potrebe ovog ljudskog moralnog šljama koji sebe naziva političarima i interesi svakojakih biznis i tajkun pojedinaca koji imaju svoje “ jake “ predstavnike… Pročitaj više »


Dnevnik - februar 2016 - Svašta Bašta\nDnevnik - februar 2016\nPisano 01. februara 2016\nNapravio sam veliku pauzu od zadnjeg teksta i mogu vam reći, fali mi ovo "piskaranje" i druženje sa vama putem našeg sajta.\nA da se "družimo" vidim po broju poseta, kojih bez obzira što nije dugo pisano, ima stalno, šta više, prijatno sam iznenadjen brojem od skoro 22000, za malo više od dve godine...\nNaš "Svašta Bašta" rijaliti šou evo ušao je u treću godinu ili ti sezonu.\nPosle prve dve utisci su pozitivni, čuj, šta više sjajni.\nIma tu i tamo stvari koje bi mogle biti bolje, ali na njih jednostavno ne možemo uticati, te ih prihvatamo u hodu i prilagodjavamo im se najbolje što znamo i možemo.\nSa druge strane, sve to daje jednu dodatnu draž, jer zamislite da sve ide glatko, pa ne bi bilo interesantno...\nOpet, sa pedeset godina koje ću napuniti u martu, pomalo su mi ti "nadražaji" već poznati i baš mi i nisu više interesantni, bez obzira što mi često idu na onu stvar, ali u pogrešnom kontekstu...\nKako god, evo nas u novoj 2016. godini. Treba planirati i imati viziju šta i kako raditi.\nPosle prve dve godine pokazalo se da neki ozbiljan, pa čak ni neozbiljan plan, ne možeš napraviti, jer sve je nekako postalo od danas do sutra.\nGlavni razlog je opšta društvena situacija, nedostatak para, ne kod nas u "proizvodnji", nego na kraju "lanca", u prodaji.\nKinte nema ili je ima sve manje i narod se prilagodjava tom "trendu", kupuje manje, pazari jeftinije, ne gleda se kvalitet, samo da ne košta mnogo. U velikim "trgovinskim lancima" roba se daje na 90, 120 pa i više dana i to se obilato koristi, kao da ti dani neće proći.\nKao i svi proizvodjači i mi smo pogodjeni ovakvom situacijom.\nMora da se radi, ulaže, svaka naša proizvodnja ne može da se isključi na dugme, nego kad kreneš onda nema stajanja, a proizvod na kraju ima uglavnom kratak rok trajanja.\nNemam namere da vas smaram problematikom našeg "malog salaša". Moja želja je da vas ovim tekstovima razonodim, ali nekako je neminovno da se ovakve stvari same "uvuku".\nOd septembra kad smo se "čuli" zadnji put nekih bog zna kakvih vesti i novosti skoro da nije bilo.\nZavršili smo sezonu paprika, plastenici su ispražnjeni i posadjene su "zimske kulture", koje bi trebalo da stignu do novih paprika, početkom aprila ove godine.\nVeliku pomoć smo imali od Iboje, žene koja je svaki dan dolazila da radi. Zahvaljujući njoj sve je sredjeno, doterano, očišćeno, posadjeno, ta šta da vam kažem, sve je "pod konac"...\nSa zimskim danima potreba za Ibojinim svakodnevnim dolaskom je nestala, ali na nju ozbijno računamo ove godine.\nNadam se da će biti sve u redu i da neće, kao većina koji su tu radili, "zagrebati" put Nemačke ili neke druge strane države...\nOd oktobra do sredine decembra imali smo ćurke, tj. ćurane, ne mnogo, 6 komada. Ljudi moji kako su to glupe životinje, nisam siguran da postoji nešto gluplje od njih... Katastrofa...\nĆurke smo uzeli sa oko 6 nedelja starosti, natovili ih, uz Nikolinu pomoć "ufatili", strpali u džakove i predali Eriki koja ih je spremila za krajnje korisnike.\nBaš su bile velike, imale su očišćene od 17 - 22 kg. Pet je prodato, a šesta je završila u našem zamrzivaču. Nikola je meso skinuo sa kostiju, Maja potom sve lepo podelila i "tutnula" u friz.\nBilo je i pilića, doduše još ih ima...\nMalo da vas podsetim, prve godine u Senti, 2014-te, u dve ture uzeo sam 1400 pilića. Naravno, nisam znao kao sve funkcioniše i ta količna mi se činila, ono, kao, pa i nije nešto, prodaće se.\nNisam znao da su pola petlići, pola koke, da ne mogu posle nekog vremena zajedno, da koke pronesu, da sporije rastu od petlova... Ta, da se ne lažemo, nisam imao pojma, a i kako bi, kad sa tim stvarima nikada nisam imao dodirnih tačaka.\nNo, učio sam u hodu, slušao ovog - onog...\nProdato je sve, petlovi su poklani, očišćeni i "zbrinuti" po zamrzivačima, nešto koka je takodje završilo u šerpama, a velika većina kokošaka je našla novi dom u Petrovaradinu, Vrčinu, Čurugu, Čortanovcima, neke su završile u Senti...\nHoće ljudi domaća jaja, pa im je to bila prilika da kupe živinu koja nije iz kaveza.\nImajući to iskustvo video sam da su kokoške čista "dubioza", jer kad sam ih prodao i "podvukao crtu" bio sam na nuli...\nIsto je i sa jajima, cena domaćih jaja ne može biti kao cena jaja od koka nosilja iz kaveza. Naravno ni kvalitet jaja nije isti, ali ko ovde o tome još mari, tako da i na jajima (domaćim) nema zarade.\nJedina lova koju smo inkasirali bila je na petlovima.\nPošto je svima jasno da se ovo radi da bi se na kraju imalo neke koristi, a ne da nam "pipikaneri" krase dvorište, prošle godine sam smislio, da ću kupiti samo petlove. Pisao sam o tome...\nDruga "genitalna" ideja je bila da podelim broj petlova na dve manje ture, jedna dospeva sredinom, druga krajem godine...\nOna prva tura se prodala, bilo je 200 komada pilića i uz sve garancije da su samo petlovi, skoro 1/3 su bile koke...\nOK, nije frka, prodali smo sve...\nJunska turu sam malo "pojačao", pa sam uzeo 300 komada malih pernatih živuljki, opet sa garancijom da su sve petlići.\nNe moram reći da nisu svi bili muškog roda, ali prosek zastupljenosti "lepšeg pola" je bio manji nego prvi put...\nKako god, kad je došlo vreme za prodaju, otišlo je malo višpe od 2/3, a 94 komada, eno ih u našem zamrzivaču...\nJoš malo, pa treba opet da kupujem piliće.\nZnate, domaća živina nije ona "brzopotezna od 6 - 7 nedelja. Ova raste šest meseci do momenta kad može da se kolje, treba to hraniti, ima posla.\nO kvalitetu mesa i razlici od brojlera neću više da trošim tastaturu.\nNo, sve to džaba, nema para i kad treba da se proda - problem...\nKaže Nikola "stomak nema prozor" i baš je tako, piše se o zdravoj, lekovitoj, prirodnoj, ovakvoj, onakvoj hrani, da nije GMO, a kad treba kupiti onda je super ona "budjava" piletina za 179 dinara... Jbg, nije kvalitet, ali je jeftino...\nPravo da vam kažem, ni sam ne znam šta da radim. Sudeći po prodaji, bolje da ne radim ništa, opet sa druge strane, ima ljudi koji redovno domaću piletinu ipak uzimaju, ali nažalost i ti su smanjili količine.\nNešto ovih pilića ćemo držati, a sad koliko, videćemo...\nI na pijaci je slično stanje, najmanje, najkvrgavije tj. najjeftinije paprike su se prve prodavale. One lepe velike smo donosili kući, vraćali nazad, pa sutradan "secali" ponovo na tezgu...\nOtišle su i te, ali ne tako brzo...\nI sa drugim artiklima je slična priča.\nNovi Sad je bio "bizmis plan", koji je polako je "umro", jer više skoro ništa nikome ne nosimo. Šaljem mailove, SMS-ove, zovem, ali odgovora baš i nema.\nTu i tamo "zabodemo" neku isporuku, no to je malo spram onog što je bilo prve godine.\nNešto malo je nošeno za Beograd, ali on nam je daleko...\nNa kraju spadosmo na senćansku pijacu. To nam nije bila ideja i iskreno, nisam zadovoljan kako se stvari razvijaju.\nSa druge strane, gledajući opštu situaciju, ne smemo da se žalimo, ipak se roba prodaje, količine jesu manje, ali nekako se sve "kotrlja".\nOno što mene brine je što ne mogu da planiram koliko čega da sadim i gajim, jer niko ne zna šta će biti za 6 meseci.\nU ovakvoj sitaciji, jedino što znam je da ćemo gajiti više različitih "kultura", ali manje količinski.\nPaprike i dalje idu u oba plastenika, pošto imamo obezbedjen rasad za ovu godinu.\nU baštici će biti luk, šargarepa, zelen, brokoli, blitva, krastavci...\nParadajza će ove godine biti više, što se ne proda ide u sok, a to nam je "planulo".\nI cvekle ćemo imati više, baš se traži.\nSa druge strane, tikvica, ljutih papričica, patlidžana i još po nekih zeleniša neće biti...\nPotrudićemo se da napravimo više sirupa za sok od mente i zove. To se dobro prodavalo, a proces proizvodnje nije komplikovan.\nŠto se tiče pekmeza i džemova praviće se ponovo, ali u drugim odnosima, više od kajsija a manje od jagoda i jabuka.\nOve godine bi trebalo da imamo i voća sa naših voćki. Dobro, biće to male količine, ali u narednim godinama, bi trebalo da voća bude sve više i više. Razmšljam da deo tog voća sušimo... Otom potom...\nOstaje nam još "pekarsko konditorski" deo proizvodnje. Tu nema šta da se menja ili planira, radi se po narudžbini...\nŠto se tiče modelarske priče, ona ide svojim tokom, nema mnogo dodirnih tačaka sa "Svašta baštom", ali i to je jedan izvor prihoda.\nImam viška vremena, pa ga provodim u radionici.\nOve godine, po planu, na proleće, poleće manji model Galeba G2, veći uz malo sreće možda na jesen.\nNadam se da će nakon toga biti zainteresovanih za kupovinu kita ovih modela.\nČim "talasate" svojim projektima na Facebook- u i svetskim modelarskim Forumima, odmah ima i porudžbina za proizvode našeg Modelarskog Kombinata.\nKao što vidite, mora se raditi više poslova. Od svakog pojedinačno gore nabrojanog, ne bi se moglo baš prosperirati, ali kada kaplje sa više strana, nakupi se.\nIskreno, moglo bi sve to možda i boje, ali ne želim da se pretvorim u roba ovih poslova.\nOvako, fino, polako, opušteno, sve se stigne, a bez stresa i frke. U današnje vreme to je teško postići i uskladiti...\nSve ovo pišem, jer sam vas od samog početka upoznavao sa našom "Svašta bašta" avanturom. Posle dve godine utisci su i dalje sjajni.\nOno što sam milion puta ponovio do sada, kažem opet, mi uživamo, našli smo naš mir i spokoj ovde u Senti, život je nevidjeno opušteniji , medjuljudski odnosi su drugačiji, porodica je na okupu, radimo i od našeg rada možemo lepo da živimo.\nKako god, dolazak ovamo bio je pravi potez.\nNaravno, ovo je naša priča, priča ljudi od 50-tak godina, koji su relativno dobro situirani i žele da se baš ne satiru od rada, a da opet pristojno žive.\nZa mladje, za porodice koje su na početku, ima i boljih opcija, iako je pitanje šta je danas bolje, a šta gore...\nToliko za ovaj prvi tekst u novoj sezoni.\nKad se malo vreme prolepša, kad počne više aktivnosti u dvorištu, kad krene "proizvodnja", čujemo se ponovo...\nDo tada veliki pozdrav iz Sente i podsećanje da su vrata "Svašta bašte" svima otvorena i ako ste raspoloženi, dodjite da nas posetite..


Gostima samo mrvice - JUGPRESS\nU 11. kolu u samo dva meča gostujući fudbaleri nisu bili poraženi. Sloboda i Radnički igrali su nerešeno 2:2, a u Todorovcu istoimena ekipa domaćina i gostujući fudbaleri iz Milanova meč su završili a da strelci nijednom nisu pogodili protivničku mrežu. Real i dlje zna samo za pobede, a u stopu ga prati ekipa Moravca iz Pečenjevca, koja je uspela sa 2:0 da u prošlom kolu savlada Radnik Sušica. Fudbaleri Mladosti iz Batulovca igraju sve bolje, a kako je rivalstvo sa ekipom Jedinstva iz komšijske Šišave dugogodišnje, a same utakmice izazivaju posebnu pažnju kod navijača oba kluba, to je i ovaj susret u 11.kolu bio pod budnom prismotrom velikog broja navijača, a pobedi su se radovali simpatizeri Mladosti čiji su fudbaleri sa 3:2 savladali ekipu Jedinstva iz Šišave.\n1 • Real 11 9 1 1 32 – 12 20 28\n2 ↑ Moravac P. 11 8 0 3 33 – 16 17 24\n3 ↓ Sloboda 11 6 4 1 34 – 18 16 22\n4 ↑ BSK 11 6 2 3 29 – 29 0 20\n5 ↓ Gradac 11 6 2 3 21 – 23 -2 20\n6 ↑ Bratstvo 11 4 4 3 23 – 14 9 16\n7 ↓ Plantaža 11 5 1 5 24 – 19 5 16\n8 • Milanovo 11 5 1 5 22 – 19 3 16\n9 ↓ Lemind 1953 11 5 1 5 26 – 26 0 16\n10 ↑ Marjan MB 11 4 3 4 19 – 18 1 15\n11 ↓ Radnik Sušica 11 3 3 5 18 – 16 2 12\n12 ↑ Radnički 11 3 3 5 19 – 26 -7 12\n13 ↓ Jedinstvo Ši. 11 4 1 6 12 – 21 -9 12\n14 • Todorovce 11 2 2 7 13 – 26 -13 8\n15 ↑ Mladost Ba. 11 2 0 9 12 – 42 -30 6\n16 ↓ Veliko Trnjane 11 1 2 8 9 – 21 -12 4


Fond MGM Resorts Foundation privukao više od 14 milijuna dolara za грантового fonda od početka pandemije i do sada distribuira više od 11 milijuna dolara, izvijestio je tvrtka.. Državna komisija za kontrolu igre preporučio izmjene i dopune pravila igre, koje bi omogućile учебникам u devizama i sportu brže vratiti dobitne oklade.\nOni će stupiti na snagu nakon donošenja naselja kockarnice u Atlantic Cityju restorani New Jersey. To može uključivati pomoć u plaćanju najma ili hipoteke, plaćanje komunalnih usluga, kao i medicinski i pogrebne troškove kakav casino najbolje u тунике. MGM Resorts, izvijestio je u srijedu da je posjed Керкоряна пожертвовало 2 milijuna dolara u fond za hitne potpore za osoblje Fonda MGM Resorts, koji nudi kratkoročnu pomoć i financijsku pomoć zaposlenicima-kako sadašnjim zaposlenicima, tako i onim, koji je odbio ili odbacio, — koji su patili zbog pandemije COVID-19.\nVijeće jednoglasno je preporučio da se izmjene i dopune Položaj 22 o knjizi utrke konja i sportskim bazenima, koje bi omogućile sportskim knjigama za podnošenje zahtjeva za izdavanje dozvole za isplatu dobitka za klađenje na utrke konja i drugih životinja, osim ako je trkaći konj se emitiraju na nacionalnoj razini i emisija je prikazana u knjizi. Izmjene i dopune će se smatrati igranje komisija Nevade za konačno odobrenje na nju sastanku 27 u bilo strojeva casino najviše šanse. Prema sadašnjim pravilima, knjige moraju čekati obavijesti licenciranih distributera, prije nego što im biti dopušteno da se vrati dobitne oklade koji online casino su legitimni. In 30 raspored poker sobe casino tulalip.\nKoliko košta krstarenje na victory casino\nU kojem casino na стрипе najviše slobodnih mjesta\nтулалип casino resort soba s king-size"\nkakav casino najbolje u тунике\nu bilo strojeva casino najviše šanse\nkoji online casino su legitimni\nraspored poker sobe casino tulalip


Jesenja putovanja: Gde su nam otvorena vrata, a gde se ne može ni ako ste vakcinisani - 16.10.2021, Sputnik Srbija\nJesenja putovanja: Gde su nam otvorena vrata, a gde se ne može ni ako ste vakcinisani\nDa li i kod vas sećanje na miris mora izvetri sa pojavom prvih hladnijih dana? Ako je odgovor potvrdan, to znači da se uklapate u profil prosečnog turiste... 16.10.2021, Sputnik Srbija\nKoliko daleko se može stići bez vakcine i ko je sve zatvorio vrata za Sputnjik i Sinofarm?Kad kupaći kostim zamene dugi rukavi, u nama naprasno ispliva želja da napokon ispravimo krivi toranj u Pizi, zaigramo flamenko ispred Sagrada familije, okušamo sreću u kazinima na Azurnoj obali. Ovo su samo neke od misija "siti brejk" putovanja.Reč je o kraćim obilascima, od dva do pet dana, na kojima se sve od oktobra pa do novogodišnjih praznika posećuju evropske metropole, ali i manja, ušuškana mesta koja važe za turističke bisere.Prag, Beč, Milano, Rim, Barselona, Istanbul - predvodnici su liste najpopularnijih jesenjih aranžmana. Tako je bar bilo pre korone.I posle više od godinu i po dana pandemije, putovati po svetu nije jednostavno. Iako su mnoge zemlje rešile da koliko-toliko otvore svoje granice, bez potvrde o vakcinaciji i pi-si-ar testa se gotovo ne može na put.Neki bi rekli - ništa sporno. Vakcinišeš se ili testiraš i ideš kuda si naumio.Da stvar nije tako jednostavna govori podatak da mnoge zemlje priznaju jedino vakcine koje je odobrila Evropska agencija za lekove, eventualno i one koje su zeleno svetlo dobile od Svetske zdravstvene organizacije, piše javni servis.Potvrda, test, dupli test, karantin, rampaNa vožnju venecijanskim gondolama turisti iz Srbije koji nisu primili Fajzerovu ili Astrazenekinu vakcinu, mogu da zaborave, jer u tom slučaju Italija traži da po ulasku u zemlju odete u karantin.Plan propada i onima koji bi da lutaju hodnicima Šenbruna ili šopinguju u Pandorfu, ali su primili rusku vakcinu, koja u Austriji nije dovoljan razlog da se ne ide u samoizolaciju.Ako nemate vakcinu koju priznaje EU, oprostite se i od eksiranja krigli po praškim pivnicama, jer u Češku nećete moći ni da uđete. Ništa bolje nećete proći ni sa Španijom, osim ukoliko dokažete da putujete iz preke potrebe - a za to morate da imate pozivno pismo i urađenu rezervaciju karata.Kofere mogu da odlože i oni koji su se uželeli mirisa kroasana, jer po selfi ispred Ajfelovog tornja ne možete otići ako niste vakcinisani nekom od vakcina koje priznaje Francuska.Ukoliko ste primili Sinofarmovu vakcinu i Sputnjik sa liste "TOP 10 mesta koje možete obići ove jeseni" precrtajte i dvorce Bavarske - poručuje Nemačka.Gde su nam širom otvorena vrataOvde nije kraj spisku primamljivih, a teško dostupnih destinacija, ali pravila su manje-više ista svuda.Kriterijume za ulazak u zemlju diktira trenutna epidemijska situacija, pa ih države često koriguju. Zato je neophodno dobro proveriti da li ispunjavate aktuelne uslove, i to najmanje dva puta - pre nego što počnete da se spremate za put, ali i na sam dan kada u tu zemlju treba da uđete.Prema podacima sa sajta Ministarstva spoljnih poslova, trenutno u samo osam zemalja sveta državljani Srbije mogu da uđu bez kovid dokumenta.Od zemalja EU, samo u Mađarsku, za koju vam i u ovoj novoj normalnosti treba jedino pasoš.Od država koje nas okružuju, slobodno se može putovati samo u Bosnu i Hercegovinu, dok u Severnu Makedoniju , Crnu Goru, Albaniju možete ući sa bilo kojom vakcinom, negativnim testom ili potvrdom o preležanoj bolesti.Rumunija prima sve vakcinisane i one koji su preležali kovid 19, a ukoliko nameravate da se u toj zemlji zadržite manje od 72 sata, možete putovati samo sa pi-si-ar testom.U Hrvatsku državljani Srbije mogu ući uz "opravdani razlog", kao i uz neki od standardnih uslova - potvrda, test ili bilo koja vakcina.U Bugarsku nam ulazak nije dozvoljen, kao ni u neke druge zemlje sveta - što zbog toga što su Srbiju stavile na listu rizičnih područja, što zbog potpunog zatvaranja granica za sve goste iz inostranstva.Osim BiH i Mađarske, u ovom trenutku bez ikakvih potvrda i testova državljani Srbije mogu putovati samo još u Meksiko, Centralnoafričku Republiku, na Jamajku.Ni test ni vakcina nisu potrebni za Kostariku, Palau i Pakistan, ali se tamo ili meri temperatura, ili odlazi na lekarski pregled po dolasku, ili se popunjava zdravstveni obrazac, ili se zahteva posebno zdravstveno osiguranje koje pokriva i kovid.To, međutim, ne znači mnogo onima koji su se uželeli "siti brejka", budući da sve ove zemlje premašuju i kontinent, i trajanje putovanja, i najvažnije - budžet.Jesenja skitnja po Evropi uglavnom košta od 40 do 100-200, pa i 300 evra, a na put do neke od egzotičnih destinacija sa ove liste ne možete poći bez minimum "hiljadu i kusur" evra u džepu.Nepredvidivi troškovi do kojih može doći zbog kovida nisu uračunati u cenu.\nekonomija, jesen, srbija – ekonomija, turizam i trgovina\n© Sputnik / Dejan SimićSaborni hram u Banjoj Luci\nDa li i kod vas sećanje na miris mora izvetri sa pojavom prvih hladnijih dana? Ako je odgovor potvrdan, to znači da se uklapate u profil prosečnog turiste, koji, čim se završi letnja sezona, kuje planove za nova putovanja. Međutim, pandemija već drugu godinu mrsi konce turistima.\nKoliko daleko se može stići bez vakcine i ko je sve zatvorio vrata za Sputnjik i Sinofarm?\nKad kupaći kostim zamene dugi rukavi, u nama naprasno ispliva želja da napokon ispravimo krivi toranj u Pizi, zaigramo flamenko ispred Sagrada familije, okušamo sreću u kazinima na Azurnoj obali. Ovo su samo neke od misija "siti brejk" putovanja.\nReč je o kraćim obilascima, od dva do pet dana, na kojima se sve od oktobra pa do novogodišnjih praznika posećuju evropske metropole, ali i manja, ušuškana mesta koja važe za turističke bisere.\nPrag, Beč, Milano, Rim, Barselona, Istanbul - predvodnici su liste najpopularnijih jesenjih aranžmana. Tako je bar bilo pre korone.\n© Sputnik / Anton Denisov / Uđi u foto-galerijuU Tursku se može ako ste vakcinisani bilo kojom vakcinom ili prethodno uradite test\nU Tursku se može ako ste vakcinisani bilo kojom vakcinom ili prethodno uradite test\nI posle više od godinu i po dana pandemije, putovati po svetu nije jednostavno. Iako su mnoge zemlje rešile da koliko-toliko otvore svoje granice, bez potvrde o vakcinaciji i pi-si-ar testa se gotovo ne može na put.\nNeki bi rekli - ništa sporno. Vakcinišeš se ili testiraš i ideš kuda si naumio.\nDa stvar nije tako jednostavna govori podatak da mnoge zemlje priznaju jedino vakcine koje je odobrila Evropska agencija za lekove, eventualno i one koje su zeleno svetlo dobile od Svetske zdravstvene organizacije, piše javni servis.\nTako će strane državljane koji su vakcinisani ruskom ili kineskom vakcinom većina zemalja tretirati kao nevakcinisane. A nema mnogo nama bliskih turističkih destinacija na kojima su nevakcinisani dobrodošli.\nPotvrda, test, dupli test, karantin, rampa\nNa vožnju venecijanskim gondolama turisti iz Srbije koji nisu primili Fajzerovu ili Astrazenekinu vakcinu, mogu da zaborave, jer u tom slučaju Italija traži da po ulasku u zemlju odete u karantin.\nPlan propada i onima koji bi da lutaju hodnicima Šenbruna ili šopinguju u Pandorfu, ali su primili rusku vakcinu, koja u Austriji nije dovoljan razlog da se ne ide u samoizolaciju.\n© Foto : PixabayZa Budimpeštu, to jest Mađarsku, treba samo pasoš\nZa Budimpeštu, to jest Mađarsku, treba samo pasoš\nAko nemate vakcinu koju priznaje EU, oprostite se i od eksiranja krigli po praškim pivnicama, jer u Češku nećete moći ni da uđete. Ništa bolje nećete proći ni sa Španijom, osim ukoliko dokažete da putujete iz preke potrebe - a za to morate da imate pozivno pismo i urađenu rezervaciju karata.\nKofere mogu da odlože i oni koji su se uželeli mirisa kroasana, jer po selfi ispred Ajfelovog tornja ne možete otići ako niste vakcinisani nekom od vakcina koje priznaje Francuska.\nUkoliko ste primili Sinofarmovu vakcinu i Sputnjik sa liste "TOP 10 mesta koje možete obići ove jeseni" precrtajte i dvorce Bavarske - poručuje Nemačka.\nGde su nam širom otvorena vrata\nOvde nije kraj spisku primamljivih, a teško dostupnih destinacija, ali pravila su manje-više ista svuda.\nKriterijume za ulazak u zemlju diktira trenutna epidemijska situacija, pa ih države često koriguju. Zato je neophodno dobro proveriti da li ispunjavate aktuelne uslove, i to najmanje dva puta - pre nego što počnete da se spremate za put, ali i na sam dan kada u tu zemlju treba da uđete.\nPrema podacima sa sajta Ministarstva spoljnih poslova, trenutno u samo osam zemalja sveta državljani Srbije mogu da uđu bez kovid dokumenta.\n© Sputnik / Philipp Brem / Uđi u foto-galerijuU Beč, kao i u većinu gradova EU ne mogu oni koji su vakcinisani Sputnjikom i Sinofarmom\nU Beč, kao i u većinu gradova EU ne mogu oni koji su vakcinisani Sputnjikom i Sinofarmom\nOd zemalja EU, samo u Mađarsku, za koju vam i u ovoj novoj normalnosti treba jedino pasoš.\nOd država koje nas okružuju, slobodno se može putovati samo u Bosnu i Hercegovinu, dok u Severnu Makedoniju , Crnu Goru, Albaniju možete ući sa bilo kojom vakcinom, negativnim testom ili potvrdom o preležanoj bolesti.\nRumunija prima sve vakcinisane i one koji su preležali kovid 19, a ukoliko nameravate da se u toj zemlji zadržite manje od 72 sata, možete putovati samo sa pi-si-ar testom.\nU Hrvatsku državljani Srbije mogu ući uz "opravdani razlog", kao i uz neki od standardnih uslova - potvrda, test ili bilo koja vakcina.\nZeleno svetlo za sve vakcine koje se koriste u Srbiji dala je i Turska, a na put se može i samo sa testom ili potvrdom o preležanoj bolesti.\nU Bugarsku nam ulazak nije dozvoljen, kao ni u neke druge zemlje sveta - što zbog toga što su Srbiju stavile na listu rizičnih područja, što zbog potpunog zatvaranja granica za sve goste iz inostranstva.\nOsim BiH i Mađarske, u ovom trenutku bez ikakvih potvrda i testova državljani Srbije mogu putovati samo još u Meksiko, Centralnoafričku Republiku, na Jamajku.\n© Flickr / Aigars MahinovsZa Republiku Srpsku dovoljan je samo pasoš\nZa Republiku Srpsku dovoljan je samo pasoš\nNi test ni vakcina nisu potrebni za Kostariku, Palau i Pakistan, ali se tamo ili meri temperatura, ili odlazi na lekarski pregled po dolasku, ili se popunjava zdravstveni obrazac, ili se zahteva posebno zdravstveno osiguranje koje pokriva i kovid.\nTo, međutim, ne znači mnogo onima koji su se uželeli "siti brejka", budući da sve ove zemlje premašuju i kontinent, i trajanje putovanja, i najvažnije - budžet.\nJesenja skitnja po Evropi uglavnom košta od 40 do 100-200, pa i 300 evra, a na put do neke od egzotičnih destinacija sa ove liste ne možete poći bez minimum "hiljadu i kusur" evra u džepu.\nNepredvidivi troškovi do kojih može doći zbog kovida nisu uračunati u cenu.


Saudijska Arabija: 431 osoba uhapšena zbog sumnji u pripadnost IDIL-u - Klix.ba\nSaudijska Arabija: 431 osoba uhapšena zbog sumnji u pripadnost IDIL-u\n18.7.2015. u 21:30\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Saudijske Arabije saopćilo je da je hapšenjem 431 osobe, zbog sumnji u pripadnost IDIL-u, spriječen niz napada na džamije, snage sigurnosti i diplomatsko - konzularna predstavništva u ovoj zemlji.\nHapšenje 431 osobe uslijedilo je nakon eksplozije autobombe u blizini jednog od najstrožijih zatvora.\nOdgovornost za ovaj napad u kojem je život izgubila jedna, a ranjene dvije osobe, odgovornost je preuzela Islamska država.\n"Terorističke zavjere kojima su cilj diplomatska predstavništva, snage sigurnosti i vladine zgrade u pokrajini Sharurah i atentati na pripadnike snaga sigurnosti spriječeni su", navodi se u saopćenju Ministarstva.\nSaudijska Arabija IDIL\nAerodrom u čiju je izgradnju uloženo više od milijardu eura prodaje se za 10 hiljada eura\n18.07.2015. u 21:57\nIntenzivno granatiranje Donjecka


Чика Мр.Гоод: Paris Porn priznao Kosovo\nParis Porn priznao Kosovo\nParis Porn je juce priznao kosovo izjavio Bedžet Pacoli, ministar inostranih poslova Kosova, a prenosi Koha Ditore.\n-Sa zadovoljstvom mogu da obavestim narod Kosova da je poznati porno sajt Paris Porn juče priznao Kosovo. Ovo priznanje je usledilo nakon mog ličnog lobiranja, i predstavlja još jednu pobedu mlade kosovske države u medjunarodnoj borbi za potpunu nezavisnost. Od sada će se porno sadržaji sa Kosova na ovom sajtu prikazivati nezavisno od srpskih, pod punim imenom Republike Kosovo. Moje ministarstvo, i cela Vlada Kosova će nastaviti da bori za potpunu nezavisnost i u narednom periodu očekujemo priznanja i ostalih porno sajtova kao što su Red Tube, Sex Tube i ostali, kaže Pacoli\nU ministarstvu Inostranih poslova juče nije bilo reakcija na ovu vest. Kako jedan od sagovornika kaže za Njuz ministarstvo još nije dobilo nikakvu zvaničnu informaciju o ovom dogadjaju, pa niko ne želi da daje izjave za medije. Na naše pitanje da li je ova vest ipak tačna naš sagovornik kaže.\n-Nezvanično, istinita je, svi zaposleni u MIP su juče na poslu uključili Paris Porn, kako bi pregledali najnovije vesti iz sveta i primetili su da se pojavio porno sadržaj, koji je imao odrednicu Kosova. Iskreno, nismo to očekivali jer smo svi puno radili da se to ne dogodi, i sada smo zatečeni ovakvim razvojem dogadjaja. U ovom momentu se razmišlja o narednim potezima Vlade, najverovatnije da ćemo zahtevati da porno sadržaji sa Kosova nose odrednicu UNMIK Kosovo u suprotnom bojkotovaćemo Paris Porn, zaključuje on.\nОбјавио Bojan Savic у 10:08\naco 10. октобар 2011. 11:43


Greta Thunberg: 'Tri samita o Brexitu nijedan o klimatskim promjenama'\nMlada švedska aktivistkinja Greta Thunberg obratila se zastupnicima Evropskog parlamenta u Strasbourgu gdje je na javnom sastanku Komiteta za životnu sredinu održala govor i još jednom skrenula pažnju na opasnosti koje sa sobom donose klimatske promjene.\nOvo je bio posljednji sastanak Komiteta za životnu sredinu prije predstojećih izbora za Evropski parlament.\nU emotivnom govoru, šesnaestogodišnja Greta je, između ostalog, rekla: „Oko 2030. godine, deset godina, 259 dana i deset sati od ovog momenta, bit ćemo u situaciji kada ćemo pokrenuti nepovratnu reakciju, koja će vjerovatno dovesti do kraja naše civilizacije onakvom kakvu je poznajemo. To će se desiti ukoliko se do tada ne dese stalne promjene bez presedana, u svim aspektima društva, uključujući i smanjenje naših CO2 emisija za najmanje 50 posto. Zapamtite da ove procjene ovise od izuma koji još uvijek nisu izmišljeni, izuma koji bi našu atmosferu trebali očistiti od velikih količina CO2.“\nTokom govora, mlada aktivistkinja je jedva zadržavala suze nabrajajući posljedice klimatskih promjena – erozija tla, krčenje šuma, zagađenje zraka, gubitak insekata i flore, acidifikacija okeana, za koje je istakla da su strašni trendovi koje ubrzava savremeni način života.\nThunberg je skrenula pažnju da je čovječanstvo u procesu šestog masivnog istrebljenja, koje se odvija deset puta brže od onoga što se smatra normalnim, jer do 200 vrsta biva istrijebljeno svakog dana. „Naša se kuća raspada, a naši lideri se moraju početi ponašati u skladu s tim, jer to trenutno ne rade. Da se naša kuća raspada, ne biste sazvali tri hitna samita o Brexitu, a nijedan hitni samit o kriznom stanju klimatskih promjena“, rekla je Thunberg, uz aplauz prisutnih.\nTakođer je pozvala stanovnike EU da glasaju na predstojećim izborima za Evropski parlament. „Morate nas slušati, nas koji ne možemo glasati. Morate glasati za nas, za svoju djecu i unuke. Na ovim izborima glasat ćete za buduće uvjete života čovječanstva“, upozorila je, dodajući da je pročitala da neke od partija Evropskog parlamenta nisu bile za to da se obrati parlamentu, jer ne žele da pokrenu razgovor o kriznom stanju klimatskih promjena.\nGreta je do Strasbourga doputovala vozom iz Švedske, što je još jedan način na koji ova tinejdžerka i aktivistkinja doprinosi borbi protiv klimatskih promjena. Prije nego što se obratila zastupnicima, sastala se sa predsjednikom Evropskog parlamenta, Antoniom Tajanijem, te i na novinarskoj konferenciji ohrabrila glasače da iskoriste priliku da “utječu na odluke” o klimatskim promjenama koje donose izabrani i postavljeni zvaničnici.\nTokom februarske posjete Briselu, Thunberg je zatražila od EU da udvostruči svoje ambicije za smanjivanje emisija gasova staklene bašte, te da povećaju cilj od 40 posto na 80 posto do 2030. godine.\nEU se Pariškim sporazumom obavezala na smanjivanje emisija gasova staklene bašte za najmanje 40 posto do 2030. godine, u poređenju sa 1990. godinom. EU zvaničnici sada razgovaraju o povećanju ovog procenta na 45 posto.


Za pretragu "TANAP" pronađeno je ukupno 35 sadržaja.\n13.02.2014. - 12:47 London (Velika Britanija)\n21.01.2013. - 16:05 Moskva (Rusija)\nNovi plinovod bi trebao prevoziti plin iz Azerbajdžana preko Turske do zemalja EU-a


Lepa Brena u susret srebrnoj svadbi: Sa Bobom sam se mnogo smejala, ali i plakala - Hello! magazin\nLepa Brena u susret srebrnoj svadbi: Sa Bobom sam se mnogo smejala, ali i plakala\nJedan od najskladnijih bračnih parova na domaćoj javnoj sceni, folk zvezda Lepa Brena i bivši teniser Slobodan – Boba Živojinović proslavljaju srebrnu svadbu. Pre dvadeset pet godina jedno drugome zavetovali su se na večnu ljubav. Četvrt veka kasnije, u raskošnom domu na Bežanijskoj kosi, porodičnoj oazi u kojoj proslavljaju svaku pobedu i spremno dočekuju svaki izazov, poznati supružnici slave dan kada su 1991. godine i zvanično postali životni partneri. Malo je onih koji su tada verovali da će njihova ljubav biti dugovečna, ali oni su razuverili sve neverne Tome.\nNajupečatljiviji i najlepši dokaz za to su njihovi sinovi Stefan i Viktor, kao i Bobin sin iz prvog braka Filip, koji sa majkom svoje braće ima izuzetan odnos.\nNasmejani i radosni partneri u slavljeničkom raspoloženju magazinu “Hello!” otvaraju vrata doma u kojem se poslednjih meseci nižu slavlja jedno za drugim. Dok zadovoljno pozira sa svojim životnim saputnikom, pedesetšestogodišnja folk zvezda bez zadrške govori o odnosu sa tri godine mlađim Bobom, koji je ispunio sva njena očekivanja i otkriva na kakvim temeljima su izgradili njihovo neprobojno zdanje, koje dvadeset pet godina uspešno brane od svih iskušenja.\nSvima koji su imali prilike da gledaju vašu svadbu u sećanju je raskošno slavlje. Postoji li neka anegdota ili situacija koju do sada niste podelili sa javnošću?\n– Naše venčanje je po mnogo čemu bilo drugačije, jer je bilo prvo koje se iščekivalo sa tolikom pompom i prvo koje je ekranizovano na VHS kaseti pod nazivom “U ime ljubavi”. Sećam se da su mediji komentarisali da je važno “što sam ja zgazila Bobu, a ne on mene”. To mi je jedan simpatičan običaj po kome će u braku mladina reč biti ona koja se važi. U braku je zaista potrebno da se posluša ono mišljenje koje je za oboje najbolje. Na našu svadbu došli su ljudi iz čitavog sveta – Australije, Amerike, Novog Zelanda… Boba je poručio kavijar iz Švedske, šampanjac je stigao iz Engleske, a roze vino “Mateus” iz Španije. Postoji podatak da se za prvih sat vremena svadbe popilo trista litara tog vina.\nKoju osobinu biste jedno drugom rado promenili?\n– Zaista ništa ne bih menjala, jer sam Bobu upoznala i zavolela kao izgrađenu ličnost. S vremenom smo naučili da živimo i on sa mojim i ja sa njegovim i vrlinama i manama.\nKo prvi popušta u svađi?\n– Nemam tačan odgovor na ovo pitanje, zaista. Ni Boba ni ja nismo prznice da bih znala ko prvi popušta. Prvi uglavnom popusti onaj ko se pre umori, jer posle dve i po decenije neke stvari zaista nisu vredne rasprave.\nPosle svih ovih godina dobra i zla koje ste delili i preživeli zajedno, verujete li da samo odlazak sa ovog sveta može da vas rastavi?\n– Svaki brak trpi iskušenja, ali realno kada saberete sve što ste zajedno prošli, osvrnete se na uspomene i vidite sve fotografije sa svih lepih mesta na kojima ste zajedno bili, ne možete da se ne osmehnete i kažete: “Ovo je zaista jedna uspešna priča”.\nOstatak zanimljivog intervjua i fotografije zaljubljenog para pronađite u novom broju magazina “Hello!” koji je u prodaji od 28. novembra.\nTagovi: lepa brenaslobodan boba zivojinovic\nRada Manojlović o ljubavi sa Harisom: Sada imam muškarca koji me voli onako kako ja zamišljam da neko treba da me voli


#razmjenjivanje sperme#svršavanje#drkanje#jebanje u sise\n#pušenje#seks u četvero#masturbacija#pušenje\n#vođenje ljubavi#masaža#svršavanje u pičku#lizanje pičke\n#dominacija sado-mazo vezanjem#chatanje#prstenjačenje#trljanje pičke\n#analna igra#pušenje do grla#ljubljenje#pušenje\n#trljanje#lizanje dlakave pičke#jebanje pičke#lovense\n#svršavanje u usta#igranje s dildoom#pokazivanje#ohmibod\n#uživanje#sjedenje na licu#lizanje pičke#cura s curom\n#lizanje guze#lizanje jaja#prstenjačenje#jebanje pički\n#lizanje jaja#jebanje s dildoom#uživanje#ženska dominacija\n#svršavanje#žestoko jebanje#vođenje ljubavi#ženska dominacija\n#pušenje#razmjenjivanje sperme#jebanje stopala#vođenje ljubavi\n#svršavanje u pičku#guranje šake#drkanje#svršavanje po sisama\n#azijska masaža#svršavanje#jebanje s dildoom#Kralj sobe\n#igranje s dildoom#vođenje ljubavi#masturbacija#jebanje pičke\n#jebanje s dildoom#lizanje pičke#cura s curom#jebanje pičke\nyour pants,they bother me . take them off ! latina #cum at Goal 493 show dance sexy and naked\n#grupni seks#drkanje#gutanje#jebanje pički\n#igranje s dildoom#sanjarenje#drkanje#trljanje pičke\n#jebanje u guzu#ejakulacija#guranje šake#svršavanje po sisama\n#azijska masaža#uživanje#guranje šake#žestoko jebanje\n#svršavanje u pičku#svršavanja na guzu#guranje šake#masturbacija\n#lizanje guze#lizanje jaja#ženska dominacija#jebanje pički\n#jebanje guze#prstenjačenje#žestoko jebanje#ljubljenje\n#svršavanje na lice#vođenje ljubavi#jebanje pički#lizanje dlakave pičke\n#svršavanje na lice#vođenje ljubavi#pušenje#jebanje pičke\n#iz guze u usta#svršavanje na lice#svršavanje po sisama#jebanje u sise\n#pušenje#svršavanje u usta#svršavanja na guzu#ženska dominacija\n#svršavanja na guzu#plesanje#jebanje#pušenje\n#pušenje kurca#ljubljenje#nadraživanje#lizanje sisa\n#sisanje jaja#izvedba preko kamere#lizanje pičke#jebanje u sise\n#jebanje u guzu#trljanje#lizanje pičke#papanje pičke\n#igranje s dildoom#pušenje#jebanje pički#jebanje pičke\n#lizanje jaja#žestoko jebanje#skidanje#lovense\n#pušenje do grla#uživanje#drkanje#skvirtanje\n#iz guze u usta#lizanje jaja#skidanje#lizanje sisa\n#prstenjačenje#nadraživanje#svršavanje po sisama#lizanje dlakave pičke\n#pokazivanje#drkanje#svršavanje po sisama#ohmibod


"NEPODNOŠLJIVO!" Đoković se na US Openu nosi sa AGONIČNIM BOLOM, sad je iskreno obelodanio o ČEMU SE STVARNO RADI!\nZašto Novaka Đokovića zovu "Nole"?\nNovak Đoković i pehar US Opena 2018.\nDa li je Novak Đoković jedino dete?\nRafael Nadal je pred početak US Opena trenirao sa Dušanom Lajovićem\nDa li si ikada probao da igraš levom rukom?\nKad je Novak Đoković postao broj 1?\nMarjan Vajda, Novak Đoković i Goran Ivanišević\nS kim naredni meč igra Novak Đoković?


Garažna vrata, Grocka :: Daibau.rs\nTražim dobrog proizvođača, prodavca, montažera garažnih vrata: Skupili smo i proverili proizvođače, prodavce, montažere garažnih vrata, koji rade u mestu Grocka i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani proizvođači, prodavci, montažeri garažnih vrata će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen proizvođač, prodavac, montažer garažnih vrata Grocka, koji može da uradi:\tmotor sekcijska vrata, podizna garažna vrata, rolo podizna garažna vrata, servis garažnih vrata, vertikalna garažna vrata, industrijska garažna vrata, dvokrilna garažna vrata, garažna vrata na daljinski upravljač, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Dragan Bjelogrlić - Dnevni list Danas\nPočetna » Dragan Bjelogrlić » Page 3\nBjelogrlić: Neprimereni pritisci na slobodu filmskog izražavanja\nPovodom skandala u vezi sa stopiranjem filma „Mezimica“ prema scenariju Dimitrija Vojnova, a u režiji Nemanje Ćipranića, u sredu u Privrednoj komori Srbije na sednici Grupacije za kinematografiju diskutovaće sva strukovna udruženja.\nPiše: Aleksandra Ćuk 24. 9. 2018.\nBjelogrlić otvara festival LIFE u Leskovcu\nLeskovači internacionalni festival filmske režije (LIFE) 18. septembra svečano će otvoriti jedan od najpoznatijih srpskih glumaca, reditelj, scenarista i producent Dragan Bjelogrlić, a festival će početi projekcijom filma „Južni vetar“, saopštila je produkcijska kuća KomunikArt.\nPočeli „Filmski susreti“ u Nišu „Južnim vetrom“\nPred prepunom letnjom pozornicom Festivala glumačkih ostvarenja u Nišu, u subotu je pretpremijerno prikazan novi film Miloša Avramovića „Južni vetar“, koji je i otvorio ovaj festival i dobio višeminutni aplauz publike, a pred njima. Potpunom doživljaju doprinelo je i uživo izvođenje jedne od naslovnih muzičkih numera iz filma.\nPiše: FoNet 26. 8. 2018.\nPredstavljene "Senke nad Balkanom"\nNova serija producenta i reditelja Dragana Bjelogrlića „Senke nad Balkanom“ predstavljena je publici u Makedoniji, na 38. Međunarodnom filmskom festivalu „Braća Manaki“.\nBjelogrlićeva serija "Senke nad Balkanom" premijerno u Sarajevu\nDevedesetominutni uvod u seriju Senke nad Balkanom biće premijerno prijazan 16. avgusta u okviru programa Pretpremijere, u prvoj sali multipleksa Cinema City.\nPiše: Zoran Janković & Đorđe Bajić 31. 7. 2017.\nSerija "Senke nad Balkanom" od 21. oktobra na televizijama\nPilot-epizoda nove domaće serije „Senke nad Balkanom“ biće premijerno prikazana 16. avgusta na Sarajevo film festivalu, a, pre nego što dođe do malih ekrana 21. oktobra, videće je i publika na festivalima u Nišu, Bitolju i Rusiji.\nPiše: M. Krtinić 6. 7. 2017.\nBjelogrlić: Na strani sam onih koji izaberu teži put\n„Moje iskustvo nikada nije bilo mejnstrim koliko god da me ljudi sad tako doživljavaju. Kad pogledaš kako sam funkcionisao kroz karijeru, mada ne volim da koristim taj glup izraz, ona nikad nije išla ustaljenim putem nego nekim posebnim i postala je mejnstrim. Što je u redu, sada, kada imam 53 godine“, kazao je u razgovoru za Danas glumac, reditelj i producent Dragan Bjelogrlić Bjela.\nPiše: Aleksandra Ćuk 10. 6. 2017.


Rusija Amerika ruski raketni motori RD-180 RD-181 svemir\nAmerika želi nove ruske raketne motore\nVlada Rusije odobrila je održavanje pregovora o sklapanju ugovora o isporuci ruskih motora RD-181M koje proizvodi preduzeće „Energomaš“ (deo „Roskosmosa“) američkoj kompaniji „Orbital sajens LLS“, navodi se u nalogu premijera Rusije Mihaila Mišustina, objavljenom na portalu pravnih informacija.\nKako se navodi u nalogu ruske vlade, taj predlog je ranije iznela svemirska agencija „Roskosmos“. Sklapanje ugovora o isporuci novog motora biće moguće ukoliko se ispuni niz uslova, između ostalog biće potrebna i garancija američke strane da se rakete „Antares“ sa ruskim motorima neće koristiti „za lansiranje korisnih tereta vojne namene“.Ranije je Rusija isporučivala Americi dva motora – RD-180 i RD-181. Prema informacijama „Energomaša“ u SAD su od 1999. godine isporučena 122 motora, od kojih su već 93 iskorišćena.U aprilu je isporučena poslednja serija ruskih raketnih motora RD-180. Vašington je saopštavao da namerava da prestane sa upotrebom raketa „Atlas“ sa motorima RD-180 sredinom ove decenije. Kao zamena za tu raketu planiraju da naprave raketu „Vulkan“ sa američkim motorima VE-4 kompanije „Blu oridžin“.Motor RD-181 ugrađuje se u prvi stepen rakete „Antares“ (po dva komada)“. Od 2015. godine u SAD su isporučena 22 motora te vrste, od kojih je 18 već iskorišćeno.Pročitajte još:\nAmerikanci se i dalje predstavljaju kao globalna supersila, a važan deo te predstave je priča o njihovoj dominaciji u svemiru (iako ne mogu da naprave motor za svemirsku raketu već ga kupuju od tamo nekih Rusa!!!) Rusija ne treba da prodaje Amerikancima (bolje reći predaje) tu tehnologiju. Evo još banalnijeg razloga: Rusija je pod američkim sankcijama na transfer tehnologije složenije od otvarala flaše za pivo, a daje Amerikancimaa svoju vrhunsku tehnologiju. Pare tu nisu tako ni bitne.\nToliko o izuzetnoj naciji!\nrd-180, ruski raketni motori, sad, svemir\n© Sputnik / Ramilь Sitdikov / Uđi u foto-galerijuRsaketni motor RD-181\nVlada Rusije odobrila je preduzeću „Energomaš“ (deo „Roskosmosa“) da održi pregovore sa američkom kompanijom „Orbital sajens LLS“ o isporukama raketnih motora RD-181M u Ameriku, navodi se u dokumentu premijera Rusije Mihaila Mišustina, objavljenom na portalu pravnih informacija.\nKako se navodi u nalogu ruske vlade, taj predlog je ranije iznela svemirska agencija „Roskosmos“.\nRaketni motor na tečno gorivo RD-181M ugrađivao bi se u raketu-nosač „Antares“ koja dostavlja teret na Međunarodnu svemirsku stanicu i lansira naučno-istraživačke i komercijalne svemirske letelice, precizirano je u tekstu.\nSklapanje ugovora o isporuci novog motora biće moguće ukoliko se ispuni niz uslova, između ostalog biće potrebna i garancija američke strane da se rakete „Antares“ sa ruskim motorima neće koristiti „za lansiranje korisnih tereta vojne namene“.\nRanije je Rusija isporučivala Americi dva motora – RD-180 i RD-181. Prema informacijama „Energomaša“ u SAD su od 1999. godine isporučena 122 motora, od kojih su već 93 iskorišćena.\nU aprilu je isporučena poslednja serija ruskih raketnih motora RD-180. Vašington je saopštavao da namerava da prestane sa upotrebom raketa „Atlas“ sa motorima RD-180 sredinom ove decenije. Kao zamena za tu raketu planiraju da naprave raketu „Vulkan“ sa američkim motorima VE-4 kompanije „Blu oridžin“.\nMotor RD-181 ugrađuje se u prvi stepen rakete „Antares“ (po dva komada)“. Od 2015. godine u SAD su isporučena 22 motora te vrste, od kojih je 18 već iskorišćeno.\n17 Jul, 09:533\n17 Jul, 11:461


Zašto “hejteri” mrze? | Psihoverzum\nZašto “hejteri” mrze?\n“Rđavi ljudi zavide i mrze; to je njihov način divljenja.” – Viktor Hugo\nDanas sve češće možemo čuti da je neko okarakterisan kao hejter. O čemu se zapravo radi? Svako sebi može postaviti pitanje da li je instinktivni “lajker” ili “hejter”. Poznato je da postoje osobe koje u svemu uspevaju da nađu nešto loše. Bilo da je reč o planinama, Grčkoj, električnim četkicama za zube, čemu god, ovi ljudi će u svemu pronaći nešto loše. Isto tako, oni će pokušavati na sve načine da opravdaju svoj stav i objasne zašto mrze određenu stvar.\nIstraživanje objavljeno u “Journal of Personality and Social Psychology” ukazuje na to da ova pojava može biti posmatrana kao jedan aspekt ličnosti, pa se tako nameće pitanje koliko su ljudi predisponirani da vole odnosno mrze određene stvari, pritom ne znajući ništa o njima (Helper & Albarracin, 2013). Kako bi istražili ovu pojavu, istraživači su sastavili pitanja o različitim, nepovezanim stvarima. Pitanjima je obuhvaćen velikih broj tema: od abortusa, Amerike, antidepresiva i eutanazije pa sve do nošenja ekscentrične odeće i vina. Znamo i sami da, ukoliko različitim ljudima postavimo pitanje o njihovom mišljenju veznaom za ove i slične stvari, sigurno ćemo dobiti jako različite odgovore. Neki će odgovoriti da vole vino i odeću koja privlače pažnju, dok se drugima to neće svideti. Neki, jednostavno, neće imati stav o tome.\nIstraživači su potvrdili da se ljudi ipak mogu podeliti na one koji vole i one koji mrze. Drugim rečima, neke osobe će voleti određene stvari iako ne znaju baš puno o njima, dok će drugi mrzeti stvari, šta god one bile. Pa tako, odgovor na pitanje zašto hejteri mrze jeste da je to, na neki način, deo njihove ličnosti. Autori ovog članka tvrde da je ovaj početni stav prema svemu i svačemu zapravo deo njihove ličnosti. Kao što se ektraverzija i introverzija posmatraju kao deo nečije ličnosti, tako se može posmatrati i ovaj početni stav.\nMeđutim, kako se postaje lajker ili hejter još uvek nije poznato. Većina autora smatra da genetika ima najvećeg udela. Da li neko, generalno, voli ili mrzi, nosi to svojim rođenjem. Trebalo bi naglasiti da i učenje može odigrati veliku ulogu. Naime, osoba če naučiti da voli neke stvari ili će naučiti da neke stvari mrzi još u ranom detinjstvu.\nOva tema otvara i veliki broj pitanja kao što su “Da li lajker i hejter mogu biti u vezi?” ili “Da li je biti hejter nasledno?” čemu se tek treba posvetiti pažnja.\nPrevod i adaptacija: Aleksandra Malenović\nMoje licno misljenje je da je vecinski sve stvar vaspitanja – socijalni faktor, okruzenje i slicno.\n7. марта 2014.\nJa mislim da je to dosta povezano sa tim gde se neko nalazi trenutno u zivotu. Npr. ako je neko srecan i zadovoljan svojim trenutnim zivotom onda ce pre biti “lajker” i optimista, dok ce neko kome trenutno bas i ne ide u zivotu gledati svet oko njega manje ruzicasto…\nLjudi zarobljeni u virtuelnom svetu.Svoj život “ulepšavanu i pogoršavaju” različitim programskim sadržajem svog “ekrana”. Tastatura ratnici inače , dok pravi život teče van njihovog učešća , sem disanja i ishrane.Trgnite se dok još možete , hejteri preobražaj u čoveka je moguć !\n“Klub boraca” iz perspektive psihoanalize\nFilm “Klub boraca” rađen po knjizi Chucka Palahniuka, a u režiji Davida Finchera, se bavi jednom od najsavremenijih i...\nAfektivno prisustvo – kako reagujemo na društvo drugih (i oni na naše)\nNeki ljudi imaju sposobnost da jednostavno uđu u prostoriju i svima stvore osećaj mira i prijatnosti. Drugi ljudi mogu...\nPsihologija stereotipa: Šta muzičke preferencije govore o nama?\nKako potreba da udovoljimo drugima podstiče ljutnju\nPet unutrašnjih instinkata koje ne treba ignorisati\n„No means no” ili hajde da ne\nZamislite scenu, verujem da ste je doživeli, ako ne, onda makar videli: sedite za stolom kod rodbine i neko vas pita: „Hoćeš još malo da ti sipam?” I u vašem […]\nPisanje dnevnika: Sredstvo za samorazvoj i isceljenje\nIstraživanja i tvrdnje mnogih psihoterapeuta ukazuju na to da vođenje dnevnika koje uključuje misli i osećanja povodom onoga što nam se u životu dešava, pomaže da se izborimo sa svakodnevnim […]\nKako nastaju narcisi?\nOvo nije tekst o baštovanstvu i uzgajanju ovog prelepog cveća, već o tome na koji način roditelji od svoje dece prave narcisodne oosbe, kakvima oni postaju kada odrastu. Comments comments


440 беба мутанта дневно - Svet oko nas\n440 беба мутанта дневно\n« poslato: Februar 10, 2008, 21:25:08 »\n.440 BEBA MUTANATA DNEVNO!!!\nBroj novorođenčadi s raznim deformacijama u Kini drastično raste, upozorava potpredsednik državne Komisije za planiranje porodice Đijang Fan, koji tvrdi da je to posledica stravičnog zagađenja okoline!\n„Svakih 30 sekundi u Kini se rodi po jedna beba s nekom urođenom manom, a situacija se iz godine u godinu pogoršava", upozorio je potpredsednik državne Komisije za planiranje porodice Đijang Fan na stručnoj konferenciji u gradu Čengdu na jugozapadu zemlje. Đijang kaže da broj novorođenčadi s raznim deformacijama u Kini drastično raste, i da je za sve krivo stravično zagađenje okoline.\nĐijang je pozvao kineske vlasti i javnost da obrate pažnju na problem beba rođenih sa deformitetima, jer, tvrdi on, ako se nešto brzo ne bude učinilo, Kina će za nekoliko decenija biti nacija deformisanih ljudi. Još jedan od velikih problema vezanih za rođenje beba sa poremećajima jeste i činjenica da veliki deo stanovništva u oblastima koje su najviše pogođene zagađenjem nema nikakvo obrazovanje.\n- Ti ljudi ne znaju da trudnoću treba da prati lekar. Lekari bi blagovremeno, još u trudnoći, mogli da otkriju deformitete kod deteta i da takvu trudnoću prekinu. Nažalost, mnogo je nepismenih ljudi koji nisu čuli za doktora, a kamoli za aminocintezu - kaže Đijang Fan.\n- Broj beba rođenih s nekom vidljivom manom povećao se za 40 odsto od 2001. godine - tvrdi Fan, a prenose kineski mediji!\nPrema podacima kojima raspolaže Komisija, šest odsto od ukupnog broja novorođenih beba u Kini ima neku vrstu deformiteta! Stručnjaci smatraju da je to povezano sa zagađenjem okoline, što potvrđuju podaci iz pokrajine Šanksi u kojoj se nalazi najveći broj rudnika uglja u zemlji, a ujedno u tom delu Kine je zabeležena i najveća stopa deformiteta kod rođenih beba. U provinciji Šanksi proizvodi se najveći deo energenata potrebnih Kini, ali je stepen zagađenja vode i vazduha katastrofalan, piše list „Čajna dejli".\nU čitavoj Kini broj deformisanih beba od 2001. godine, kad ih je bilo 104,9 na 10.000 novorođenčadi, porastao je u 2006. godini na 145,5 na 10.000 novorođenih beba. Od 20 miliona beba koje se u Kini godišnje rađaju, prema podacima državne Komisije, između 800.000 i 1,2 miliona rađa se deformisano.\n- Oko 300.000 ih ima vidljive deformacije - rekao je Fan. Između 30 i 40 odsto tako rođenih beba ne živi dugo. Tužna statistika kaže da samo 20 do 30 odsto te dece može da se podvrgne nekoj terapiji ili izleči. Oko 40 odsto ih doživotno pati od posledica urođenih mana.\nRe: 440 беба мутанта дневно\n« Odgovor #1 poslato: Februar 11, 2008, 10:32:58 »\nposledice ratowa uzimaju swoje... =/\n« Odgovor #2 poslato: Februar 11, 2008, 14:24:28 »\nКастрофа, сад ћу још морати да бринем и која ће будућност да задеси жуту расу.\n« Odgovor #3 poslato: Februar 12, 2008, 09:45:55 »\nE, ti si stwarno toliko zaslepljen tim twojim glupostima..znachi boli me sawrsheno uwo dal je rasa zuta, crwena ili whatewer...\ni bash mi otpada uwo i za Srbiju i za Nikolica i za sweeee...\nOcu normalno da zhiwim, i ne werujem da neko mozhe da bude toliko zaludjen nechime..\nUredu je to da neko woli swoju zemlju[ja ne kazhem da je mrzim], ali stwarno nemoj ici u krajnost wishe...\n« Odgovor #4 poslato: Februar 12, 2008, 14:56:26 »\nЧега год да сам се ухватио да се трудим и навијам да се то очува, то пропадне......\n« Odgovor #5 poslato: Februar 23, 2008, 13:57:33 »\nCitat: Knez Danilo II Februar 12, 2008, 14:56:26\nto znachi da ne trebash da navijash, volish i chuvash, jer tje se tako sve raspasti, otpasti i otitji u prazno!\n« Odgovor #6 poslato: Februar 23, 2008, 14:26:52 »\nПа кад год навијам да нас има све више на форуму, нема никога.


Početna tačka bi ovde mogli biti rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja kome su, srećom, bili podvrgnuti i jedan i drugi automobil, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Osim toga, dobro bi bilo pažljivo ispitati i ostale činjenice vezane za bezbednost. Oba vozila predstavljaju gradski automobil, što u principu znači ne tako dobru poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Povrh toga, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, francuski automobil nudi marginalnu razliku od 6% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, francuski automobil pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Opel pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Verujem da, kada se sve sabere i oduzme, imamo samo jednog pobednika, a to je Opel. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


2004 — Vikipedija, slobodna enciklopedija\n2004 na Vikimedijinoj ostavi.\n2004. je bila prestupna godina.\n1.12 Datum nepoznat\n4. februar — Dragan Maršićanin (funkcioner DSS), uz pomoć glasova socijalista, izabran za predsednika Skupštine Srbije i ujedno postao v. d. predsednika Srbije.\n4. februar — Četiri studenta Harvarda su osnovala društvenu mrežu Fejsbuk iz svoje sobe u studentskom domu.\n3. mart — Skupština Srbije izabrala novu Vladu Srbije na čelu sa Vojislavom Koštunicom, liderom DSS. U Vladi, pored ove stranke, su G17+ i koalicija SPO-NS. Vlada je izabrana uz podršku poslanika SPS-a, čiji predstavnici nisu ušli u Koštuničin kabinet.\n4. mart — U požaru je goreo manastir Hilandar.\n4. mart — Predrag Marković (G 17 +) izabran za predsednika srpskog parlamenta.\n11. mart — U terorističkim napadima na tri železničke stanice u Madridu 192 ljudi poginulo, a više od 1.400 povređeno.\n17. mart — Na Kosovu i Metohiji izbile demonstracije Albanaca koje su se pretvorile u pogrom nad Srbima. U tom pogromu, koji je trajao tri dana, poginulo više osoba a uništeno je na desetine crkava i manastira.\n26. mart — U Beogradu ubijen generalni sekretar Fudbalskog saveza Srbije i Crne Gore, Branko Bulatović.\n29. mart — Bugarska, Estonija, Letonija, Litvanija, Rumunija, Slovačka i Slovenija su postale punopravne članice NATO pakta.\n4. april — Raspisani predsednički izbori u Srbiji za 13. juni.\n15. april — Osnovan je Folklorni ansambl „Rožaje”.\n1. maj — Proširenje Evropske unije u članstvo primljeno 10 novih država: Estonija, Kipar, Letonija, Litvanija, Mađarska, Malta, Poljska, Slovenija, Slovačka i Češka.\n2. maj — Prvooptuženi za ubistvo premijera Zorana Đinđića, Milorad Ulemek Legija, predao se policiji u Beogradu.\n31. maj — Sletanjem na aerodrom Šarl de Gol u Parizu, supersonični avion „Konkord“ francuske kompanije Er Frans obavio je svoj poslednji let.\n27. jun — U drugom krugu izbora za predsednika Srbije, Boris Tadić (lider DS) pobedio Tomislava Nikolića (zamenik predsednika SRS) i izabran za trećeg predsednika Srbije.\n11. jul — Boris Tadić svečano stupio na dužnost predsednika Srbije.\n31. avgust — Počelo izvođenje svedoka odbrane na procesu u Hagu protiv bivšeg predsednika Srbije i SRJ, Slobodana Miloševića.\n1. septembar — Čečenski teroristi zauzeli su školu u ruskom gradu Beslanu sa više od hiljadu taoca.\n3. septembar — U akciji oslobađanja taoca u školi u ruskom gradu Beslanu 331 poginuli, videti Talačka kriza u Beslanu.\n19. septembar — U Srbiji održani izbori za lokalne samouprave, ali i izbori za predsednike opština i gradonačelnika.\n23. septembar — Više od 3.000 osoba je poginulo na Haitiju nakon što je uragan Žana izazvao velike poplave i bujice blata.\n3. oktobar — Nenad Bogdanović izabran za gradonačelnika Beograda.\n5. oktobar — U okviru kasarne Topčider, ispred podzemnog vojnog objekta Karaš pod nerazjašnjenim i kontroverznim okolnostima poginula su dvojica gardista Vojske Srbije i Crne Gore: Dragan Jakovljević i Dražen Milovanović, poznato pod imenom Slučaj Topčider. \n6. oktobar — Predsednik Jedinstvene Srbije, Dragan Marković Palma, izabran je za prvog gradonačelnika grada Jagodine. Politička partija Jedinstvena Srbija, je u Jagodini, pobedila na lokalnim izborima, Demokratsku stranku, koja je imala svog kandidata na lokalnim izborima.\n2. novembar — Džordž V. Buš pobedio na izborima za predsednika SAD protiv demokrate Džona Kerija.\n22. novembar — U Ukrajini su počele demonstracije protiv navodnog nameštanja na predsedničkim izborima između aktuelnog premijera Viktora Janukoviča i kandidata opozicije Viktora Juščenka.\n14. decembar — Pušten je u saobraćaj vijadukt Mijo, sa 343 m najviši most za vozila na svetu, koji premošćava reku Tarn kod mesta Mijo.\n19. decembar — Počela je da emituje program Televizija Srpske Pravoslavne Eparhije žičke “Logos“. Televizija Logos, je prva televizijska stanica Srpske pravoslavne crkve.\n26. decembar — Cunami u Indijskom okeanu 2004.\nVikipedija:Nepoznat datum — Tihvinska ikona Presvete Bogorodice je vraćena iz Čikaga u Tihvinski manastir Uspenja Presvete Bogorodice.\nGlavna kategorija: Rođeni 2004.\n22. januar — Marko Lazetić, srpski fudbaler\n19. februar — Mili Bobi Braun, britanska glumica\n3. oktobar — Noa Šnap, kanadsko-američki glumac\nGlavna kategorija: Umrli 2004.\n10. januar — Aleksandra Ripli, američka književnica\n13. januar — Keraca Visulčeva, makedonska slikarka. (*1913)\n23. januar — Helmut Njuton, nemački fotograf. (*1920)\n26. januar — Mihajlo Bata Paskaljević, pozorišni i TV glumac. (*1923)\n14. februar — Marko Pantani, italijanski biciklista. (*1970)\n26. februar — Boris Trajkovski, makedonski predsednik. (*1956)\n28. mart — Peter Ustinov, britanski glumac. (*1921)\n1. maj — Lojze Kovačič, slovenački pisac i pedagog. (*1928)\n29. maj — Ivica Šerfezi, hrvatski pevač. (*1935)\n2. jun — Nikolaj Đaurov, bugarski operski pevač. (*1929)\n5. jun — Ronald Regan, 40. predsednik SAD. (*1911)\n29. jun — Stipe Šuvar, hrvatski političar. (*1936)\n1. jul — Marlon Brando, američki glumac. (*1924)\n3. jul — Andrijan Nikolajev, sovjetski kosmonaut. (*1929)\n28. jul — Fransis Krik, engleski biolog. (*1916)\n29. avgust — Vladimir Velebit, hrvatski političar. (*1907)\n12. septembar — Mihailo Ćupović, srpski pesnik sa Zlatibora. (*1934)\n8. oktobar — Žak Derida, francuski filozof. (*1930)\n10. oktobar — Kristofer Riv, američki glumac. (*1952)\n2. novembar — Teo van Gog, holanđanski reditelj, ubijen. (*1957)\n11. novembar — Jaser Arafat, palestinski političar. (*1929)\n8. decembar — Dajmbeg Darel, američki gitarista, hevi metal grupe Pantera, ubijen.(*1966)\n19. decembar — Renata Tebaldi, italijanska operska pevačica. (*1922)\n23. decembar — Narasima Rao, indijski političar. (*1921)\n31. decembar — Žerar Debre, francusko-američki ekonomista, Nobelovac za ekonomiju 1983. (*1921)\nFizika — David Gros, David Policer i Frenk Vilček\nHemija — Eron Sičenover, Avram Herško i Ervin Ros\nMedicina — Pičard Aksel i Linda B. Buk\nKnjiževnost — Elfride Jelinek\nMir — Vangari Muta Mathaj\nEkonomija — Fin E. Kidlend i Edvard C. Preskot\nDanas: 9. maj 2022.\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=2004&oldid=24417716”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 6. mart 2022. u 22:30 č.


U laži su kratke noge - Ozonpress :: internet portal\nTag: finansiranje medija, Gvozden Nikolić, GZS\nVeć danima vlasnik čačanskog portala Glas zapadne Srbije, nezadovoljan što njegovi projekti nisu prošli na Javnom konkursu za subvencije programskih sadržaja u oblasti javnog informisanja, vodi besprizornu kampanju, kako protiv same institucije javnog konkursa i članova stručne Komisije koja je ocenjivala podnete projekte, tako i protiv medija koji su učestvovali na konkursu i čiji projekti su izabrani za subvencionisanje produkcionih troškova, a naročito protiv lokalnih medija u Čačku koji godinama unazad kvalitetom svojih projekata uspevaju da budu među onima koji dobijaju subvencije.\nBez imalo respekta prema onima koji su u medijskom poslu dokazali svoju stručnost, profesionalnost, znanje, kvalitet i visoki stepen odgovornosti u oblasti javnog informisanja kojim se bave, Gvozden Nikolić, vlasnik pomenutog portala, daje sebi za pravo da omalovažava rad drugih, da neosnovano optužuje i deli moralne pridike, da novinarska udruženja kvalifikuje kao kriminalna, a ljude koji njima rukovode etiketira kao muljatore koji novac iz državnog i lokalnih budžeta dele po sistemu „ja tebi, ti meni“.\nUzimajući u obzir da je univerzalno pravo svakoga da sve stavi pod sumnju, moglo bi se reći da to pravo pripada i rabu Božjem Gvozdenu Nikoliću.\nOptuživati i etiketirati druge, a pri tome ne štedeti ni članove njihovih porodica, nije ništa novo u Srbiji. Takva rabota obično prati isticanje sopstvenog poštenja i bezgrešnosti, uz totalno slepilo da sve ono što prišivate drugima ne vidite i prećutkujete na svom primeru.\nKako gospodin Nikolić stoji sa pojmovima istina i laž.\nUporno tvrdi da njegova firma, on i njegovi saradnici nikada nisu koristili novac iz budžetske kase namenjen projektnom finansiranju. Evo njegove izjave u listu Politika u tekstu „Dežurne oči zapadne Srbije“, koji je objavljen u februaru ove godine.\nTo kaže Gvozden Nikolić. Tvrdi da nikada nije dobijao novac iz budžetske kase, mada je pokušavao.\nŠta kažu zvanična dokumenta.\nAko nas oči i digitron ne varaju ukupno 930.190,00 samo od Grada Čačka, na ime državne pomoći inkasirao vlasnik GZS u 2015. godini, samo par meseci pre davanja izjave listu Politika.\nPridodala je neku siću od 300.000,00 dinara u 2015. godini i opština Nova Varoš, pa je sve skupa otišlo na preko 1,2 miliona. I tu nije kraj. Po našim saznanjima vlasnik GZS konkurisao je prošle godine u još nekim opštinama u zapadnoj Srbiji po osnovu konkursa za tzv. projektno finansiranje.\nI ove godine vlasnik GZS osipa paljbu na redakcije čiji projekti su podržani na konkursu Ministarstva. Onom konkursu na kome projekti njegove firme i firme njegovog sina nisu prošli, jer je Komisija, kako on tvrdi radila po sistemu „ja tebi, ti meni“.\nZa drugi medijski konkurs Ministarstva na kome projekat tate Gvozdena takođe nije prošao, ali projekat sina Dragana jeste, gle čuda tata nema primedbe na rad Komisije, ni sumnju da je bilo „ja tebi, ti meni“.\nA kako je ove godine porodična medijska manufaktura tate i sina Nikolića, prošla na lokalnom konkursu za projektno finansiranje javnog informisanja u Čačku.\nIzvod iz Rešenja Gradskog veća grada Čačka o raspodeli sredstava\nStručna komisija ocenila je projekat produkcije „4N studio“ kao inovativan i tematski značajan jer se bavi položajem i problemima određene kategorije invalidnih lica, uz ocenu da je traženi budžet neusaglašen i dodelila mu 400.000,00 dinara.\nProjekat tatinog PD GZS dobio je 120.000 više, ukupno 520.000,00 dinara, ali ne zbog boljeg kvaliteta ili značaja za javno informisanje u gradu Čačku. Stručna komisija nije prepoznala čak ni temu projekta koji je tata Nikolić podneo, ali je prepoznala nešto drugo. Prepoznala je UTICAJ koji GZS ima na formiranje javnog mnjenja u Čačku. Prepoznalo je to i Gradsko veće kada je prihvatilo predlog Komisije sa takvim obrazloženjem i odobrilo projekat, mada „uticaj na javno mnjenje“ ne postoji kao pojam za ocenu kvaliteta i opravdanosti finansiranja projekta u oblasti javnog informisanja, ni u konkursnoj dokumentaciji, ni u dokumentima medijske strategije koju je država Srbija usvojila, ni u obavezujućem aktu Ministarstva kulture i informisanja.\nNa drugoj strani kupovina i trgovina uticajem je, čak i u Srbiji, krivično delo. Može li se odluka Gradskog veća u Čačku, sa ovakvim obrazloženjem, shvatiti kao namera da se za pola miliona dinara, po sistemu „ja tebi (pare), ti meni (uticaj)“ kupi uticaj jednog javnog glasila na formiranje javnog mnjenja u gradu.\nIzvod iz obrazloženja Odluke o dodeli sredstava za javno informisanje u gradu Čačku\nKako god bilo, tata i sin, inkasiraće i ove godine skoro milionče iz budžeta grada, uprkos upinjanju tate da javnost ubedi da samo njihove firme pošteno zarađuju, a svi ostali mediji u Čačku muljaju na nekim nameštenim konkursima i žive na grbači građana.\nŠto bi narod rekao – u laži su kratke noge.\nMirko 03/08/2016 u 15:30 Odgovorite\nKakav diletant ovaj gvozden,ma bezi\nA gde je? 03/08/2016 u 16:04 Odgovorite\nLažoljubac 03/08/2016 u 17:13 Odgovorite\nUhvaćen u laži, ma šta kažete, zar Gvozdeni da laže, nije moguće, voi ste sve ovo izmislili, a i ova APR laže sa ovim rešenjima, i opštine lažu i ovo za konkurs u čačku uovoj godini je laž. Ne verujem ničemu što vidim svojim očima, verujem samo Gvozdenu šta on kaže. I Vučiću. A svi drugi lažu.\nTrnavac 03/08/2016 u 17:16 Odgovorite\nE što je namazan ovaj seljak iz Pranjana. Diže galamu na druge, a ovamo mažnjava lovu. Gde mu je sad urednica Čačanskog glasa da ga podrži. A koliko je para Čačanski glas dobio na lokalnom konkursu ove godine i zašto nije dobio, jel pitao neko Zorana Bojovića.\nMikan 03/08/2016 u 19:44 Odgovorite\nGonjo je krao kasete sa tv cacka da snima svadbe hvatali ga sto puta, pola televizije izneo. Čuvali ga Ilići nije se odvajo od njih.Od njih je živeo pa ih prodade čim je sns došo na vlast.Posle otišo na telemark pokro kasete prvi dan i dobio otkaz a pričo po gradu da je on otvorio telemark.\nVeljo ga vodio po americi da snima srbe,on prosio pare po srpskim kućama i pljuvo one što mu nisu dali.Kad mu trebaš onda si mu brat rodjeni,kumi moli smara dok mu nedaš šta hoće a posle te pljuje de god stigne i ne poznaje te.Najveći lošak u gradu i šire.\nNova Srbija 03/08/2016 u 19:53 Odgovorite\nKakav je to čovek najbolje mi znamo. Pomagali smo, dobijao novac nekad ajedini bez konkursa a prvom prilikom nam zabio nož u ledja i počeo da nas pljuje jer mu nismo dali novca koliko je očekivao on. Tako da svi ubuduće znaju sa kim imaju posla\nAleksandra 03/08/2016 u 22:28 Odgovorite\nSlazem se da je los i to kao blato. Ali sta je sa vama iz Nove Srbije? Kako da tumacimo tu recenicu da ste mu davali novac nekad i bez konkursa? Zasto ste mu davali? Zar to nije prekrsaj?\nSnimatelji 03/08/2016 u 19:54 Odgovorite\nKoliko puta nam je skinuo svadbe, i to vec ugovorene. Isao ubedjivao ljude da ce raditi jefinije, vadio se na decu. Jad i cemer\nSmehoteka 04/08/2016 u 07:33 Odgovorite\nGvozden je klasicna dnevna doza prosecnog pranjanca 😀 😉\nIvana 04/08/2016 u 11:23 Odgovorite\nStojane, zagrebite malo vise, ko zna sta cete jos „iskopati“ o ovom „medijskom magu“…\nNS KAO ISTORIJSKI KRIVAC 04/08/2016 u 12:08 Odgovorite\nVI IZ NOVE SRBIJE LEPO STE TO REKLI „DAVALI BEZ KONKURSA“. I ZATO NAM I JESTE TAKVO RASULO U INFORMATIVNOJ DELATNOSTI, AL DA JE SAMO TU.\nZATO KONAČNO ZAĆUTITE I NE IRITIRAJTE VIŠE OVAJ MUČENI NAROD.


VOGEL ČIZME VOGEL TACTICAL MEN a61601 | Sportizmo - Online prodavnica\nPočetna VOGEL ČIZME Vogel Tactical Men\nVogel Tactical Men\nOdaberite veličinu38 / 23.5 cm 39 / 24.5 cm 40 / 25.5 cm 41 / 26.5 cm 42 / 27 cm 43 / 27.5 cm 45 / 29 cm\nVogel Tactical su duboke taktičke čizme, izuzetnog kvaliteta, namenjene za korišćenje u ekstremnim pustinjskim i planinskim uslovima. Najviše ih koristi policija i vojska. Obezbeđuju odličnu pokretljivost i stabilnost, kao i zaštitu stopala u svim vremenskim uslovima.\n- materijal: prirodna prevrnuta koža, tekstil Cordura sa sistemom za vodonepropusnost\n- postava: prozračni tekstil\n- uložak: anatomski, antibakterijski\nVogel Tactical Men 11.900 RSD


Superbakterije pretnja po zdravlje ljudi širom sveta | Mondo Portal\n23.04.2019. | 10:05\nFoto: Guliver/Getty Images/solarseven\nSamo u Americi godišnje oko 23.000 ljudi umre od posledica infekcije otporne na antibiotike, a neki stručnjaci procenjuju da ih je možda i više.\nTakozvane superbakterije, odnosno bakterije koje su mutirale i razvile otpornost na antibiotike, brzo se šire i postaju velika pretnja zdravlju ljudi širom sveta. Stručnjaci već neko vreme upozoravaju da će takvih bakterija biti sve više zbog preteranog korišćenja antibiotika. Ono što takođe povećava broj superbakterija su i putovanja – jedan naučnik kaže da se, prema njegovom istraživanju, jedno od troje putnika vrati kući sa nekom od takvih bakterija. Čovek ne mora nužno da bude zaražen, već može da bude samo nosilac bakterije, a kada je jednom "donese kući", velike su šanse da će se proširiti.\nNaučnici smatraju da će do do 2050. godine superbakterije odnositi po 10 miliona života godišnje, što znači da će biti smrtonosnije nego kancer koji odnosi 8,2 miliona života godišnje.\nNaravno, stručnjaci te podatke ne iznose da bi nekoga zaplašili, već da bi podigli svest o opasnostima i pozvali na preduzimanje koraka koji će sprečiti da dotle dođe.\nBolnicama se širi superbakterija\nUzbuna: Prva bakterija otporna na SVE antibiotike\nAntibiotici uzrok novih, jačih infekcija\nPenicilin, prvi antibiotik koji je otkriven 1928. godine spasio je nebrojeno života od bakterijskih infekcija. Nekoliko decenija kasnije, čini se da postoji antibiotik za svaku bakterijsku infekciju, a neki od njih leče širi spektar bakterijskih infekcija.\nOno što stručnjaci uporno ističu je da antibiotici nemaju uticaja na viruse, ali je problem što su simptomi virusnih i bakterijskih infekcija često slični, pa se antibioticima "leče" i virusi.\nOno što niko nije očekivao je da bakterije mogu da postanu imune na antibiotike usled kontakta sa njima.\nŠta podstiče razvoj bakterija\nNaučnici ističu da mnogi farmeri životinjama daju antibiotike kako bi sprečili da se razbole. Rezultat? Prema istraživanju od prošle godine, u četvrtini uzoraka mesa u Americi pronađeni su tragovi bakterija otpornih na antibiotike.\nTakođe, jedan od problema je i to što se u nekim zemljama sveta antibiotici mogu kupiti bez recepta, pa ljudi nemaju nikakvu "barijeru" i mogu da ih uzimaju kad god hoće, a dr Džejson Njulend smatra da je to možda i najveći problem.\n"Ljudi moraju da shvate da antibiotici spasavaju živote i nećemo prestati da ih koristimo, ali osim ako ne prestanemo, i dalje će biti superbakterija... čak i ako ih koristimo 100 odsto pravilno", smatra dr Njulend.\nGovoreći o predviđanjima o 10 miliona smrti godišnje 2050. godine, dr Njuland ističe da je ta brojka moguća ako barem ne smanjimo korišćenje antibiotika, pa njihova upotreba i dalje ostane ovako visoka.\n29.04.2019. | 14:49 > 14:54 0 0\nSuper je brada, ali... (VIDEO)\n15.04.2019. | 12:29 video 22\nBradonje, ovo vam se neće dopasti....\n11.04.2019. | 11:50 4\nSkriveni simptomi autoimunih bolesti\n02.04.2019. | 13:03 2 0\nSimptomi autoimunih bolesti nisu uvek jasni i očigledni, a imunolog objašnjava kakvi to "skriveni" simptomi mogu da...\n01.04.2019. | 16:37 4 0\nZapaljenje u telu se povezuje sa različitim, ozbiljnim zdravstvenim stanjima, zbog čega je važno smanjiti to...\n26.03.2019. | 08:31 5\nAko nosite, ovo će vas zanimati!\n23.03.2019. | 11:32 photo 0\n21.03.2019. | 16:29 video 2 0\n21.03.2019. | 11:00 video 5 0


TRUBA KOJA JE SPASILA SRBIJU: Ovaj čovek je nadmudrio Turke u odsudnoj bici za slobodu Balkana! (FOTO) | Serbiantimes.info\nKada je srpska vojska očekivala da će biti pregažena otomanskim jurišom, oglasila se truba Ahmeda Ademovića i u potpunosti osujetila turski napad…\nGodine 1912. Srbija, Crna Gora, Bugarska i Grčka su udružile snage kako bi jednom za svagda proterali Osmansko carstvo sa Balkana. Topovi su zapucali i počeo je Prvi balkanski rat.\nJedna od najvažnijih bitaka rata vođena je u blizini Kumanova 23. i 24. oktobra. Srpska armija, iako brojnija od turske, bila je daleko slabije opremljena. Ipak, srpski komandanti verovali su da mogu u jednoj odlučujućoj bici da poraze Osmanlije i nateraju ih na povlačenje.\nKada su srpske snage počele da se okupljaju kod Kumanova, Turci su odlučili da izvedu iznenadni napad.\nBorba kod Kumanova je bila čeona, pošto su obe vojske jurnule jedna prema drugoj. Bitka je počela loše po srpsku vojsku, koju je zbog iznenadnog napada Turaka obuzela konfuzija.\nTada je neočekivani heroj preuzeo stvari u svoje ruke – taj čovek bio je trubač romskog porekla, Ahmed Ademović.\nOvaj domišljati muzičar uspeo je u odsudnom trenutku svojom trubom da izimitira zvuk otomanske trube koji poziva na povlačenje, iako je taj signal čuo samo jednom u životu.\nNjegova jedinica očekivala je jak frontalni napad turske vojske koja je planirala da pregazi glavnicu naše armije i tako je razdvoji na manje grupe. Kada su Turci krenuli u juriš, Ademović se probio iza neprijateljskih redova, potpuno nenaoružan bilo čim, osim svojom trubom.\nNjegov podvig je bio jedan od ključnih faktora za srpsku pobedu u ovoj bici, a izučavao se čak i na vojnim akademijama. Ahmed je zbog ovog junačkog čina odlikovan Karađorđevom zvezdom sa mačevima. Ademović nije skidaoo dlikovanje do kraja život, međutim starina nije imao sreće da do kraja svog života uživa u svojim zaslugama i časnom životu. Tokom Drugog svetskog rata Nemci su streljali dvojicu njegovih sinova – Redžu i Ramu.\nRelated Topics:Balkanski ratoviistorija srbijeAhmed Ademovićprvi balkanski rat\nPRAZNIK HRIŠĆANSKIH UČITELJA: Danas slavimo Tri jerarha, evo kakva su narodna verovanja!


Prema njegovim rečima kampanja Bez „E“ Mlekare Šabac promenila je standarde, jer je akcenat bio na informisanosti o proizvodima bez aditiva i konzervansa.\n1. Šta je ono što biste pohvalili u srpskoj mlečnoj industriji (neka konkretna kampanja, projekat, aktivnost proizvođača, kategorija proizvoda... sve dolazi u obzir)\nU protekloj godini su proizvodi sa povećanim sadržajem proteina doživeli veliku ekspanziju. I to je sigurno trend koji će se nastaviti. Kampanja Bez „E“ Mlekare Šabac promenila je standarde, jer smo u odnosu na klasične prodajne kampanje akcenat stavili na informisanost o proizvodima bez aditiva i konzervansa, baziranim na prirodnim sastojcima, što je apsolutni trend i kod nas i u svetu. Mlekara Šabac unapredila je i ambalažu namaza i smatram da je Sirko namaz sa najboljim izgledom na tržištu.\nVeoma segmentirano tržište, veliki broj proizvođača, neuređeno tržište van retaila (pijaca, mali proizvođači) – faktori su koji utiču da je borba za svakog potrošača svakodnevna. Pritisak na cene je vertikalan, od retailera do proizvođača mleka koji su poslednjih godinu dana u prilično teškom položaju, i sada se kao posledica toga suočavamo sa nestašicom mleka i skokom cena sirovina.\n3. Da li u sklopu praćenja konkurencije, kupujete i nešto od konkurentskih proizvoda? I ako je to u skladu sa kompanijskim pravilima, recite nam koje?\nSve ozbiljne kompanije konstantno prate šta radi konkurencija. Sve novo što se lansira na tržištu, iako nije direktan konkurent, se degustira i analizira. Često se dešava da iz neke niše nastane ozbiljna kategorija, tako da je nama svaki proizvod na radaru.\nNaravno, uporedni testovi direktne konkurencije su redovna procedura.\nNema posebnog artikla koji bih voleo da „iskopiramo“ ili uvezemo, jer mislim da već ima previše uvoznih artikala. Voleo bih da se domaći proizvođači okrenu proizvodnji tvrdih sireva, sa zaštićenim poreklom, jer trenutno imamo samo Pirotski kačkavalj u toj kategoriji. Na našim policama su i sirevi iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Francuske, naročito Nemačke, imate grčke tvrde sireve, italijanske, ali domaćih jako malo. Možda bi trend koji postoji u proizvodnji domaćeg vina trebalo da se prenese u kategoriju sireva – i kvalitet i uživanje.\nKada su proizvodi u pitanju predložio bih manje ekstenzija, a više pravih inovacija. Trebalo bi razvijati i plasirati proizvode za uživanje, a ne za preživljavanje. Takođe, neophodna je i veća povezanost sa proizvođačima mleka, u smislu grupisanja i podrške u očuvanju stočnog fonda.\nNaravno, ne smemo zaboraviti i na inovacije u pakovanju, odnosno ambalaži koja bi sve više trebalo da se usmeri na održivost, reciklažu, a u cilju smanjenja plastičnog otpada.\nDomeniko Bataljola, CEO, La Linea Verde: Našu misiju su prepoznali mnogi srpski trgovci, kao i potrošači