Mladen Ivanić: Nema ništa od promjene Izbornoga zakona, preuređenje BiH nemoguće bez rata - Čitaj.ba\nUtorak, 25 Travanj 2017 19:36\nMladen Ivanić: Nema ništa od promjene Izbornoga zakona, preuređenje BiH nemoguće bez rata\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Mladen Ivanić ocijenio je kako nema izgleda za prihvaćanje izmjena izbornog zakona kakve traži HDZ BiH jer za to nema ni političke volje ni saglasnosti bošnjačkih političkih partnera, a sumnju u postizanje dogovora o modelu temeljenom na etničkim kriterijima izrazio je i izvjestilac Evropskog parlamenta za BiH Cristian Dan Preda, prenijeli su u utorak mediji u BiH.\n“Dosta sam pesimističan, iako bih volio da se partneri dogovore”, kazao je Ivanić banjalučkim “Nezavisnim novinama” komentirajući najave iz HDZ BiH kako će do 1. maja ta stranka u parlamentarnu proceduru poslati prijedlog izmjena izbornog zakona s ciljem da se one usvoje i stupe na snagu prije izbora planiranih za oktobar 2018. godine.\nU HDZ-u BiH naznačili su kako će predložiti izmjene kojima bi se osiguralo da hrvatski član Predsjedništva BiH ubuduće bude biran temeljem rezultata glasanja u kantonima unutar Federacije BiH u kojima su Hrvati većina kao i da se iz tih kantona bira najveći broj hrvatskih izaslanika u Domu naroda Federacije BiH iz kojega se onda indirektno biraju i izaslasnici u Domu naroda državnog parlamenta.\nNa taj se način želi spriječiti da na izbor hrvatskih predstavnika u tijelima vlasti utječu glasovi bošnjačkih birača.\nČlan Predsjedništva BiH i lider SDA Bakir Izetbegović ranije je kazao kako je hrvatsko pitanje u izbornom zakonu moguće riješiti jedino kao dio šireg “paketa” kroz kojeg bi se provela i presuda Evropskog suda za ljudska prava u slučaju “Sejdić-Finci” a znači uklanjanje diskriminacije pripadnika manjinskih naroda iz izbornog procesa.\nIzvjestilac Europskog parlamenta za BiH Cristian Dan Preda u izjavi koju je u utorak prenio “Dnevni avaz” kazao je kako su i bez formalnog prijedloga vidljive podjele oko mogućih izmjena jer se one temelje na etničkim kriterijima. “To naravno postavlja pitanje mogućnosti postizanja konsenzusa o izbornim pitanjima u bliskoj budućnosti”, kazao je Preda, prenijela je Hina.\nIvanić drži pak kako u ovakvoj situaciji politički lideri bošnjačkog naroda moraju dati jasan odgovor na strah koji postoji kod Hrvata da će im neko drugi birati predstavnike.\n“Ne budu li Hrvati unutar Federacije zadovoljni, najveće posljedice će imati upravo FBiH u cjelini, a od toga niko nema koristi”, kazao je Ivanić. Ocijenio je kako u svakom slučaju Federacija BiH treba reorganizaciju ali je i tu sporna politička saglasnost.\n“Doista ne vidim smisao postojanja tolikog broja kantona. Mislim da je logičnije da se tu stvari pojednostave, ali ne vjerujem da će za to postojati politička saglasnost. Zapravo, mislim da u narednim mjesecima ulazimo u ozbiljnu političku krizu unutar FBiH”, upozorio je Ivanić.\nNjegova je procjena također kako velikih promjena u ustroju BiH ne može biti jer ni o tome nema političke saglasnosti no drži kako nije moguć ni njezin raspad jer bi to značilo rat.\n“Siguran sam u narednih dvadeset godina da to nije moguće bez rata, a nikome ne bih savjetovao da ide u tu vrstu sukoba”, zaključio je Ivanić, prenosi HMS.


Rodila vlastitog unuka, ispunila sinu najveću želju – SveVijesti.com |\nŽelja za potomstvom za neke parove je toliko jaka, ali nemoguća. Mnogima to ne polazi baš tako lako za rukom, a ovo porodica imala je nevjerovatno iskustvo.\nDvadesetdevetogodišnja Kajla Džons (Kayla Jones) iz Arkanzasa očajnički je željela dijete sa svojim suprugom Kodijem (Cody). Od 2012. godine kada su se vjenčali pokušavali su da prošire porodicu na sve načine, ali plač bebe nikako se nije čuo u njihovom domu.\nNaime, Kajla je imala tumor i morala je na djelimičnu histerektomiju kada je imala 17 godina. Ljekari su joj sačuvali djelimično jajnike, ali su uklonili matericu, pa je trudnoća bila neizvodiva.\nSuočena s činjenicom da neće moći prirodnim putem roditi dijete, ona i njen suprug odlučili su da nađu surogat majku koja bi rodila njihovo biološko dijete.\nPotraga za ženom koja bi iznijela trudnoću bila je bezuspješna, sve dok Kodijeva majka Peti Reseker nije odlučila da će svom sinu i snahi ispuniti želju. Iako je prošlo 20 godina, Peti je odlučila da se upusti u avanturu trudnoće u poznim godinama.\n– Već deset godina znam da mi je jedina šansa da imam dijete surogat majka. Drago mi je da je to neko kome mogu vjerovati – rekla je Kajla, prenosi B92.\nTrudnoća u slučaju Peti, koja je napunila 49 godina, bila je visokorizična, ali je prošla u najboljem redu. Krajem 2017. godine na svijet je došao maleni Kros Alen Džons (Carlos Alen Jones) koga je zapravo rodila njegova baka.\nKlizište u Kostajnici zatrpalo kuće – SveVijesti.com


Crtani filmovi na Carplay – Povoljne-navigacije\nCrtani filmovi na Carplay\nBez sumnje, CarPlay je sistem automobila koji se najčešće koristi u automobilu, i to sa dobrim razlogom. Tehnologija koju je razvio Apple nudi vozačima na desetine funkcija, odakle je i njen uspeh u svim krajevima sveta.\nZa porodice sa decom moguće je gledati crtane filmove na CarPlay-u kako bi mališani bili zauzeti. Ovo je karakteristika u kojoj će roditelji sigurno uživati.\nKAKO GLEDATI CRTANE FILMOVE NA CARPLAY-u?\nU vozilu sa omogućenom Apple CarPlay-om, YouTube se može prikazati na ekranu kontrolne table. Na ovaj način roditelji mogu u automobil puštati crtane filmove kako bi deca bila zauzeta, posebno kada ih čeka dugačak put.\nDa biste pokrenuli YouTube video zapise, na pametnom telefonu morate imati internet vezu. Ako to ne učinite, ne zaboravite da preuzmete omiljene crtane filmove svoje dece za puštanje kad se nađu u kolima.\nPodsećanja radi, Apple je uveo ograničenja za blokiranje određenih aplikacija tokom vožnje, poput YouTube-a. Da biste zaobišli ovo blokiranje, CarBridge je alat koji se najviše preporučuje. To je rešenje koje vam omogućava da pokrenete sve iPhone aplikacije direktno na centralnoj konzoli vozila. Imajte na umu da uređaj košta 4,99 USD. Štaviše, kompatibilan je sa uređajima koji pokreću iOS 10 do iOS 14.\nAko tražite besplatno rešenje, NGXPlay je za vas. To je podešavanje koje vam omogućava da imate YouTube na CarPlay-u. Na ovaj način vaša deca mogu gledati svoje crtane filmove na putu. Omogućava čak i pokretanje igara na ekranu osetljivom na dodir. Šta se više može tražiti?\nKada vozite sa decom u automobilu, neophodno je bezbedno voziti. Da biste izbegli potencijalne opasnosti, preporučljivo je pokrenuti crtane filmove pre pokretanja automobila, posebno ako ste sami sa svojim mališanima u automobilu.\nAli ako se vozite s drugom odraslom osobom s desne strane, pustite je da on ili ona rukuje pametnim telefonom i dodirnim ekranom i usredsredite se na put!


Head 3B HEAD TIP, lopta za tenis, crvena | Intersport\nHead je svetski prepoznat brand koji proizvodi visokokvalitetne sportske proizvode. Njegova istorija je počela u pedesetim godinama prošlog vijeka, kad je aeronautički inženjer Howard Head napravio prve aluminijumske skije. Brand Head je danas poznat najprije po skijama koje koriste mnogi vrhunski asovi, uključujući Lindsey Vonn i Aksela Lunda Svindala. Izrađuju i vrhunske teniske rekete, kojima između ostalih, igraju Novak Đoković i Andy Murray. Uz to se u njihovoj ponudi mogu naći i mnogi drugi proizvodi, uključujući odlične bicikle.\nCrvena / 578113\nHead ELITE 9R SUPERCOMBI, torba, plava\nHead Tip je odlična loptica za svu djecu i početnike koji već imaju neke osnove tenisa. 75% su sporije od svih uobičajenih teniskih loptica za bolje i zabavnije učenje tenisa.\n75% sporija od klasičnih teniskih loptica\nUčiniće učenje tenisa zabavnijim\nHead XTREMESOFT, grip za tenis, crna\nHead XTRA DAMP, vibrastop, crna\nPolar M460 HR, biciklistički brojač, crna\nNapišite o čemu razmišljate… Head 3B HEAD TIP, lopta za tenis, crvena


Nove dojave o bombama u više škola u Nišu - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nNa mejl adrese više niških škola jutros su stigle dojave o bombama, potvrđuju iz policijske uprave. Učenici i zaposleni su odmah evakuisani i u toku je kontradiverzioni pregled.\nU policijskoj upravi u Nišu navode da u ovom trenutku ne znaju tačan broj škola u kojima su stigle dojave o bombama.\nPrema pisanju građana na društvenim mrežama dojave o bombama jutros su stigle na adresu više škola: OŠ”Stefan Nemanja”, OŠ “Kole Rašić”, OŠ”Car Konstantin”, OŠ “Sreten Mladenović -Mika”, “OŠ “Dositej Obradović”, OŠ”Branko Radičević” u Garbovcu,”OŠ “Desanksa Makimović” i drugim.\nIz Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja saopštavaju da su dojave stigle na mejl adrese ukupno 134 osnovne i srednje škole u Srbiji. Dojave o bombama osim u Nišu poslate su i na adrese škola na teritoriji Pirota, Vlasotinca, Babušnice, Kuršumlije i Lebana.\nNastava će se do završetka kontradiverzionog pregleda odvijati onlajn, navode iz resornog ministartva, a učenici će se vratiti u školske klupe, nakon što se utvrdi da je sve bezbedno za povratak.\nPodsetimo, pre par dana je putem telefona stigla dojava da se u niškoj Gimnaziji “Bora Stanković” nalazi bomba, koja je kako se ispostavilo bila lažna. Policija je identifikovala četvoricu maloletnika odgovornih za lažnu dojavu.\nOznakebomba dojava Izdvajamo policija škole


Bin Laden se ''oglasio'' u Brčkom\nNaslov: Bin Laden se ''oglasio'' u Brčkom Čet 22 Jan 2009, 20:02\nBin Laden se "oglasio" u Brčkom\nInternet sajt koji uređuju članovi mudžahedinske zajednice iz Gornje Maoče kod Brčkog objavio je poruke vođe Al kaide Osame bin Ladena i njegovog zamenika Ajmana al Zavahirija u kojima muslimane pozivaju na napade na američke i izrealske ciljeve bilo gde u svetu.\n"Treba da pomognete vašu braću mudžahide da nastave džihad protiv neprijatelja u regionu, da nastave da ih iscrpljuju na ova dva fronta i na ostalim frontovima otvorenim protiv cionističko-krstaške koalicije i njihovih agenata u Palestini, Iraku, Avganistanu, Vazirstanu (pokrajina u Pakistanu), islamskom Magrebu i Somaliji.\nVama je obaveza (vadžib) da ih pomognete vašim imecima i životima", navodi se u pozivu vođe globalne terorističke mreže Bin Ladena koji je u celosti preneo portal ''Putvjernika.com''.\nAl Zavahiri je u obraćanju, koje prenose internet portali islamističkih radikalnih organizacija, uključujući i ''Put vernika'', rekao da protesti građana nisu dovoljna pomoć stanovnicima Palestine.\n"Protesti nisu dovoljni da bi se suočilo sa bombama. Neka naš gnev proizvede delotvornu akciju koja će poljuljati stubove krstaško-cionističkog saveza, uz Alahovu pomoć. Dakle, o muslimanima gde bili, robujte Alahu i odazovite se obavezi džihada", poziva Al Zavahiri.\nInternet portal ''Put vernika'' uređuje neformalna mudžahedinska zajednica iz Gornje Maoče kod Brčkog. Njen je vođa Nusret Imamović, koji je pre mesec dana u odgovorima na pitanje posetilaca rekao kako samoubilački bombaški napadi nisu zabranjeni, ali da ih treba koristiti samo u specifičnim situacijama.\nImamović je bezbednosnim agencijama u BiH poznat po nasilničkom ponašanju i po nezakonitom otvaranju verske škole, pišu "Nezavisne novine".\n''Tužilaštvo BiH prati i analizira sve radnje koje bi mogle imati elemente krivičnog dela. U skladu s tim odlučićemo o daljim merama'', rekao je portparol Tužilaštva BiH Boris Grubešić, odgovarajući na pitanje hoće li zabraniti ovu veb stranicu zbog otvorenog podsticanja na terorizam.\nDirektor Uprave policije MUP-a FBiH Zlatko Miletić ranije je izjavio da ima saznanja o postojanju određenih radikalnih grupa koje svoje ciljeve nameravaju da ostvare nasiljem.


ORTHOPEDICSALFA MEDIC ORTHOPEDICS\n“Ortopedija je grana medicine koja proučava, sprečava i leči bolesti, deformacije i povrede sistema za kretanje”.\nIako zavisimo od naših stopala ceo život, često ih zanemarujemo i nosimo neudobnu obuću, kao što su visoke štikle ili hodanje i stajanje na duži vremenski period.\nTokom proteklih godina, genetski određeni faktori (kao što su čukljevi valgus i ,,hammer” prsti) i povrede mogu dodatno doprineti problemu i eventualno zahtevaju medicinski tretman. Asortiman tretmana koje nudimo je izuzetan.\nMi vršimo i hirurške i konzervativne tretmane na osnovu medicinske indikacije i estetske potrebe.\nHirurski, konzervativni i estetski tretmani stopala\nOgraničeno kretanje zgloba palca\n,,Hammer” prsti i ,,claw” prsti\nValgus deformitet malih prstiju (“windswept toes”)\nČukalj (digitus quintus varus)\nBol u peti (,,mamuze”)\nUrasli nokti (unguis incarnatus)\nKosti stopala i članaka\nStalnim medicinskim razvojem, ortopedija se iz struke koju je obeležavala ozbiljna koštana hirurgija danas razvija u mini invazivnu i biološku hiruršku struku. Poštovanjem bioloških principa zdravlja i bolesti, u Alfa Medic opštoj bolnici, omogućen je brz oporavak i vraćanje svakodnevnim i sportskim aktivnostima povređenih ili bolesnih pacijenata, uz najviši funkcionalni status.\nU spektru operacija od artroskopskih, endoskopskih, zahvata artroplastike i rekonstruktivne hirurgije, pacijentima je omogućen visok stepen zdravlja sistema za kretanje.\nUz pomoć moderne opreme i velikog kliničkog iskustva, ortopedi i traumatolozi Alfa Medic ošte bolnice, mogu operativno da zbrinu većinu povreda kostiju, zglobova i mišića, leče hronične degenerativne i zapaljenske promene koštano – zglobnog sistema i obave sve vrste hirurških zahvata:operacija kuka, operacija kolena, operacija stopala.\nU Alfa Medic opštoj bolnici možete obaviti dijagnostičke preglede i snimanja rengentskim aparatom, kao i sve operativne zahvate.


Akustično krstarenje sa Šekijem / GKC\nMuzičko druženje pod nazivom ‘’Akustično krstarenje’’ sa užičkim muzičarom Draganom Ilićem – Šekijem biće održano u sredu 1. septembra u Gradskom kulturnom centru.\nNajbolju pop-rock muziku sa prostora bivše Jugoslavije, u periodu od ’70-ih godina prošlog veka pa do danas imaćete priliku da uživo slušate sa početkom od 20h, a za sve zainteresovane ulaz je slobodan.\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Akustično krstarenje sa Šekijem / GKC".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Akustično krstarenje sa Šekijem / GKC". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Album sa sličicama: 2011\nDvadesetprva sličica-"Limundo-preuzimanje predmeta"\nJoš malo pa će godinu dana kako sam otkrio Limundo-Internet buvljak. Nekada, davno, devedesetih godina bio sam kao sav pošten svet buvljakaš, razdrndanim autobusima prelazio razne međudržavne granice, u odlasku novac ("marke") krio u gaćama, u povratku švercovanu robu krio na najneverovatnijim mestima, jednom u trpezariji vagon restorana, drugi put u ličnom prtljagu vozača autobusa... Bio sam mlad, tek mi trideseta beše, preživelo se nekada a onda se sve polako ugasilo, ušao sam u redovne tokove novca. Kasnije, dobili smo računare, stigao je Internet, veza sa svetom postala je normalna stvar čak i u najzabačenijim selima naše zemlje. Pre par godina ono što se zove ekonomska kriza izbacilo me je iz redovnih tokova novca, tačnije, izbacila me je sasvim iz bilo kakvih tokova novca. Pokušao sam da radim kao agent za nekretnine, za šest meseci zaradio sam čak pola provizije od neke prodate šupe. Pre toga raznosio sam biciklom novine i časopise, posao plaćen taman toliko da pokrijem troškove doručka. Nisam nikako nalazio normalan izvor prihoda, moja finansijska konstrukcija je bila bezoblična gomila koja nikako nije dobijala željeni oblik. Dobro sam prešao četrdesetu, blizu pedesete, na birou za zapošljavanje stavljeno mi je na znanje da se ni mlađi ne mogu zaposliti u ovo vreme, a kamo li mi, starci... Pokrenuo sam čak posao prevoza kućnih ljubimaca, jedan od najboljih poslova koje sam ikada radio, ali od ljubavi se ne živi, za nekoliko meseci sam razdrndao svoj ionako star auto a nisam zaradio gotovo ništa. I onda... Otkrih Limundo-Internet buvljak, Setih se svojih buvljačkih dana i počeh da sakupljam stvari koje sam počeo prodavati. Sve je krenulo lepo, svojim tokom, manuh se svih drugih poslova i prepustih se čarima elektronskog buvljaka... Nije šverc kao nekada, sada se trguje polovnim stvarima ali se nekako živi!\nKako je na početku izgledala primopredaja izlicitiranih predmeta, dok sam još bio mlad i naivan Limundovac saznaćete u nastavku teksta.\nNekada sam primopredaju izlicitiranih predmeta vršio na Trgu Republike, kod transfuziološlog autobusa, da ljudi ne idu do Borče gde stanujem a i radim. Lepo zakažem jednom nedeljno, u 18 sati desetoro ljudi da dođe kod pomenutog autobusa. Šta se događalo iz nedelje u nedelju? Četvoro ljudi dođe tačno na veme i preuzme svoje stvari, dvoje zakasne pola sata a jedan stoji u zakazano vreme kolima sa uključena sva četiri migavca na taksii stanici udaljenoj 50 metara odatle i moli me da dođem, ne sme da izlazi iz auta, odneće ga pauk, a glupo mu je da plaća parking za to malo vremena (a meni to nije glupo, je l'?), dok troje ljudi niti dođu niti se jave da ne dolaze. Podelim to što imam, sačekam ove što kasne, a pada kiša, pada sneg, košava duva... Vratim kući predmete po koje nisu došli ljudi, potrošio sam 400 dinara za gorivo i 50 za parking.\nNajbolje je bilo kada sam jednog sumanutog čoveka kao i uvek čekao na Trgu, i on me je tada pozvao mobilnim telefonom, razgovor je tekao ovako:\n-Dobar dan, gde ste, ja stigao?\n-Evo me kod autobusa, kako smo se dogovorili!\n-Čoveče, ali ja Vas ne vidim!\n-Imam naočare, dugu kosu i crveni ranac i upravo telefoniram sa Vama!\n-Ali čoveče ja Vas i dalje ne vidim!\n-Stojim kod transfiziološkog autobusa, ispred desnog fara.\n-Ali ja sam ispred Pozorišta!\n-Dogovorili smo se ispred autobusa, pređite ulicu i polako dođite do crvenog autobusa parkiranog blizu sata, videćete me!\n-Evo idem, ali ne znam gde je taj autobus, čoveče, znate li Vi koliko ima ovde autobusa, dođite do pozorišta, evo čekam!\n-Ne mogu, oko mene je još ljudi i treba da im dam predmete, dođite ovde, čekam Vas!\n-Ali čoveče, ja Vas ne vidim!\n-Ne vidite me jer sam kod autobusa a ne kod Pozorišta. Hajde da skratimo, doći ću do Konja, samo pređite ulicu!\n-Može evo idem!\nPosle deset minuta ga zovem, i dalje nije kod Konja...\n-Evo me kod konja ali Vas ne vidim, pa dobro čoveče, gde ste?\n-Ispred Konja, tačno ispod njegove njuške, imam dugačku kosu, naočare i crveni ranac!\n-Čoveče, mislim, stvarno, pa Vi mene zarkavate, ja Vas ne vidim, čoveče pa gde ste vi?\n-Ali ja Vas ne vidim!\n-Da li ste Vi uopšte u Beogradu, na Trgu Republike?\n-Čoveče ja vas ne vidim!\n-Halo, čujemo li se?\n-Ja Vas ne vidim, čoveče, stvarno, pa gde ste Vi to?\n-Treba li da zajašem konja pa da me vidite, ne znam kakav problem imate?\nTelefoniram i kružim oko spomenika i ugledam sumanuto lice čoveka koji stoji na ulazi u Narodni muzej, onaj sporedni, što gleda u kojnsku stražnjicu, oči iskolačio i na zna šta ga je snašlo. Priđem mu i oslovim ga po imenu.\n-Pa dobro čoveče, na šta ovo liči, kazali smo kod Pozorišta a vidi gde ste Vi, čoveče!\n-Kazali smo kod transfuziološkog autobusa i niko nije spominjao Pozorište!\n-Ali, čoveče, otkud znam na kojoj stanici, ovde ima koliko hoćeš autobusa!\n-Da ali je samo jedan transfuziološki i eno ga tamo, veliki, crveni, na njemu piše "Zavod za transfuziju krvi"\n-Ma ne znam ja te autobuse, ima ih mnogo ovde, a i parking nisam platio, čoveče, odneće me pauk!\n-Da ste došli tamo gde treba sve bismo završili još pre dvadeset minuta.\n-Ćoveče, pa Vi ste trebali biti malo precizniji, kažete kod Pozorišta na stanici da je preuzimanje predmeta a stanete tamo negde ne može čovek da Vas nađe!\nPosle ovoga mogao sam samo da ovog simpatičnog gospodina udaram izlicitiranim predmetom u glavu dok ne prestane da priča i dok se ne smirim...\nJednom sam poslao ćerku da ide na primopredaju predmeta, a bila vejavica, sneg i vetar sve zajedno. Svo došli, osim jednog, koji se zaglavio na Brankovom mostu, zastoj, gužva, i zove svakih pet minuta i moli da ga dete sačeka. Zvao je jedno desetak puta, na svakih dvadesetak metara koje je prešao, i došao sa jednim satom zakašnjenja. Nije njegova krivica, jeste bio zastoj ali je ćerka posle toga bila nedelju dana bolesna, stopala su joj ozebla i dobila gomila nekih infekcija koje je posle lečila.\nNaravoučenije: Od tada preuzimanje je na kućnoj adresu i nigde više!\nShurdaa u magacinu\nОбјавио Zovem se Momir у 22:18 0 коментара\nDvadeseta sličica: Izbrisan!\nBlog mi je klinički mrtav, od avgusta nisam ništa dodao, a ni oduzeo. Kažu da je najgora kletva "Da Bog da živeo u uzbudljiva vremena", a meni se u poslednje vreme čini da živim vrtoglavom brzinom a tako bih voleo malo mira, prirode i proleća... Da ipak malo vratim živosti celoj stvari napisao sam današnji doživljaj, jedan od mnogih u nizu.\nEh, da... Želim svima srećan Dan Republike!\nKakav radostan dan! Danas, na Dan Republike, Srbija ima jednog nezaposlenog manje, i to mene! Trebao sam se javiti na Zavod 11. novembra ali sam propustio rok, te sam tek danas otišao. Ljubazna službenica obavestila me je da više nisam na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, izbrisan sam, nema me, ne postojim. Unezveren, zabezeknut, uplašen, van sebe, usplahiren otišao sam kod mog referenta da molim za oproštaj, da klečim na kukuruzu u znak pokajanja, ali vrata od njene kancelarije su zaključana. Tražim moju dobru Vericu po zgradi i saznajem da mi ona više nije referent, sada je za moj slučaj nadležna druga gospođa, koju brzo nalazim. Molim je da mi oprosti, posipam se pepelom, krajnje sam samokritičan ali ne vredi. Imam zabranu pojavljivanja u Službi narednih šest meseci, a dotle, gubim sve beneficije koje sam do sada imao. Tužan, izlazim iz ove zgrade, i razmišljam o divne dve godine koje sam proveo na Evidenciji, o tome kako sam se svaka tri meseca javljao i ćaskao sa mojom Vericom, koje više nema u obliku u kojem je poznajem.\nRazmišljam o tome koliko mi je život bio lakši dok je moje ime bilo u spisku Službe... Mogao sam hrabro ljudima gledati u oči i biti NEZAPOSLEN!. Jeste da za dve godine nisam dobio niti jednu ponudu za posao, da nisam niti jednom kupio markicu za prevoz po povlašćenoj ceni, nisam koristio brojne beneficije koje ovaj status donosi (pokušaću da se setim koje su to beneficije, oprostićete mi što se sada, ovako uzbuđen zbog ove promene u mom životu, ne mogu setiti ni jedne) i sve u svemu, bio sam NEKO.\nNeko je lekar, neko čistač, neko vodi knjige, neko je prodavac, neko kopa ulice, neko je nezaposlen, a šta sam sada ja??? Niko i ništa!\nIpak, danas je Dan Republike, ipak, srećan sam zbog jedne stvari: Srbija grabi ka prosperitetu, danas ima jednog nezaposlenog manje nego juče!\nDrugarice i drugovi, živeli!\nОбјавио Zovem se Momir у 20:43 0 коментара\nVeć dva meseca ne vozim pet taksi. I dalje se družim sa raznim ljubimcima, napuštenim i ostalim, ali posao koji sam poslednjih godinu dana radio kao dopunski postao mi je osnovni. Više se zaradi, ali se ne može porediti sa druženjem sa krznašima, volim njihove poglede pune poverenja ili, pak, uplašene a opet tako lepih pogleda. Jedan pas, Nena, koga sam zimus vodio nekoliko meseci kod veterinara na terapiju, proletos je uginula. Bleki, koga je udario kombi pa je ostao sa ukrućenom nogom, uspavan je. Mnogi drugi psi, poput pekinezera Žu Žu su našli svoju sreću u drugim domovima i drago mi je što sam imao bar malo udela u svemu tome.\nKada sam bio mlađi, bavio sam se švercom, tamo, početkom devedesetih godina. Odem u prvu stranu zemlju, kupim nešto i prodam ovde na pijaci. Nikakva mudrolija, ovde nije bilo ničega, sve što se donese može da se proda i da se zaadi za život. Video sam u jednom trenutku da igračke postižu najbolju cenu te odem do Segedina, na pijacu i na veliko (za celih 300 maraka) donesem igračke, rešen da dobro zaradim. Tako je i bilo, poređao sam svoj espap po tezgi, samo nisam razmišljao o jednoj stvari: kako da odbijem decu kojoj su moje igračke skupe? Sećam se klnica od 6-7 godina koji je sa svojoj bakom šetao između tezgi na Buvljaku, na Novom beogradu, i kome su samo nos i dva oka virili preko tezge. Pitao je za nekoliko igračaka koliko koštaju, baka je za svaku odgovarala da je skupo. Ne mogu da zaboravim izraz tuge u njegovim očima, spustio sam cenu toliko da je bila prihvatljiva za baku, ja naravno nisam ništa zaradio. Rasprodao sam tu robu pošto-poto i okrenuo se švercovanju nekakvih stvari koje se poklanjaju za slave, koje su tih godina ušle u modu, i za svadbe. Hoćete da se takmičite ko će bolji poklon da donese-izvolite, na pravom ste mestu, kod mene ćete platiti skupo, masno ću da zaradim, a ako pitate da li može jeftinije, ne može. Posebno sam voleo da takve kupce, koji dođu posle dva-tri sata opet na tezgu da kupe tu stvar koju su jutros videli i izvade novac da plate koliko sam tražio, obavestim da je cena sada veća. Zašto? Pa, poskupelo!\nKakve ovo veze sada ima sa pet taksijem? Veza je ta da se osećam, kada vozim životinje o kojima brinu zaštitari, kao da prodajem igračke deci. Ne mogu da vozim besplatno, a opet, i ja imam decu koja jedu, školuju se, pa opet jedu... I sve to košta! I kako sada ja tu da pomirim te dve stvari? Sva sreća, ovaj drugi posao, plivanje u sivoj reci sive ekonomije mi za sada dosta dobro ide.\nI tako... Mnogo radim, pomalo i zaradim. Nemam vremena za vožnju biciklom ali zato mnogo razmišljam, rešio sam da neka razmišljanja stavim i ovde, da ih podelim sa vama, bez obzira što nisu u direktnoj vezi sa mojom omiljenom zabavom!\nEurokrem ima svoje crno i svoje belo. Još od detinjstva maštao sam da jedem samo belo, crno mi je nekako manje ukusno. Kao pasionirani jedač ovog proizvoda, svako jedenje njega pružalo mi je neprestanu igru i nadmetanje između belog i crnog. Jedna kašika belog, dve crnog, da bih natempirao da belo ostane na kraju.\nPre nekog vremena pojavio se samo crni Eurokrem... Stojim ispred police sa ovim proizvodom, i ne verujem šta vidim. Čašica sa crnim, čašica sa crno-belim, a čašice sa belim-nema! Ne postoji. Pored mene stoji još nekoliko vernih jedača eurokrema, pepoznajemo se na ulici, pozdravljamo se ispred rafa sa ovim slatkišem, koji je uvek isti, od koga uvek znamo šta da očekujemo. Volimo njegov ukus, koji dobro ide uz neku dobru knjigu, uz Politikin zabavnik, uz dobar film ili makar uz dobru američku komičnu seriju. Verovatno isti užitak osećaju fudbalski navijači koji piju pivo i broje golove i od dva velika uživanja prave jedno ogromno. Nisam nikad, a nisu ni moji poznanici ispred rafa sa eurokremom, bio neki navijač, tačnije nisam uopšte navijač, ali bilo bi zanimljivo da jesam: Odemo moji eurokremski poznanici i ja na utakmicu, ližemo kašičice, urlamo navijajući za naš tim, a kada padne pobednički gol, mažemo se eurokremom... Ovo bi bilo malo gejevski, mada, generalno, nas koji nismo navijači smatraju u normalnom svetu pomalo gejevima, tako bismo samo upotpunili sliku.\nDa se vratim na trenutak ispred rafa, svi se pitamo da li postoji samo beli eurokrem, koja je to dijabola izmislila samo crni kada se zna da poštovaoci vole više belo nego crno, trebalo je napraviti i to, a ne ovo tamno i neukusno đubre!\nPosle ove epizode nastavio sam sa konzumiranjem crno-belog sa prezirom preskačući crni dok me jednog dana nije sunce ogrejalo u mom lokalnom Maxiju: Pored crno-belog stajao je BELI Eurokrem!\nNaravno, tu su već bili svi eurokremaši, ispred svih kasa se formirao podugačak red, ispunjenje sna je bilo na pomolu. Došavši kući‚ pustio sam moj omiljeni film, isključio svetlo, otvorio plastičnu čašicu i počeo da orgijam sa belim blagom. Prvi zalogaj me je pogodio do vrha peta, drugi me je podigao na nebo, treći me je spustio a kod četvrtog već nešto nije bilo u redu. I dalje sam kašikao ovo blago, i dalje je to bila euforija, dosanjani san, ali je nešto nedostajalo...\nPri dnu čašice, pred kraj filma, postalo mi je jasno: Nedostaje mi crno od Eurokrema! Crno postoji da bi istaklo lepotu i nežnost belog, predstavlja pobedu belog nad crnim, dobrog nad zlim, Jin i Jang, belo bez crnog je jednostavno-ništa! Nema onog finog uzbuđenja kada posle dva zalogaja crnog dolazi jedno ukusno, nežno belo, kada posle ushićenja belim jedem crno e da bih se uželeo belog. Kod jednobojnog, sve postaje dosadno, nema uzbuđenja, one fine igre i predigre, nadmudrivanja između belog i crnog... Sve je jednolično, nema ničega da istakne lepotu belog i gorkast ukus crnog.\nJednostavno, Eurokrem mora biti takav kakav je-crno-beo!\nОбјавио Zovem se Momir у 20:30 1 коментара\nDvadesetprva sličica-"Limundo-preuzimanje predmeta...


Štedljivo niskoemisiono staklo | Aluminijumska i PVC stolarija - SUNCE Marinkovic Kragujevac\nNiskoemisiono CLIMA GUARD SOLAR staklo ili staklo za 4 godišnja doba kako ga u SUNCU zovemo osigurava visoko propuštanje svetlosti (66%), izuzetnu toplotnu izolaciju (Ug=0.8 W/m2K kod trostrukog stakla), dakle štedi energiju i vaš novac.\nKako bismo to i pokazali izmerili smo temperaturu kod našeg pokaznog rashladnog uređaja. Na slici ispod možete videti temperaturu površine trostrukog niskoemisionog Clima Guard solar stakla koja iznosi 22,2 stepena.\nZatim smo izmerili temperaturu na površini običnog duplog stakla (njegova Ug vrednost je 2,6W/m2K ), i očitali sa merača 18,3 stepena što predstavlja razliku od gotovo 4 stepena celzijusa. To znači da je sa niskoemisionim trostrukim staklom potrebno manje energije utrošiti za grejanje, odnosno da se ostvaruju značajne uštede novca u odnosu na upotrebu običnog termo stakla.\nKoliko uštede iznose govori primer iz prezentacije docenta dr Maje Todorović sa beogradskog Mašinskog fakulteta. U pitanju je primer za grejanje jedne višespratne stambene zgrade površine 6510 m2, izgrađene tokom 80-ih prošlog veka u Beogradu, sa prosečno izolovanim spoljnim zidovima i krovom. Merenja su izvršena na tri različita prozora sa različitim koeficijentima toplotne provodljivosti:\nPotrošnja toplote za grejanje na godišnjem nivou po kvadratu stana za prostorije sa gore navedenim stanovima su:\nI na drugom primeru vidimo da je pored profila jedan od najvažnijih elemenata energetski efikasnog prozora je izbor odgovarajućeg stakla. ClimaGuard® Solar je staklo sa transparentnim i izrazito tankim filmom na površini. Zahvaljujući njemu, osigurava se visoko propuštanje svetlosti (66%), odlična toplotna izolaciju i zaštitu od sunčeve energije u toku leta. Nizak prenos toplote prouzkokuje nisku temperaturu unutar stakla, što naročito osigurava veću udobnost u prostoriji u toku leta. U narednom tekstu objavićemo merenje sa oglednog grejnog uređaja koji simulira letnje temperature.


Mladi Aleksa iz Kikinde najbolji matematičar na svetu - Portal Pasaž\nMladi Aleksa iz Kikinde najbolji matematičar na svetu\nPosted: 24. avgusta 2015. u 17:48 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nINDA – Na 56. Međunarodnoj olimpijadi iz matematike, održanoj na Tajlandu, Kikinđanin Aleksa Konstantinov osvojio je zlatnu medalju.\nU najjačoj međunarodnoj konkurenciji, Kikinđanin Aleksa Konstantinov, učenik Matematičke gimnazije u Beogradu, bio je i najuspešniji. A put do zlatne medalje na Matematičkoj olimpijadi Aleksa je zapravo započeo u kikindskoj Osnovnoj škola „Sveti Sava“, kada ga je matematika očarala.\n„Nama matematika nije obaveza, već ljubav i strast, najlepša zanimacija. Treba stvarno spoznati lepotu matematike kao prelepe nauke. Na taj način, nama pripreme za takmičenja ne padaju teško, mi to radimo svakodnevno.“\n„Samo sam čekao da budu povučene granice za zlatnu medalju, ali kada je rezultat bio i zvanično saopšten bio sam presrećan. Mislim da je to veliki uspeh za mene“, emotivno nam utiske iz Tajlanda prepričava najbolji matematičar-srednjoškolac na svetu.\nMožda je zlatna medalja siguran znak da će Aleksa, baš kako je i poželeo, svoje školovanje nastaviti u Bostonu, na Univerziteti IMT. Pričao je o tome sa svojom profesoricom Sonjom Čukić koja ga je bodrila da zlatna medalja olakšava upis. Verovala je u Aleksu, a Aleksa je to dokazao na najlepši mogući način.


Srbija /Gotove za 15 sati: Štampane umjesto zidanih kuća na 155 km od Sarajeva / Radio Sarajevo\n15. 10. 2020. u 22:31:00 B92\nŠtampanje kuća od betona postaje stvarnost u istočnoj Evropi. Nikola Rakić rođen u Švicarskoj svoje stečeno znanje na Fakultetu organizacionih nauka u Srbiji primijenio je na najbolji mogući način i to u Čačku, kreirajući mašinu koja može štampati betonske objekte za stanovanje na tri sprata za nevjerovatnih 15 sati, piše Rina, a prenosi B92.\n"Trenutno radimo na razvoju i unaprijeđenju najveće CNC mašine na Balkanu, koja će funkcionisati na princima 3D štampača. Gabariti ove mašine su enormni, visine deset metara kao i širine takođe 10 metara i ne postoji ograničenje u dužini. Mašina nam omogućuje da sama može da odštampa objekat od betona po zadatom nacrtu i posebnoj recepturi poznate kompanije 'Lafarge Holcim' firme koja će ispunjavati sve ISO standarde u pogledu kvaliteta smjese od koje se gradi", rekao je Nikola Rakić, jedan od idejnih tvoraca prve mašine ovakvog tipa na Balkanu, za Rinu, prenosi B92.\nSam objekat se lije na licu mjesta, postavljanjem 3D štampača, lako se transpotuje, a montaža, za koju su neophodna 2-4 radnika, traje oko tri sata.\nPrve pilot kuće u Srbije bit će izgrađene početkom trećeg kvartala 2021. godine u Čačku, srbijanskom gradu udaljenom 155 kilometara od Sarajeva.\n"Imamo podršku grada Čačka sa kojim smo potpisali ugovoru u septembru mjesecu ove godine za izgradnju prvih stambenih objekata veličine oko 50 kvadratnih metara za socijalno najugroženije građane. Cijena izgradnje ovakvih tipova kuća koštat će 195 eura po kvadratu", dodaje Rakić.\nTagovi: Srbija Čačak 3D štampanje\nKod mladih / Objavljeno upozorenje: Pušenje e-cigareta znatno povećava rizik od COVID-a\nFrancuska / Zar je potrebno više: Kuća na točkovima koja nudi sve na 3,3 metra dužine


децембар 2016. – Савез слепих Србије\nSaopštenje Svetskog saveza slepih povodom Dana brajice, 4. januara 2017. godine\nZnačaj opismenjavanja na brajici\nToronto, Kanada: Četvrtog januara obeležavamo Svetski dan brajice i ogroman uticaj koji je izum Luja Braja imao na živote slepih širom sveta. Brajica je uvek bila i uvek će biti više nego samo sredstvo za slepe pojedince koji ga koriste. Brajica predstavlja kompetenciju, samostalnost i jednakost.\nBrajica nije neki kod koji treba dešifrovati, nego je ona način čitanja i pisanja koji je po vrednosti jednak običnom pismu kojim se služe videći. Način na koji slepi i slabovidi razvijaju umeće pismenosti se možda razlikuje, ali je cilj isti: korišćenje čitanja, pisanja i drugih oblika pismenosti za prikupljanje i razumevanje neophodnih informacija i dostavljanje tih informacija.\nMnogo se toga promenilo otkad je izmišljena brajica, od pre skoro 200 godina, i u tehnologiji, i u obrazovnoj praksi. U današnje vreme, mnogi učenici i studenti imaju pristup raznim vrstama uređaja kao što su obnovljivi brajični redovi i/ili brajične beležnice (vrsta kompjutera namenjena korisnicima brajice). Brajične knjige koje se danas koriste često štampaju veoma brzi brajični emboseri (štampači) koji koriste softvere za prevođenje, koji prevode štampanu reč u brajične karaktere. Međutim, fundamentalni značaj brajice ostaje nepromenjen i ona ostaje značajna kao što je i bila.\nUnutar zajednice slepih postoji opravdana zabrinutost da je manje podrške za učenje i korišćenje brajice, kao i ulaganje u nju, naročito kod edukatora i vlada, usled verovanju da tehnologije kao što su elektronske knjige, zvučne knjige i čitači ekrana mogu da zamene brajicu. Ovaj problem je briga celog sveta, i razvijenih i zemalja u razvoju, „Drugi formati kao što su zvučne knjige, koje su, uopšte gledano, jeftinije nego brajica, ne mogu da zamene brajicu i unapređenja kao što su noviji i dostupniji obnovljivi brajični redovi podržaće pismenost na brajici u budućnosti,“ rekao je Kevin Keri, novi predsednik Svetskog saveta za brajicu.\nMada su prednosti tehnologije dobrodošle, preporučujemo da se ta tehnologija koristi za veće korišćenje brajice, a ne za njenu zamenu. Dokazima je potvrđeno naše verovanje da oni koji imaju mogućnost da potpuno ovladaju veštinama brajice stiču bolju pismenost bolje obrazovanje i bolje rezultate na poslu nego oni čije se učenje u prvom redu odvija uz pomoć govorne tehnologije.\nPismenost – sposobnost čitanja i pisanja – od životne je važnosti za uspešno obrazovanje, karijeru i kvalitet života u današnjem svetu. Bilo da ste zabavljeni kakvom dobrom knjigom, ili da želite zabeležiti broj telefona, sastaviti spisak stvari koje treba da kupite, ili napisati izveštaj na računaru, biti pismen znači efektivno participirati kod kuće i u društvu.\nSvetski savez slepih preporučuje da sva slepa i teško slabovida deca dobiju mogućnost da uče i postanu vični veštinama čitanja i pisanja brajice i da im instrukcije daju oni koji su veoma obučeni i kvalifikovani da daju nastavu iz brajice.\nTakođe, preporučujemo da slepi i slabovidi imaju pristup što većem broju knjiga i publikacija na brajici koje su sada aktuelne. Ova preporuka može se postići delom i uz pomoć vlada koje će ratifikovati Sporazum iz Marakeša, koji omogućava izuzimanje od autorskih prava u cilju stvaranja više dostupnih knjiga i drugih radova koji podležu autorskim pravima i protoku takvog materijala i preko nacionalnih granica.\nObjavljeno 29 decembra, 2016 29 decembra, 2016 Autor administratorKategorije SaopštenjaOstavite komentar na Saopštenje Svetskog saveza slepih povodom Dana brajice, 4. januara 2017. godine\nAdaptiran studio za snimanje udžbenika i audio-knjiga u okviru Biblioteke Saveza slepih Srbije\nMinistar pravde Nela Kuburović i ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin 28. decembra 2016. godine svečano su otvorili adaptirani studio za snimanje udžbenika za učenike i studente i novih audio-knjiga u okviru Biblioteke Saveza slepih Srbije „Dr Milan Budimir“ u Jevrejskoj ulici u Beogradu.\nSavez slepih Srbije je na Konkursu Ministarstva pravde za dodelu sredstava prikupljenih po osnovu odlaganja krivičnog gonjenja (oportunitet) dobilo nešto više od 1,6 miliona dinara za adaptaciju studija.\nKuburović je tom prilikom rekla da je Konkurs bio raspisan početkom 2016. godine i da je ukupan iznos koji se dodeljivao bio veći od 350 miliona dinara.\nOna je napomenula da je najviše sredstava bilo izdvojeno za zdravstvene i prosvetne ustanove, a potom i za socijalne ustanove, gde je bilo 26 njih.\n„Nadamo se da će svi imati prilike da ponovo konkurišu na Konkursu koje će Ministarstvo pravde objaviti početkom naredne godine, budući da su i tokom 2016. godine prikupljena velika sredstva po osnovu oportuniteta“, naglasila je Kuburović.\nMinistar Vulin se zahvalio Ministarstvu pravde, jer je za potrebe socijalne zaštite izdvojeno 80 miliona dinara.\n„To je ogroman novac i mi se radujemo što ćemo i u budućnosti moći da sarađujemo sa Ministarstvom pravde, kako bi ljudi kojima je pomoć najpotrebnija mogli da računaju na nju“, istakao je Vulin. Tehničko opremanje adaptiranog studija finansijski jepodržalo Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nPredsednik Saveza slepih Srbije Milan Stošić rekao je da je uz pomoć dva ministarstva obezbeđena najsavremenija tehnika i oprema za snimanje udžbenika i knjiga, što je veoma značajno za slepe, kojima je znanje najveća kompenzacija za nedostatak vida.\nBiblioteka Saveza slepih Srbije „Dr Milan Budimir“ počela je sa radom 1971. godine, kao baštinik prethodnih institucija koje su se bavile poslom štampanja knjiga na Brajevom pismu i snimanjem audio-knjiga, a danas funkcioniše u sklopu Saveza slepih Srbije.\nObjavljeno 29 decembra, 2016 29 decembra, 2016 Autor administratorKategorije Biblioteka-vestiOstavite komentar na Adaptiran studio za snimanje udžbenika i audio-knjiga u okviru Biblioteke Saveza slepih Srbije\nDonacija Ambasade Kanade Biblioteci „Dr Milan Budimir“\nPredstavnice Ambasade Kanade, Ameli Blouin i Mirjana Ivković Maksimović, uručile su 6. decembra u prostorijama Biblioteke Saveza „Dr Milan Budimir“ donaciju u vidu opreme i knjiga. Ovom prilikom se javno zahvaljujemo Ambasadi Kanade na društvenoj odgovornosti.\nObjavljeno 12 decembra, 2016 12 decembra, 2016 Autor administratorKategorije UncategorizedOstavite komentar na Donacija Ambasade Kanade Biblioteci „Dr Milan Budimir“\nSaopštenje Svetskog saveza slepih povodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom – 3. decembra\nSvetski savez slepih\nBorba protiv niske stope zaposlenosti slepih i slabovidih\n– saopštenje za štampu povodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom, 3. decembra –\nToronto, Kanada: 3. decembar je dan kada ceo svet slavi osobe sa invaliditetom i njihovu punu i ravnopravnu uključenost u društvo. Tema Ujedinjenih nacija za ovu godinu je „Postizanje 17 ciljeva za budućnost koju želimo,“ a što se odnosi na ciljeve održivog razvoja. Ove ciljeve je usvojila Generalna skupština UN u septembru 2015. godine, a imaju nekoliko eksplicitnih referenci na osobe sa invaliditetom. U ciljevima održivog razvoja, ove reference obezbeđuju da će osobe sa invaliditetom biti uključene u glavne međunarodne razvojne tokove koji će trajati do 2030. Ovi ciljevi se bave čitavim nizom tema kao što su zdravlje, obrazovanje, mir i odnosi među polovima. Cilj br. 8 je: „Promovisanje podržanog, inkluzivnog i održivog ekonomskog rasta, punog i produktivnog zapošljavanja i pristojnih uslova rada za sve“. Ovaj cilj je i jedan od glavnih prioriteta za Svetski savez slepih.\nUprkos napretku u obrazovanju, rehabilitaciji, tehnologiji i društvenim stavovima, slepe i slabovide osobe su još uvek uglavnom nezaposlene u svim delovima sveta. U razvijenim zemljama, stopa zapošljavanja slepih je samo oko 25 posto, a u zemljama u razvoju, broj zaposlenih slepih pada ispod 10 procenata.\n„Slepi i slabovidi žele da rade i sposobni su da rade. Jedina stvar koja ih u tome sprečava jeste nedostatak mogućnosti,“ rekao je dr Fredrik Šreder, predsednik Svetskog saveza slepih. On je dalje izjavio da je „slepima i slabovidima potreban pristup dobrom obrazovanju, asistivnim tehnologijama, i neko ko će im pružiti šansu da pokažu ono što mogu“.\nPored toga, Kanadski nacionalni institut za slepe je nedavno pokrenuo kampanju za zapošljavanje koja nosi naziv EmployAbility, koja sadrži korisne resurse i informacije i za one koji traže posao i za poslodavce.\nObjavljeno 1 decembra, 2016 Autor administratorKategorije SaopštenjaOstavite komentar na Saopštenje Svetskog saveza slepih povodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom – 3. decembra


Arhiva - Majkl Pak, tada kandidat predsednika Donalda Trampa za generalnog direktora USAGM, svedoči tokom procesa potvrđivanja postavljenja, 19. septembra 2019.\nKljučni američki zakonodavci pozvali su Majkla Peka, novog direktora Agencije za globalne medije SAD (USAGM), koji nadzire Glas Amerike i druge međunarodne medijske organizacije koje finansira vlada, da svedoči narednog meseca o tome zbog čega je smenio nekoliko najviših zvaničnika i imenovao političke postavljenike predsednika Trampa na vodeće pozicije agencije.\nDemokratski kongresmen iz Njujorka Eliot Engel, predsedavajući Odbora za spoljne poslove Predstavničkog doma, zakazao je pretres za 8. jul. Pek i USAGM nisu najavili da li će novi direktor svedočiti.\nIstovremeno, senatski Odbor za spoljne poslove objavio je da je Bob Menendez, naviše rangiranai demokrata u tom telu, zatražio od vršioca dužnosti generalnog inspektora Stejt departmenta da istraži da li su otpuštanjima prekršene federalne regulacije, koje štite nezavisnost novinskih organizacija.\nProšle nedelje, Pek je otpustio šefove Radija Slobodna Evropa, Radija Slobodna Azija, Mreže za emitovanja programa za Bliski istok (MBN) i Fonda za otvorenu tehnologiju, bez objašnjenja.\nNekoliko dana pre toga, direktorka Glasa Amerike, Amanda Benet i njena zamenica Sandi Šugavara podnele su ostavke rekavši da Pek ima pravo da bira svoje rukovodstvo Glasa Amerike.\nOtpuštanja su izazvala kritičare da optuže novog direktora za čišćenje zvaničnika za koje se smatra da nisu odani predsedniku Donaldu Trampu, kao i da izraze duboku zabrinutost za ugled tih organizacija, kao kredibilng izvora informacija za inostranu publiku.\nNi USAGM, ni Pek nisu odgovorili na pitanja o kontroverzama.\nU sapštenju, Engel, koji je kongresmen već 31 godinu, kaže da su prvi Pekovi potezi na mesta direktora "poslali alarmantnu poruku".\n"Gospodin Pek trebalo bi da objasni pred odborom i američkim građanima svoju viziju agencije, razloge zbog kojih je odstranio toliko mnogo visokog osoblja odjednom i svoje druge početne poteze na mestu direktora".\nMenendez je, u međuvemenu, zatražio istragu o tome da li otpuštanja krše federalni zakon, koji je stupio na snagu ranije ovog meseca i koji propisuje da "USAGM mreže uživaju punu uređivačku nezavisnost, onako kako je taj termin shvaćen u okviru najbolje prakse novinarstva".\nU svom zahtevu vršiocu dužnosti glavnog inspektora Stejt departmenta Stefenu Akardu, Menendez piše da, s obzirom na to, "otpuštanje šefova svih mreža i raspuštanje odbora čine pokušaj 'ometanja' i 'nepustivog uticaja' na sve 'mreže USAGM, uključujući i njihove lidere, šefove (i) zaposlene... u vršenju njihovih novinarskih i emiterskih obaveza i aktivnosti'".\nU mejlu zaposlenima u USAGM prošle nedelje, Pek je rekao da je "u potpunosti predan Povelji Glasa Amerike, misiji grantova i nezavisnosti našeg herojskog novinarstva širom sveta".\nPek je takođe rekao da će braniti nezavisnost novinskih organizaija tokom pretresa o svojoj potvrdi prošle jeseni, rekavši da "cela agencija počiva na veri da su novinari nezavisni, da im nikakav politički uticaj ne govori kako da prenose vesti i šta da kažu.\n"Bez tog poverenja, mislim, agencija je potpuno potkopana", rekao je Pek tada.\nMeđutim, neki spoljni posmatrači i novinske organizacije, uključujući i Njujork tajms i Vašington post, izrazili su zabrinutost u vezi sa Pekovom spremnošću da se odupre političkim pritiscima, navodeći njegovu prošlost kao konzervativnog dokumentaristu i saradnika bivšeg Trampovog savetnika Stivena Banona.\nPravilo koje je pomenuo Menendez objavila je USAGM ranije ovog meseca, kada je Pek preuzimao poziciju generalnog direktora, i utvrđuje smernice razjašnjavajući značenje agencijskog "odbrambenog zida", kako bi se novinari zaštitili od političkog uticaja.\n“Urednička nezavisnost obuhvata, ali nije ograničena na, činjenicu da samo pojedinci unutar mreža mogu da donose bilo kakve odluke koje se tiču prikupljanja vesti ili izveštavanja", saopštio je Bord guvernera.\n"Mreže USAGM i njihovi zaposleni, uključujući direktore svake od mreža, potpuno su zaštićeni od svih političkih ili drugih spoljnih pritisaka ili procesa, koji bi bili u suprotnosti sa najvišim standardima profesionalnog novinarstva”.


Kancelarija za mlade i saradnju sa udruženjima Grada Beograda-Intervju sa studentima iz Srbije\nIntervju sa studentima iz Srbije\nUniverzitet u Ljubljani je najstariji i najveći centar za edukaciju i naučna istraživanja u Sloveniji, a spada u 3 % najboljih na svetu. Tokom nedavne posete dekan Univerziteta u Ljubljani prof. dr Ivan Svetlik sastao se sa rektorom Univerziteta u Beogradu prof. dr Vladimirom Bumbaširevićem, a tema je bila platforma za saradnju u oblasti visokog obrazovanja i istraživanja u regionu. Dogovoreno je da dva univerziteta zajedno rade na razvoju doktorskih studija. Fokus je bio na tome da se pre svega ustanovi kriterijum za izbor liste eksperata koji bi bili od pomoći u spoljašnjoj evaluaciji doktorskih disertacija.\nNa osnovu sporazuma o saradnji u oblasti obrazovanja koji je potpisan još 2014. godine između Ministarstva obrazovanja, nauke i sporta Slovenije i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srbije, budućim studentima za obe države omogućene su besplatne osnovne studije, dok se doktorske studije plaćaju.\nU akademskoj 2015/2016 godini Univerzitet u Ljubljani je upisalo ukupno 125 studenata sa srpskim državljanstvom, dok ih je u istom periodu 29 diplomiralo. U poređenju sa drugim studentima Evrope, studenti iz Srbije se smatraju za veoma uspešne. Jedan od najuspešnijih studenata na doktorskim studijama je i Milica Popović, studentkinja na Fakultetu društvenih nauka koja je došla iz Srbije, sa kojom smo razgovarali o studiranju u Ljubljani. A više o osnovim studijama saznaćete od Milutina Spasića, studenta Fakulteta za računarstvo i informatiku Univerziteta u Ljubljani, koji je takođe bio naš sagovornik.\nMilica Popović, studentkinja doktorskih studija na Fakultetu društvenih nauka Univerziteta u Ljubljani.\nZbog čega ste upisali doktorske studije baš na Univerzitetu u Ljubljani?\nUpisala sam doktorske studije na Fakultetu društvenih nauka na Univerzitetu u Ljubljani prvenstveno zbog profesora Mitje Velikonje. S obzirom da sam želela, da se bavim temom jugonostalgije u svojoj doktorskoj tezi, prof. Velikonja, kao najveći ekspert u ovom polju u celoj bivšoj Jugoslaviji, bio je moj prvi izbor za mentora. Takođe, poznavala sam nekoliko doktoranada koji su već tamo studirali pa su me i oni ohrabrili. Istovremeno, iz privatnih razloga bilo mi je značajno da ostanem blizu Beograda a i s obzirom da se bavim post jugoslovenskim prostorom, Ljubljana je bila logičan izbor.\nKako poredite studiranje u Ljubljani sa studiranjem u Srbiji i sa ostatkom Evrope i kako posmatrate Univerzitet u Ljubljani u odnosu na ostale evropske univerzitete?\nJa sam osnovne studije u Srbiji završila davno (početkom 2000-ih), tako da se ne bih upuštala u poređenje s obzirom da verujem da se dosta toga promenilo. Master studije (dvogodišnje) sam završila u Parizu tako da je možda prigodnije da poredim Sloveniju i Francusku u tom smislu. Najpre, u Francuskoj je studiranje besplatno (sa izuzetkom nižih administrativnih troškova - na primer, za doktorske studije školarine su otprilike oko 300 evra) dok su u Sloveniji doktorski studiji izuzetno skupi. Ono šta je problematično jeste da zauzvrat dobijate slabu institucionalnu podršku. Iako principijelno smatram da visoko obrazovanje treba da bude besplatno i dostupno svima, kada se već univerzitet odluči na skupu naplatu programa, onda smatram da je dužan da pruža posebnu pažnju i servise studentima. Uz sve pohvale programu Balkanski študiji kao i profesorima sa kojima sam bila u kontaktu, i pre svega svom mentoru, mislim da fakultet i univerzitet moraju da ozbiljnije shvate svoju ulogu u pružanju podrške studentima kao i značaj doktorskih studenata kao ravnopravnih članova akademske zajednice. U Francuskoj su univerziteti brži u davanju jasnih i preciznih informacija studentima, njihove administrativne službe vode računa o studentima i brinu se da sve procedure teku što jednostavnije, biblioteke su neuporedivo opremljenije. Isto tako, doktorski studenti u Francuskoj ravnopravno učestvuju u brojnim aktivnostima akademske zajednice (konferencijama, seminarima, projektnim sastancima) a akademske i neakademske aktivnosti koje kreiraju osećaj zajednice se organizuju redovno.\nLjubljana ima izuzetno živu akademsku i intelektualnu scenu i smatram da je to jedna od velikih prednosti studiranja u Ljubljani. Istovremeno, grad je izuzetno ugodan i mislim da pruža sjajne uslove za studiranje (troškovi života sem cena iznajmljivanja stanova su pristupačni, kulturnih sadržaja ima puno a opet grad nije preveliki te ne odvlači pažnju previše od studiranja).\nŠta biste naveli kao prednost doktorskih studija na Univerzitetu u Ljubljani?\nProfesori i voditelji našeg programa su izuzetni otvoreni i fleksibilni, spremni na saradnju i takva podrška je od izuzetnog značaja za doktorske studije. Program Balkanski študiji se može pohađati na engleskom jeziku, šta omogućuje internacionalnu studentsku zajednicu.\nŠta savetujete budućim studentima doktorskih studija?\nMislim da je strpljenje ključno za doktorske studije - treba biti unapred pripremljena da počinjete jedno putovanje koje će dugo trajati i biti vrlo usamljeno. Otprilike na svaka dva dana ćete se pitati šta vam je to u životu trebalo i zašto ste tu a najčešće, vaša okolina neće imati puno razumevanja za odluku koja im se čini kao bespotrebno produžavanje studiranja. Samim tim, mislim da doktorske studije treba upisivati samo kada ste zaista sigurni da će vas godine (!!) čitanja, istraživanja, promišljanja i pisanja učiniti srećnim, kada ste zaista sigurni da je naučno-istraživački rad nešto šta vas interesuje u životu i čime biste želeli, na jedan ili drugi način, da se bavite. Istovremeno, s obzirom na trenutnu društveno-ekonomsku situaciju, budite sigurni da imate realan finansijski plan - finansijska nesigurnost je jedan od najčešćih uzroka odustajanja od doktorskih studija. Na kraju, pažljivo promislite koga ćete izabrati za mentora/e. Kao što sam rekla, odlučujete se na težak višegodišnji put - mentor s kojim se dobro razumete i odlično sarađujete učiniće ovaj put značajno lakšim.\nMilutin Spasić, student osnovnih studija Fakulteta za računarstvo i informatiku Univerziteta u Ljubljani.\nKako ste se opredelili za Univerzitet u Ljubljani?\n- Već u srednjoj školi sam znao da neću izabrati prvu i najlakšu opciju već da ću potražiti najbolje za sebe. Razmotrio sam kakav je kvalitet različitih univerziteta, uslovi života, predviđene mesečne troškove, težinu jezika i blizinu doma. Univerzitet u Ljubljani je bio na vrhu te liste.\nŠta je uticalo na izbor fakulteta?\n- U srednjoj školi sam pohađao specializovan informatički smer, tako da je izbor fakulteta bio dosta jasan.\nDa li ste upoznali više internacionalnih studenata i sa kim najviše provodite vreme?\n- Poznajem sve internacionalne studente iz moje generacije, sa nekima sam i jako blizak prijatelj. Najviše vremena ipak provodim sa domaćim studentima, jer sam igrom okolnosti našao takvo društvo.\nKako ste se prilagodili na novi način ishrane/stil života?\n- Hrana u Sloveniji nije toliko različita od toga na šta sam navikao kod kuće tako da nije bilo potrebno prilagođavati se previše. Stil života i način ishrane su na dosta višem nivoju a navići se na bolje i nije toliko teško.\nKoliko vam je trebalo vremena da se prilagodite na novu sredinu?\n- S obzirom da sam još od početka studiranja počeo da se družim sa domaćim studentima, to mi je pomoglo da se jako brzo priviknem na novu sredinu. Ako bih morao da se izrazim u mesecima, rekao bih dva meseca.\nKoliko vam razlika u jeziku predstavlja problem?\n- Uz malo truda i konstantnog slušanja jezika na različitim medijima i u društvu, učenje istog je teklo jako brzo. Već posle par meseci sam radio usmene i pismene ispite na slovenačkom.\nDa li imate prostora da pored studija radite?\n- Studentski rad sam ostavljao za raspuste, jer smatram da je učenje prioritet.\nKoliko često ste u prilici da odlazite u matičnu zemlju?\n- Računajući nisku cenu karata mogu reći da je prilika dosta. Ja odlazim ređe jer se trenutno u Sloveniji nalazi većina stvari kojima se posvećujem.\nŠta savetujete budućim stranim studentima, koji bi želeli da studiraju na Univerzitetu u Ljubljani?\n- Budite hrabri i napravite malo veći korak sada da bi mnogo lakše pravili velike korake u budućnosti.


May | 2015 | šalter ego online\nUSSCG: Većina poslodavaca primorava zaposlene da rade tokom praznika\nApsolutna većina poslodavaca primorava zaposlene da rade u vrijeme praznika, iako njihova djelatnost i tehnologija rada to ne zahtijevaju. Ta činjenica Continue reading →\nThis entry was posted in Portal Portal on 31/05/2015 by slonomon.\nNa ovu vijest stigle su i reakcije političkih stranaka u Crnoj Gori. Nova srpska demokratija Continue reading →\nThis entry was posted in Portal Portal on 17/05/2015 by slonomon.\nKovačević: Ne iseljavajte se, na Plantažama se može zaraditi i 15 eura dnevno\nMinistarka rada i socijalnog staranja Zorica Kovačević pozvala je danas građane sa sjevera Crne Gore da se ne iseljavaju, već da se prijave na konkurse za zapošljavanje u Crnoj Gori. Kovačević je Continue reading →\nPokret za neutralnost: Javni servis demonstrirao neviđeni neprofesionalizam\nKomentarišući činjenicu da predstavnik Pokreta za neutralnost nije pozvan da učestvuje u emisiji „Replika“, u kojoj se govorilo o aferi „Depeša“, iz Pokreta su saopštili da „govoriti o motivima izvora, a ne pozvati one koji su u direktnom kontaktu sa izvorima i koji iz prve ruke mogu znati motive, te koji o ovom slučaju, zbog datih okolnosti, znaju Continue reading →\nThis entry was posted in Portal Portal on 05/05/2015 by slonomon.\nCrnogorski telekom se pridružio pružanju pomoći stanovništvu Nepala\nIz crnogorskog operatera su objavili da neće naplatiti pozive iz fiksne mreže, kao ni pozive i sms poruke iz mobilne mreže upućene iz Crne Gore ka Nepalu. Takođe, neće se naplaćivati ni Continue reading →


Vučić: Si dolazi u posetu Srbiji 2020. godine, stigla i pisana potvrda\nEkonomija - Mon, 12/02/2019 - 15:30\nBlic: Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je dobio pisanu potvrdu da će našu zemlju naredne godine postetiti predsednik Kine Si Đinping.\nEkonomija - Mon, 12/02/2019 - 14:30\nRTS: Novi helikopteri Mi-35M za Vojsku Srbije stigli su na aerodrom u Batajnici, preneo je "Sputnjik". Prema podacima sajta "Flajt radar", sleteo je transportni avion An-124 koji je pošao iz Rostova na Donu i leteo je preko Crnog mora i Bugarske. ...\nEkonomija - Mon, 12/02/2019 - 13:54\nRadio Televizija Vojvodine: Kosovsko specijalno tužilaštvo podiglo je danas optužnice protiv šest osoba, koje se terete za umešanost u ubistvo Olivera Ivanovića.Optužnice su, prenela je prištinska Koha, podignute protiv N.S, M.R, S.A, D.M, Z.J, R.B zbog krivičnih dela "učešće...\nEkonomija - Mon, 12/02/2019 - 12:06\nRTS: Na teritoriji cele Srbije veoma je hladno. Na jugu Banata duva snažan vetar. Očekuju se padavine koje će u večernjim satima preći u susnežicu i sneg. Najviše snega ima na Kopaoniku – 15 centimetara, a očekuju se i nove padavine. ...\nNe smiruje se tlo u BiH, epicentar ponovo kod Nevesinja\nEkonomija - Mon, 12/02/2019 - 08:04\nRTS: Zemljotres jačine četiri jedinica po Rihteru pogodio je Bosnu i Hercegovinu jutros oko pet sati, javlja "Kliks". Epicentar zemljotresa u BiH je bio na dubini od oko 15 kilometara,...\nEkonomija - Sun, 12/01/2019 - 22:34\nB92: U centru Kijeva, glavnog grada Ukrajine, za sada nepoznati napadači pucali su na automobil lokalnog poslanika, a tom prilikom ubijen je njegov trogodišnji sin.\n"Evropa da pokaže solidarnost ili više neće biti Evropa"\nEkonomija - Sun, 12/01/2019 - 19:40\nB92: Atina -- Potpredsednik EK Margaritis Šinas izjavio je da će Evropa ili pokazati solidarnost ili će prestati da bude Evropa.On je to izjavio na 13. kongresu Nove demokratije u Atini, prenosi ANA.Šinas je govoreći o migracijama, rekao da će za nekoliko...\nEkonomija - Sun, 12/01/2019 - 19:38\nRTS: Na čelu Evropske unije od danas je novi tim. Ursula fon der Lajen preuzela je dužnost predsednice nove Evropske komisije, resor evropske diplomatije umesto Federike Mogerini vodiće Žozep Borelj koji je izjavio da želi lično da se angažuje...\nEkonomija - Sun, 12/01/2019 - 16:24\nB92: Moskva -- U Mordoviji je počeo sa radom novi OTH radar Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije "Kontejner".Ovaj sistem može da detektuje "nevidljive" avione na udaljenosti od 3.000 km, izjavio je glavni konstruktor radarske stanice Mihail Petrov."Avioni napravljeni...\nGlumci popularne serije na okupu: "Naletela sam na neke prijatelje u Njujorku" FOTO\nEkonomija - Sun, 12/01/2019 - 16:21\nB92: Devedesetih godina mnogi su pratili američku seriju Melrouz Plejs (Melrose Place), a glumica Dafne Zuniga probudila je nostalgiju fanovima objavivši fotografiju s ekipom serije čak 20 godina nakon što se završilo emitovanje iste."Naletela sam na...\nEkonomija - Sun, 12/01/2019 - 13:29\nB92: Članovi SPD su izglasali autsajdere na čelo stranke. Novi tandem na vrhu spada u levo krilo i traži kraj koalicije sa Demohrišćanima, prenosi "Dojče Vele".Zašto bi to moglo da bude loše za Nemačku, komentariše novinarka DW Sabine Kinkarc.Ko...\nEkonomija - Sun, 12/01/2019 - 12:03\nB92: Beograd -- Sve je manje zaposlenih koji odlaze na bolovanje duže od mesec dana.Rigorozne kontrole, strah od gubitka posla, ali i manja plata, doveli su do toga da samo ozbiljno bolesni izostaju sa posla duže od mesec dana.Prema podacima Republičkog...\nAko napadnete policajca, tužioca ili sudiju preti vam višegodišnja kazna zatvora\nEkonomija - Sun, 12/01/2019 - 10:59\nRTS: Od danas, na snazi je izmenjeni Krivični zakon, koji pored dugoočekivane kazne doživotnog zatvora donosi i strože kazne za povratnike i dilere, ali i novo krivično delo "napad na advokata". Povećane su i kazne za napad na službeno lice koje...\nAko ste naručili nameštaj i belu tehniku, samo u ovom terminu možete da preuzmete robu VIDEO\nEkonomija - Sun, 12/01/2019 - 10:55\nB92: Beograd -- U Beogradu je danas stupila na snagu Odluka o dostavi.Ona predviđa da će ubuduće snadbevanje radnji i restorana moći da se obavlja samo između 20 sati uvece i sedam sati ujutru.Dostava vozilima mora biti završena do sedam sati ujutru...\n"Nisam kriv za požare": Glumac odbacio optužbe predsednika\nEkonomija - Sun, 12/01/2019 - 09:45\nB92: Američki glumac Leonardo Dikaprio odbacio je optužbe brazilskog predsednika Žaira Bolsonara, koje nisu bile potkrepljene dokazima, prema kojima holivudski glumac podržava organizacije optužene da su uzrokovale požare u Amazoniji."Iako mislim da...\nEkonomija - Sat, 11/30/2019 - 22:30\nB92: Dve i po godine nakon rušenja francuskog establišmenta i ulaska u Jelisejsku palatu, Emanuel Makron pokušava da učvrsti svoju poziciju uglednog lidera u EU.\nEkonomija - Sat, 11/30/2019 - 19:38\nB92: Omladina Demokratske stranke zauzela je večeras centralu stranke u Beogradu.Omladina DS je zauzela ove prostorije nakon što je Predsedništvo DS ranije danas raspustilo omladinski klub DS i više beogradskih odbora, saznaje Tanjug.Predsedništvo Demokratske...\nEkonomija - Sat, 11/30/2019 - 18:46\nRTS: U Srbiji je u ovoj godini, prema nezvaničnim podacima, 58.000 novoobolelih osoba od maligniteta, navela je direktorka Instituta za onkologiju Danica Grujičić na Prvom srpskom lekarskom kongresu u Kosovskoj Mitrovici. ...


Plan generalne regulacije je na javnom uvidu do 30. decembra\nU planu je nadgradnja mnogih objekata, uklanjanje dotrajalih zgrada, izgradnja tri garaže, puno površina za pešake ali ne i izgradnja četvrte lamele D.\nU skladu sa nedavnim ishodovanjem građevinske dozvole za izgradnju blokova B i C buduće zgrade Kliničkog centra Vojvodine u Novom Sadu, objavljen je plan generalne regulacije prostora koji obuhvata Klinički centar. Plan predviđa smele urbanističke poteze kako bi se ovaj prostor u funkcionalnom aspektu adekvatno koristio.\nZbog realnih potreba za povećanjem smeštajnog kapaciteta zdravstvenih ustanova, planirana je nadgradnja mnogih objekata. Po jedan sprat u visinu trebalo bi da dobiju Institut za neurologiju, psihijatriju i mentalno zdravlje, s tim što će ovaj kompleks dobiti i nove anekse od tri etaže. Takođe po sprat više predviđen je za objekat Poliklinike, Kliniku za infektivne bolesti, Kliniku za rehabilitaciju, Zavod za radiologiju, kao i dogradnja prizemnog aneksa Zavodu za patologiju. Takođe, planom je predviđena dogradnja sprata Zavodu za transfuziju krvi i Medicinskom fakultetu na delu objekta koji je niži od tri sprata. Nov objekat fakulteta spratnost P+2 je uveliko u izgradnji, a predviđena je i još jedna lamela sa ukupno četiri nadzemne etaže.\nS druge strane, neminovno je uklanjanje dotrajalih objekata poput Klinike za kožno-venerične bolesti, Odeljenja za dijalizu, Klinike za bolesti uha, grla, nosa, objekta za prijem bolesnika i manjih tehničkih objekata.\nPlanirane su tri troetažne garaže što bi trebalo da reši problem parkiranja unutar Kliničkog centra.\nGeneralni plan predviđa izgradnju i potpuno novih objekata. Planirane su tri troetažne garaže kapaciteta za nekoliko stotina vozila. Na taj način trebalo bi značajno da se reši problem parkiranja unutar Kliničkog centra. Moguća je izgradnja novog centra za dijalizu većeg gabarita od postojećeg, Instituta za biohemiju sa prizemljem i dva sprata, kao i nekoliko objekata čija namena nije precizno definisana. Iznenađujuće je rešenje urbanista kojim se planira izgradnja dva objekta tehničko-ekonomske namene, čija bi površina iznosila nekoliko hiljada kvadrata.\nNajizvesnija je realizacija radova na završetku lamela B i C glavne zgrade Kliničkog centra, u planu označenog kao Dijagnostičko-terapeutski centar. Njegova izgradnja je počela još 1990. godine i prvobitno je zamišljen sa četiri lamele. Do danas, namenu je dobila lamela A kao Urgentni centar. Lamele B i C trenutno poseduju prizemlje i tri sprata. Novim planom, predviđa se povećanje spratnosti lamele C na P+4, zatim dogradnja prizemlja u zoni atrijuma i jezgra vertikalnih komunikacija između ovih lamela, dogradnja potpuno novog aneksa spratnosti P+4 u istočnom delu bloka i jednog iste visine u zapadnom krilu C lamele.\nNa mestu četvrte lamele D u planu je sada ucrtana servisna saobraćajnica.\nMeđutim, u novom planu se više ne spominje četvrta lamela D. Ako dobro pogledamo ovaj plan, uočićemo da je na njenom mestu ucrtana servisna saobraćajnica. Da li povećanjem gabarita lamela B i C pokušava da se nadomesti kompletna lamela D? Čak i pored izgradnje četvrte lamele postojao bi nedostatak smeštajnog kapaciteta ovog zdravstvenog kompleksa. Ne treba zaboraviti da su na potezu od Kliničkog centra do Instituta za neurologiju i psihijatriju, nekada planirane čak lamele E i F. Da li je prilikom izrade plana uzeta u obzir realna potreba zaposlenih za većim radnim prostorom i zašto je umesto kompletne lamele D planirana ulica, pored velike neiskorišćene površine, i dalje nije poznato.\nTakođe, analizom ovog plana možemo da zaključimo da će novi blokovi imati nadzemnu konekciju, sa zgradom Poliklinike, budućim centrom za dijalizu i Klinikom za radiologiju. Ove tople veze će biti izgrađene na koti prvog sprata, moguće i na nekoliko etaža, sa nesmetanim odvijanjem saobraćaja ispod njih. Preporuka je da budu transparentne, izvedene uz upotrebu stakla, sa minimalnom širinom od 2 metra.\nBogata mreža servisnih saobraćajnica i pešačkih staza, govore u prilog dobre buduće komunikacije između objekata. Pažnju zavređuju površine namenjene pešacima, trgovi, koji će biti adekvatno obogaćeni mobilijarom, zelenilom, čak i vodenim površinama. Kao takav, planiran je i glavni pešački prilaz zgradi Kliničkog centra sa Futoške ulice.\nNažalost, prošlogodišnji futuristički renderi ostaće samo nerealizovana ideja. Područje Kliničkog centra Vojvodine dobijaće svoje planirane obrise u etapama, tokom narednih godina, uz nadu da će se plan vremenom menjati u skladu sa potrebama korisnika i stručnog osoblja.\nJavni uvid do 30. decembra\nNacrt plana generalne regulacije Klikničkog centra Vojvodine u Novom Sadu izlažu se na Javni uvid od 1. decembra do 30. decembra 2020. godine u prostorijama JP Urbanizam ili na zvaničnoj stranici Grada Novog Sada. Javna sednica Komisije za planove održaće se 14. decembra s početkom u 9h.\n#bolnica garaza #Institut za biohemiju #Institut za neurologiju i psihijatriju #klinicki centar vojvodine #Klinika za infektivne bolesti #Klinika za rehabilitaciju #Poliklinika #Urgentni centar #Zavod za patologiju #Zavod za radiologiju #Zavod za transfuziju krvi


Obnova, sanacija, Šabac :: Daibau.rs\nTražite dobrog majstora za obnovu, sanaciju? Skupili smo i proverili majstore za obnovu, sanaciju koji rade u mestu Šabac i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za obnovu, sanaciju će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen majstor za obnovu, sanaciju Šabac , koji može da uradi:kompletna obnova kuće, izvođač obnove, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tViše\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA: MAJSTORI ZA OBNOVU, SANACIJU ŠABAC\nPR ZAVRŠNI RADOVI U GRAĐEVINARSTVU MA GRADNJA 2020\nMA GRADNJA 2020 uspešno posluje na teritoriji Mačvanskog okruga. Bavimo se zavrsnim građevinskim radovima, adaptacijama i renoviranjem kuća, stanova, kao i poslovnih prostora, gipsarskim radovima, pos...\nMi smo cenovno dostupni moleri za dekorativni malter, gradimo i renoviramo preko 24 godina. Naša ekipa može da realizuje manje i srednje projekte. Izvedemo sva područja za adaptacija stana. Sedište pr...\n✓ SANACIJA\t, Bogatić\n✓ SANACIJA\t, Provo


Trinkijeri: Igrali smo sa navijačima i odigrali sjajnu utakmicu! Čestitam! | MONDOBA\nPartizan Lokomotiva Trinkijeri Igrali smo sa navijacima i odigrali sjajnu utakmicu Cestitam\n22. February, 23:39\nTrinkijeri: Igrali smo sa navijačima i odigrali sjajnu utakmicu! Čestitam! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nKošarka 22.10.2019. / 23:35\nIzvor MONDO/Beta 22.10.2019. / 23:35\nTrener Partizana kaže da njegov tim u prelomnoj seriji na kraju utakmice nije prikazao "najbolju igru" nego "najveći napor".\nAndrea Trinkijeri rekao je na konferenciji za novinare da su crno-beli "velikim naporom u finišu" uspeli da dođu do trijumfa, kojim su popravili skor na 4-0 i u B grupi Evrokupa stekli dve pobede prednosti u odnosu na najbliže pratioce.\n"Osećam da prvo treba da čestitam igračima. Odigrali su, ukupno gledano, sjajnu utakmicu. Igrali smo sa navijačima. Imali smo lošu treću četvrtinu, ali njihov talenat je veliki", rekao je Partizanov šef struke.\n"U prvom poluvremenu smo igrali dobro 16-17 minuta. Onda smo napravili nekoliko grešaka i posle njihove dve trojke se promenio momentum. Oni su izašli jako, mi nismo bili dobri, pokušavali smo da nađemo ritam, ali smo sačuvali savršeni trud za kraj meča. Ne najbolju igru, nego najbolji napor", dodao je on.\nDobre partije pružili su Rašon Tomas, Vilijam Mozli, Ognjen Jaramaz... Trinkijeri je otkrio ko je za njega bio MVP utakmice.\n"Tomas nije trenirao 12 dana. Ne može sve na prevaru, ova utakmica je bila zahtevna, moraš da imaš ritam, trening… Ali, on je uspeo da najbolje ostavi za kraj. Mislim da nam je mnogo pomogao, kao što nam je pomogao i Mozli, kao i Zagorac u odbrani. Odigrao je tri-četiri vrhunske timske odbrane", rekao je Italijan, pa "poentirao".\n"Ako treba nekoga da izdvojim, moj lični MVP je Markus Pejdž, jer je odigrao jako mudru utakmicu. Oni su ozbiljna ekipa, veliki su i ovo je dobra pobeda. Idemo dalje, idemo opet na putovanje", dodao je trener Partizana, koji će ekipu krajem nedelje povesti u Ljubljanu, a nakon toga u Francusku.\nNa konstataciju novinara da je Partizan sa skorom 4-0 "praktično u drugoj fazi", Trinkijeri je reagovao:\n"Praktično idemo za Limož. Možda si ti u drugoj fazi".\n"Igrali smo dobre utakmice. Grešimo, znamo da igramo utakmice kroz greške, igramo odbranu… Sledeća utakmica će biti još teža. Ja samo želim da preživimo ovaj deo sezone, jer je teško. Ne treniramo, putujemo... Želim samo da igrači budu zdravi. To mi je najvažnija stvar".\nNavijači su bili oduševljeni energijom u odbrani, a i šef stručnog štaba nije preterano tražio "dlaku u jajetu".\n"Mislim da se u modernoj košarci tako igra odbrana. Doduše, prvo poluvreme smo 15-16 minuta bili top, onda 14 minuta prosečni i poslednjih 10 jako dobri", završio je Andrea Trinkijeri.\nEvrokup KK Partizan


Jubilarnih 150 godina Narodnog pozorišta u Beogradu: Ovogodišnja nagrada „Raša Plaović” Danijeli – Neli Mihailović | Adria Daily\nNa sednici žirija za dodelu nagrade „Raša Plaović” za 2018. godinu, koja je danas održana u Beogradu, odlučeno je da dobitnica bude glumica Danijela – Nela Mihailović.\n(Fotografja: Svečana akademija i dodela nagrade „Raša Plaović” u Narodnom pozorištu u Beogradu – Danijela – Nela Mihailović (dobitnica), Milenko Pavlov i Ljiljana Blagojević (voditelji programa), 22. novembar 2018; © Nikola Stojanović)\nOd 14 predloženih glumaca, među kojima je i Nela, petočlani žiri je odlučio da nagrada „Raša Plaović” ove godine pripadne Mihailovićevoj za ulogu Danice Čvorović u predstavi „Balkanski špijun” Narodnog pozorišta u Beogradu, u režiji Tatjane Mandić Rigonat.\nŽirijem je predsedavala Aleksandra Glovacki, njen zamenik je bio Slavko Milovanović, dok su ostatak činili Borka Trebješanin Golubović, Igor Bojović i Olga Odanović Petrović.\n(Fotografja: Svečana akademija u Narodnom pozorištu u Beogradu – voditelji programa, glumci Milenko Pavlov i Ljiljana Blagojević, 22. novembar 2018; © Nikola Stojanović)\nZvanično uručenje nagrade održano je juče na Velikoj sceni u Narodnom pozorištu u Beogradu, a svečanom akademijom ujedno je obeleženo i jubilarnih 150 godina uspešnog postojanja ovog teatra.\n(Fotografja: Svečana akademija u Narodnom pozorištu u Beogradu, 22. novembar 2018; © Nikola Stojanović)\nPored ove, nedavno je i glumcu Milošu Đorđeviću uručena nagrada „Ljubinka Bobić” Udruženja dramskih umetnika Srbije (UDUS) – za najbolje glumačko ostvarenje na polju komedije, odnosno reditelju Andrašu Urbanu nagrada za najbolju režiju „Bojan Stupica”, takođe Udruženja dramskih umetnika Srbije (UDUS).\n(Fotografja: Velika scena Narodnog pozorišta u Beogradu, 2018; © Narodno pozorište u Beogradu)\nA onomad je Narodno pozorište u Prištini, povodom 70 godina od osnivanja, dodelilo Povelju Narodnom pozorištu u Beogradu, u kojem je 31. oktobra 2018, nakon prve faze rekonstrukcije, svečano otvorena Velika scena.\nTags"Velika scena" Beograd gluma umetnost žiri\nDragan Vujić Vujke gost kod Dejana Jelače u emisiji “30 MINUTA“


Ryanair obnavlja letove iz Niša i prema Nišu, od avgusta | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 11.06.2020 / 22:25\nPošto je Srbija ublažila uslove putovanja, Ryanair ohrabruje građane da počnu planiranje letnjeg odmora i tako pokažu da Evropa uspešno prevazilazi jedan od svojih najizazovnijih perioda, navodi se u saopštenju kompanije dostavljenom Tanjugu.\nDodaje se da će građanima Srbije ponovo biti na raspolaganju povoljni letnji aranžmani, uživanje u suncu i predivnim plažama u njihovim omiljenim letnjim destinacijama, poput Malte, ili uzbudljivo otkrivanje lepote gradova kao što je Berlin u okviru kratkih gradskih odmora.\nU cilju obeležavanja ukidanja ograničenja putovanja, Ryanair je za avgust 2020. godine pokrenuo prodaju karata po ceni od samo 25,99 evra za putovanja koja se moraju rezervisati do ponoći u četvrtak, 18. juna, isključivo preko veb stranice Ryanair.com.\nTagovi: Ryanair, Aerodrom Konstantin veliki


Eriksen i Loris ostavljaju Pevce u trci | N1 Srbija\nEriksen i Loris ostavljaju Pevce u trci\n10.02.2019. |16.34 |\nU prvom meču nedeljnog programa 26. kola Premijer lige Totenhem je na Vembliju savladao Lester 2:1 i na taj način ostao u trci za titulu sa Liverpulom i Mančester Sitijem.\nGosti su još jednom pokazali da veoma umeju da budu neugodni kada igraju protiv jedne od TOP 6 ekipa. Imali su u prvom delu odličnu šansu preko Greja, ali nisu imali sreću da dođu do vođstv. To je učinio Totenhem u 33. minutu. Lopta je došla do Eriksena, Danac odlično centrirao, a Devinson Sančes glavom zakucao loptu u mrežu Kaspera Šmajhela. Međutim, ostaje dilema da li je i on pored Sisoka, bio u ofsajdu.\nLester je došao u 60. minutu do velike prilike da izjednači, pošto je sudija Majkl Oliver dosudio penal za Lisice. Upravo u tom trenutku u igru je ušao Džejmi Vardi i po pravilu uzeo na sebe odgovornost. Međutim, nije najbolje šutirao, a Loris je sjajno intervenisao i izbacio loptu u korner. Kazna je usledila svega tri minuta kasnije kada je Kristijan Eriksen izuzetno preciznim udarcem iz daljine povisio na 2:0. Vardi je u 76. minutu ipak stigao do gola i od tada kreće drama. Nekoliko minuta kasnije devetka Lestera bio je sam na nekih 13, 14 metara, ali je šutirao preko gola.\nU jeku ofanzive Lestera usledila je munjevita kontra. Sisoko je ispucao loptu ka centru, a tamo ju je prihvatio Son, koji je fantastično istrčao gotovo 50 metara i rutinski savladao Šmajhela za konačnih 3:1.\nOvom pobedom Totenhem ostaje u trci za titulu, s obzirom da je i dalje treći sa 60 bodova, ali samo pet manje od lidera Liverpula i dva manje od drugoplasiranog Mančester Sitija. Inače, produžili su Pevci niz bez remija u Premijer ligi na čak 30 utakmica.


Ljubav iz bajke je moguća - evo kako! - My Cup of Tea\nLjubav iz bajke je moguća – evo kako!\n11 Januar, 2016 14 0\nŽivot nije bajka – savršenog para nećete naći tako što ćete poljubiti žabu. Realnost ne oslikava Pepeljuginu ljubavnu priču. Kako onda započeti vezu da bi sve bilo kako treba?\nOtkrivanje šta to tačno želite od partnera je dovoljno teško samo po sebi, a još je teže naći takvu osobu. Čitav proces pronalaženja idealnog partnera je znantno otežan u ovo naše doba. Veća je verovatnoća da će svi ljudi gledati u mobilne telefone kada uđete u kafić nego da ćete uspeti da započnete razgovor sa nekim. Možda upoznati nekoga danas predstavlja izazov, ali nikako nije nemoguće. Postoji mnogo stvari koje možete uraditi kako bi olakšali potragu za vama idealnim partnerom.\nRazmišljajte o tome šta želite\nKako biste našli savršenog para, morate znati šta ,,savršen par’’ uopšte znači za vas. Koje kvalitete tražite u partneru? Ne kažemo da treba da sastavite listu od 50 osobina koje vaš potencijalni partner mora da poseduje, već da razmislite o top 5 stvari koje bi mogle da utiču na to da vaša veza krene u željenom pravcu. Ako je vama porodica bitna, a njega deca ne zanimaju ni na slici – piši propalo. Razmislite o tome šta tražite i vizualizujte to! Opra je verovala u ovu metodu, a sa Oprom se ne raspravlja.\nZvučaće izvikano (što verovatno i jeste), ali zaista morate voleti sebe pre nego što zavolite nekog drugog. Dakle, ako želite da budete u srećnoj i zdravoj vezi morate pre toga biti u istoj takvoj vezi sa sobom. Ako ste taj deo savladali, pređite na sledeći korak, ali ako niste sigurni, bilo bi dobro da provedete malo vremena sami sa svojim mislima. Ako ste od onih koji čekaju savršenog da bi bili srećni, najverovatnije da on nikada neće pokucati na vasa vrata, a sve i da pokuca, vi ga nećete prepoznati. Promenite svoje svojim nedostacima, umesto da tražite dlaku u jajetu kod drugih.\nKada tražite partnera, nemojte to držati u tajnosti. Neka se sazna. Neko verovatno zna nekog ko zna nekog ko može biti vaš neko! Nemojte biti stidljivi. Ipak, budite umereni I ne jurite za momcima kao muva bez glave. Od toga nema ništa.\nBudite na mestima koja odgovaraju vašim interesovanjima\nNa taj način je veća verovatnoća da ćete naići na nekoga sa sličnim afinitetima. Ako ste ljubitelj muzike, idite do obližnjeg džez kafića ili nabavite karte za koncert na koji biste rado otišlisa partnerom. U slučaju da volite vežbanje, posetite teretanu ili krenite na časove fitnesa. Ko zna, možda vas budući partner čeka i u obližnjem Maksiju!\nRazmislite o tome kakav ustisak ostavljate\nPod ovim podrazumevamo dobri, stari pristup prilikom upoznavanja nepoznate osobe. Ako tražite potencijalnog para koji bi vam mogao prići ili kome vi možete prići, morate uzeti u obzir to kakav utisak ostavljate na druge. Na primer, ako razmenjujete poglede sa nekim u prostoriji, nemojte da ostanete na tome – osmeh čini čuda! Ako vi prilazite, zapitajte se: da li ste iskreni ili vaša uvodna spika zvuči izveštačeno? Nema potrebe da se smejuljite kao da imate facijalis ili da se trudite da ispričate sve fore iz Četiri i po muškarca. Dovoljno je da budete kul, ma koliko to zvučalo nemoguće.\nBudite otvoreniji prema potencijalnom izabraniku\nZnate ono kad krenemo u šoping i samo mislimo o jednoj odevnoj kombinaciji koju ćemo kupiti i nijedna druga nam se sigurno neće svideti. Slična je situacija i sa biranjem para. Ako imate previše kriterijuma po kojima tražite nekoga, postoji rizik da ćete mnoge sjajne mogućnosti prevideti. Možda niste očekivali da vaša ljubav bude plava, malo niža ili da voli rijaliti programe. Ne kažemo da ne bi trebalo da imate određene preferencije, samo nemojte da izbirljivost stane na put pronalasku nekog sjajnog. Niko nije savršen, a ključ je u (umerenoj) toleranciji.\nIspadnite ponekad iz kolotečine\nAko imate tačno isprogramiran život i držite se svoje rutine svakoga dana, ima li tu mesta za drugu osobu? Ima, ako radi na benzinskoj pumpi, pa je slučajno sa kolegom promenio smenu. Ako ste osoba koja ide od tačke A do tačke B bez skretanja pogleda, može se destiti da vam potencijalni partner promakne ispred nosa. Pristanite na izlazak sa prijateljima ili prošetajte gradom sami neki put. Nikad se ne zna na koga ćete naići!\nIzađite iz komforne zone\nAko svaki petak provodite sa grickalicama oko sebe dok gledate serije (što uopšte nije loše), mislimo da bi možda trebalo malo više da se aktivirate. Dakle, ne osuđujemo gledanje serija (naprotiv!), ali teško da ćete naći svog para kroz TV ekran. Doduše, postoji i tako mogućnost za upoznavanje, ali samo sa glumcima. Ako vam je imaginarna veza sa Bredlijem Kuperom dovoljna, onda se izvinjavamo na vremenu koje ste utrošili na čitanje ovog teksta. Znamo da zvuči zastrašujuće ali morate se malo ,,baciti u promet”!\nJer, što kaže Mika Antić: ,,Važno je možda i ovo da znamo, čovek je željan tek ako želi, iako sebe celoga damo, tek tada možemo biti celi. Saznaćemo tek ako kažemo reči iskrene, istovetne i samo onda kad i mi tražimo, moći će neko i nas da sretne.”\n3 pitanja koja će vam pomoći da pronađete i spoznate pravu ljubav!\nRazbijamo predrasude: Koliko je često muškarcima sex zaista potreban?


EHF EURO 2012 Serbia - Strana 3\nStrana 3 od 44 Prva 1 2 3 4 5 13 ... Poslednja\nRezultati 31 do 45 od 657\n09.01.2012, 21:13 #31\nDa, Medvešćak je pokrenuo neki projekat, ali zna se da kraj Zagreba nije moguće biti prvak i opstati. Nisu to mogli ni Goluža, Metličić, Dominiković, Kaleb i društvo, kada su morali napustiti teren u ondašnjem Metkoviću, jednom im je oduzeta i titula zbog transfera Lackovića, sigurno se sjećaš toga, a osvajali su Kup EHF preko tadašnjeg strašnog Flensburg-a. Odlutao sam od teme dobro Biće zanimljivo koliko može Danska, prevrtljivi su u pripremnim utakmicama, a i uvijek su se bolje snalazili na prvenstvima koji se održavaju u Skandinaviji, osvojili EP u Norveškoj, finale SP prošle godine u Švedskoj. Njhova brzina je svakako veliki adut, a i većinu igrača su vratili u Dansku gdje je liga sve jača.\n09.01.2012, 21:32 #32\nMeni su kao i uvijek Islandjani favoriti\n09.01.2012, 21:33 #33\nNisam imao priliku tad puno gledati Metkovic koji je imao svog Gobca (Jambo) ali nije ocito bio jak kao on. Sjecam se to oko Lackovica, mislim najveca glupost u rukometnom svijetu.\nKad smo o Gobcu poceli da pricamo, evo jos jedne situacije kad je on umijesao prste u polufinalu Kupa pobjednika kupova, kada je namjestio da jedno polufinale igraju Zagreb-Partizan, a drugo Izvidjac-Ademar Leon. Mislim da u polufinalu nikad nije bilo nositelja, ali kad je Zagreb u pitanju to je se moralo uvesti, da ne bi slucajno izvukli Ademar, a i Izvidjac je bio dosta jaci sa Alilovicem, Terzicem, Bunticem, Susicem, Saravanjom....\nDanska je po meni jedina koja moze parirati Francuzima, ali samo ako vas pobjede\n@Hamza ne igra Islandu Tata, ali nesto slicno ko Danci.\n09.01.2012, 21:40 #34\nI da im igra Stefanson, tesko da bi mogli ovo da prodju.Sa Hrvatima u prvoj fazi, dok ih u drugoj cekaju Spanija i Francuska.Za njih je 7 mesto plafon.Zreb njima nije bio naklonjen.\nNemacka bi mogla posle duzeg vremena da se domogne polufinala.\nVerovali ili ne Srbija je po bet&win-u peti favorit za osvajanje prvenstva.\n09.01.2012, 21:42 #35\nMaricu ja sam mislio da ce Njemci proslo prvenstvo nesto napraviti, ali su me razocarali. Ove godine im je EHF izasao u susret sa postavljanjem u prvi sesir i mozda nesto naprave.\n09.01.2012, 21:43 #36\n2002 ili 2003 na Neretvi se odigrala strašna utakmica u 1/4 Lige Šampiona, gdje je Metković bio vrlo blizu da izbaci u to vrijeme najbolju evropsku ekipu Portland SA. Dlaka je falila da se nađem na toj tekmi, i žao mi je što nisam prisustvovao, mnogo legendi je učestvovalo na toj utakmici, golobradi Balić, a ovamo 2 tada najbolja srednja beka Jovanović i Richardson. Da je Metković prošao, siguran sam da su mogli do kraja u toj konstalaciji snaga, Obrvan ih je odlično vodio.\nNe mogu Danci nikako ispred Hrvatske\nNijemci trenutno imaju najbolja krila, Gensheimer je vjerovatno i najbolje lijevo krilo, Mimi će nedostajati, ali nisu bez šansi s obzirom na grupu i kasnije ukrštanje.\nOvo se zove sedmerac http://www.youtube.com/watch?v=m9ASv_pa6Gc\nIzmenio/la notorious; 09.01.2012 u 21:46.\n09.01.2012, 21:48 #37\nJa sam i ocekivao da ce puknuti, posto sam video da nema sanse da prodju pored Spanaca i Francuza, a tu su bili i Islandjani.Stvarno je ovaj zreb namesten da ce ili Srbija ili Nemacka da se proslavi.Poljaci su malo oslabljeni, ali ne iskljucujem ni njih.Utakmica u nedelju ce nam reci ko ce moci da se nada polufinalu.Licno mislim da ce Ceska biti najslabija selekcija u drugoj fazi, za Svedjane cisto sumnjam da ce moci da ponove rezultat+su to ostvarili na svom terenu.Taj polufinalista ima da se trazi izmedju Srbije, Nemacke i Poljske.\nIzmenio/la Ricma; 09.01.2012 u 22:00.\n09.01.2012, 23:51 #38\nDalibor Doder ce biti spreman za EP 2012\nAt the EHF EURO 2012 in Serbia, Sweden will have attack organised by Dalibor Doder, the best playmaker of the last WCh 2011. Situation with his child is going better and he is ready to play for the national team, after he missed the “Croatia Cup” in Osijek last weekend.\n- Baby only sleeping and eating. He is a little Doder, a little fighter – said happy father.\nPoljska bez Tomasz Roszinsky-a na EP\nAnother blow for the Polish team. After Szmal and Lijewski are out of the team due to injuries, now the newest blow is Tomasz Roszinsky, Vive Kielce’s back. He will out of the court due to hand injury, and this means that the fans in Serbia won’t see him at this Euro. Bogdan Wenta will be facing lots of problems completing the list for the Euro 2012, as three key players are already missing.\nIzmenio/la danijelkr; 10.01.2012 u 09:44.\n10.01.2012, 20:52 #39\nSrbija - Ceska Republika 31:23\nSvedska - Rusija 27:19\nFrancuska - Norveska 35:29\nPravo velike razlike pobjednika. Srbija je se revansirala Ceskoj za poraz na Kupu 4 nacije, tada je bilo 24:23 za Cesku.\nIzmenio/la danijelkr; 10.01.2012 u 22:24.\n10.01.2012, 22:05 #40\nInsteresantno je da su Česi vodili sa 7 razlike, i mala ispravka Francuska je dobila 35-29 http://www.lequipe.fr/Basket/direct_hand.html\n10.01.2012, 22:33 #41\nI meni je bilo cudno da Francuzi i Norvezani daju 34 gola za 60 minuta\n11.01.2012, 09:31 #42\nJa povjerovo kladionici, ali imam ovdje forumase koji citaju temu Rukomet pa da me isprave .\n11.01.2012, 18:17 #43\nOvo se trazi,brza igra i sto vise ukljucivanje krila u igru.Ne znam sto ste tako pesimisticni,ja mislim da mozemo daleko da doguramo\n11.01.2012, 18:23 #44\nСа оваквом игром можемо. Још да имамо мало среће, да нема повреда ... и ладно можемо да узмемо неко од првих четири места.\n11.01.2012, 20:09 #45\nZna li neko koliko su karte, mrtvi sampionat nema svoj sajt...\nVreme je GMT +1. Trenutno je 12:31.


Britanija za bržu deportaciju ekonomskih migranata | Izbjeglička kriza Vijesti | Al Jazeera\nBritanska ministrica brani politiku Londona o preuzimanju izbjeglica direktno iz kampova u državama koje se graniče sa Sirijom (EPA)\nMinistrica unutrašnjih poslova Velike Britanije Theresa May izjavila je danas kako Europska unija mora ubrzati deportaciju ekonomskih migranata i „obračunati se“ sa ljudima koji krše azilantski sistem.\nMay je, po odlasku u Luksemburg gdje se održava dvodnevni sastanak ministara unutrašnjih poslova 28 članica EU o izbjegličkoj krizi, kazala kako umjesto debatiranja o preseljavanju izbjeglica po Uniji treba razgovarati o slanju „ekonomskih migranata“ natrag u zemlje njihovog porijekla, prenosi AFP.\nFrancuska agencija ocjenjuje da je izjava May znak za čvršću poziciju prema tom pitanju.\n„Moramo osigurati prekid veze između ljudi koji kreću na opasan put u Europu i onih koji mogu ostati u Europi“, naglasila je britanska ministrica, dodajući da Velika Britanija ima dobre rezultate u toj oblasti i da želi vidjeti napredak i Europe.\n„Spremni smo to podržati“, rekla je.\nAgencija AFP navodi kako britanska ministrica brani politiku Londona o preuzimanju izbjeglica direktno iz kampova u državama koje se graniče sa Sirijom, umjesto učestvovanja u planu EU da se izbjeglice preseljavaju iz preopterećenih država na „prvoj liniji fronta“ – Grčke i Italije.\nMinistri u Luksemburgu raspravljaju o tome kako čuvati vanjske granice Unije te jačati zajedničku misiju Frontex.\nGovori se i o promjeni sistema režima za azil u zemljama članicama.\nMay je prekjučer, u izuzetno oštrom istupanju na godišnjem kongresu Konzervativne stranke, rekla kako visok nivo imigracije može podrijeti koheziju društva i da je korist od izbjeglica i migranata neznatna, prenijeli su britanski mediji.\nNajavljujući pooštravanje postupka razmatranja zahtjeva za azil, ministrica je rekla kako veliki priliv izbjeglica i migranata otežava rad obrazovnih i medicinskih ustanova, oblasti saobraćaja i stanovanja, a da je u nekim sličajevima dovela do smanjenja plate i gubitka radnog mjesta.\n„Međutim, čak i ako bi mogli nositi se sa svim posljedicama masovne imigracije, Velikoj Britaniji nije potreban migracioni prirast od više stotina hiljada ljudi svake godine“, kazala je.\nDozvoljavajući da imigracioni priliv može popuniti manjkove u određenim privrednim oblastima, ona je dodala da „nije svaki pridošlica u Velikoj Britaniji u ovom trenutku kvalificirani električar, inženjer ili ljekar“.\nU Europu je, podsjeća AFP, ove godine ilegalno stiglo više od 600.000 ljudi koji su pobegli od ratova u Sirji i drugim državama, dok je više od 3.000 ljudi izgubilo život pokušavajući domoći se Europe preko Sredozemnog mora.\nHrvatska vozom poslala izbjeglice u Mađarsku u pratnji naoružanih policajaca, što su Mađari smatrali incidentom.\nPodjele u EU zbog izbjegličke krize\nIzbjeglička kriza u Evropi jedno je od brojnih pitanja o kojima će se raspravljati u Evropskom parlamentu. Njemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsjednik Francois Hollande održaće historijski govor, prvo zajedničko obraćanje jednog njemačkog i francuskog lidera od 1989. godine.


Medijska i informaciona pismenost kao uslov za jačanje i emancipaciju građana očigledno nije jedan od političkih prioriteta Vlada država Zapadnog Balkana navodi se u istraživanju koje su članovi SEENPM (Mreža za profesionalizaciju medija Jugoistočne Evrope) realizovili u pet zemalja regiona, Albaniji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Makedoniji i Srbiji.\nUprkos različitim akcijama i pojedinačnim pozitivnim primjerima razvoja strateškog i koordinisanog djelovanja u oblasti medijske i infromacione pismenosti napredak bi se mogao okarakterisati kao sporadičan, a očigledan indikator je nepostojanje strateškog i institucionalnog okvira u ovoj oblasti.\nKroz projekat „Mediji za građane – građani za mediji“ realizovano je istraživanje „Media and Information Literacy in the Western Balkans: Unrealized Emancipatory Potential“ u pet zemalja regiona koje su ispitivale i predstavile ključne nalaze o važnijim inicijativama i praksama u oblasti medijske i informacione pismenosti istražujući potencijale za unapređenje ove oblasti na nacionalnim i regionalnom nivou. Istraživanje je obuhvatilo teme kao što su uvođenje i implementacija premeta medijska pismenost u obrazovnim sistemima Srbije i Crne Gore, promocija medijske pismenosti od strane NVO sektora u Bosni i Hercegovini, promocija medijek pisemnosti od strane javnih servisa u Albaniji i Makedoniji.\nIstraživanje je realizovano kroz podršku Evropske Komisije uz kofinansijsku podršku Ministarstva javne uprave Crne Gore. Istraživanje možete pogledati i preuzeti sa sledećeg linka.\nIzvor: Institut za medije Crne Gore


Reakcije /Centar ˝Vladimir Nazor˝ odgovorio Saudinu Sivri / Radio Sarajevo\nReakcije / Centar ˝Vladimir Nazor˝ odgovorio Saudinu Sivri\n07. 09. 2020. u 09:32:00 Radiosarajevo.ba\nSaudin Sivro, predsjednik Sindikata osnovnog obrazovanja i odgoja Kantona Sarajevo, prošle sedmice uputio je pismo članovima sindikata u kojem ih je obavijestio da do daljnjeg neće obavljati poslove u sindikatu.\nKako je naveo u dramatičnom pismu, želi riješiti problem koji ima njegova kćerka Merjem, koja je stopostotni invalid, i u invalidskim kolicima je.\nProblem je, dodao je, napravila Maida Idrizović, direktorica JU Centar za odgoj, obrazovanje i rehabilitaciju ˝Vladimir Nazor˝ Sarajevo i vjerovatno neki njen savjetnik ili pomoćnik.\nU ponedjeljak ujutro, saopćenjem za javnost oglasila se i direktorica JU Centar za odgoj, obrazovanje i rehabilitaciju ˝Vladimir Nazor˝ Sarajevo.\nSaopćenje koje je potpisala direktorica Maida Idrizović prenosimo u cijelosti.\n"Saudin Sivro voli novinare, medije, članke o sebi i svojim „podvizima“. On u javnosti mora biti prisutan, mora da uvijek bude aktivan, revnosan, budan i posvećen borbi protiv svih zala i nepravdi. ON JE ROBIN HUD NAŠEG VREMENA. On puno radi i miješa se u sve i svašta. On uvijek punim plućima nadoknađuje propuste svih dosadašnjih ministara. On je institucija za sebe. On uvijek ima pravi prijedlog i rješenje za sve. On je u stanju da supstituira nedostatke zavoda, instituta, ministarstava... On je vječiti predsjednik sindikata. On je Jedan i nezamjenjiv...\nI to je njegovo pravo, a problem (ako je problem) onih koje predstavlja, koji ga biraju, koji mu podilaze i koji ga „(za)obilaze“, jer On je „vlasnik golema glasačkog tijela“ i ljubimac medija koji mu, željni senzacije i bombastičnih izjava, daju prostora.\nSaudin Sivro je od 03.09.2020. godine u nekoliko dnevnih listova i nizu portala ponovo, bezrazložno i žestoko „udario“ na Centar “Vladimir Nazor”.\nU proteklom periodu nastojali smo da se bavimo istinskim potrebama učenika Centra “Vladimir Nazor” (CVN) posvećeni boljoj organizaciji, unaprjeđenju rada i brizi o djeci, ne želeći da ulazimo u suvišne, jalove i nepotrebne rasprave sa g. Sivrom.\nAko je i od Sivre, previše je.\nŠta tvrdi i iznosi Saudin Sivro?\n1. Da mu se neko sveti preko djeteta koje je u invalidskim kolicima,\n1.1. Niko se u CVN nije svetio, ne sveti se, niti će se svetiti bilo kojem djetetu bez obzira na funkciju koju obavlja roditelj bilo kojeg djeteta/korisnika usluga CVN.\n2. Da neće potpisati Kolektivni ugovor niti obavljati bilo koje poslove u Sindikatu dok ne riješi problem svoje kćerke Merjem, 100 posto invalida, koja je u invalidskim kolicima, a koji je napravila direktorica JU Centar za odgoj, obrazovanje i rehabilitaciju ˝Vladimir Nazor˝ Sarajevo i vjerovatno neki njen savjetnik i/ili pomoćnik.\n2.1. G. Sivro bez bilo kakvih skrupula ucjenjuje Kantonalnu vladu potpisivanjem kolektivnog ugovora i radom u Sindikatu dok se ne riješi nepostojeći problem. Ali, to je problem Sivre, Sindikata i Kantonalne vlade. Direktorica CVN, njen pomoćnik, niti bilo koji uposlenik CVN nisu napravili nikakav problem g. Sivri ni njegovoj kćerki Merjem. Direktorica nema nikakvog savjetnika u CVN, ali se savjetuje sa svim uposlenicima, članovima Školskog odbora, roditeljima, djecom... Voljna je da se savjetuje i sa g. Sivrom ako je to u interesu škole, djece i ako „savjetovanje“ nije beskorisno i uzaludno trošenje vremena, strpljenja i energije.\n3. „Prvog dana ove školske godine, Merjem Sivro, učenica III razreda Škole za srednje stručno obrazovanje i radno osposobljavanje, zbog zaključanih vrata između dvije škole nije mogla da se vrati kući (nenajavljeno joj je onemogućen prolazak kroz JU Centar ˝Vladimir Nazor˝ Sarajevo i spuštanje liftom te škole). Isto se desilo i danas, trećeg dana u ovoj školskoj godini, kada je direktorica pomenute srednje škole, prema usmenom dogovoru sa direktoricom osnovne škole, zajedno s Merjeminom razrednicom krenula da Merjem provede kroz školu i ˝spusti˝ liftom kako bi je ja preuzeo, dok sam strpljivo čekao na ulici ispred osnovne škole.“\n3.1. Brava na vratima između dvije škole je poput svake druge ELEKTRONSKE brave. Ta famozna brava otključava se elektronski-karticom kojom raspolažu službena lica i u jednoj i u drugoj školi. To nije neka čarobna kartica iz SF filma ili brava koja se otključava tajanstvenim ritualom bajanja. Uostalom, karticu posjeduje i sam g. Sivro. Ne postoje ključevi famozne brave niti ih direktorica ili pomoćnik CVN nose oko vrata ili čuvaju u blindiranim kasama;\n4. O ovim dešavanjima u potpunosti je usmeno obaviješten ministar, Anis Krivić njegova pomoćnica, Azra Ivazović, sekretar Ministarstva, Abid Fejzić, šefica kriznog štaba KS, Aida Pilav, direktorica Prosvjetno-pedagoškog zavoda, Nihada Čolić i niz drugih osoba koje je u međuvremenu sreo.\n4.1. U međuvremenu g. Sivro je o „događaju“ upoznao još mnoge ljude koje je „sreo“, a putem mreža i čitav buljuk osoba i zvaničnika nastojeći ispolitizirati čitav „slučaj“. Sreća je pa su jučer okončani Vašingtonski pregovori Trampa, Vučića i Hotija, inače bi do sutra i Pentagon bio izvješten o „zulumu“ koji je Sivri nanio CVN;\n5. Posebno naglašava da neće potpisati Kolektivni ugovor niti obavljati bilo koje poslove u Sindikatu dok ne riješi problem svoje kćerke Merjem, koja po svim međunarodnim konvencijama kao i zakonima ove zemlje jeste lice koje je zaštićeno i treba imati osiguran nesmetan prolazak u bilo kojoj javnoj ustanovi ili instituciji.\n5.1. Svi uposlenici i organi CVN potpuno su posvećeni radu sa djecom sa razvojnim teškoćama i, naravno, potpuno se slažemo sa svim konvencijama i zakonima koji tretiraju ovu oblast. Javnosti, uzgred, skrećemo pažnju da ne postoji nikakvo pismo niti obraćanje g. Sivre ni Upravi Škole ili Školskom odboru sa bilo kojom primjedbom, niti prijedlogom kako bi se, eventualno, unaprijedio proces rada u samoj školi.\n6. Svima poručuje da svi oni koji ga mrze ili imaju nešto protiv njega u bilo kojem smislu i obliku, neka se obrate njemu direktno, a ne da se svete njegovom djetetu, koje se, pri tom ne može braniti niti će to moći do kraja svoga života.\n6.1. Članovi Školskog odbora CVN također poručuju svima da, gluho bilo, ne mrze g. Sivru u bilo kojem smislu niti obliku, a g. Sivri poručujemo da se ne bavi obmanama, prividima, fatamozgorijima ni nepotrebnim konstrukcijama. Školski odbor se ne namjerava obraćati g. Sivri, jer on pokušava da diskreditira i u lošem svjetlu javnosti predstavi rukovodstvo i uposlenike škole. Mi ćemo razmotriti pravne mogućnosti i, najvjerovatnije ćemo se, umjesto Sivri, obratiti Sudu kako bismo zaštitili ugled Ustanove i dostojanstvo korisnika, roditelja i uposlenika.\n7. Obavještava da će sutra, aBd, u 8:30 i u 12:10 kada bude dovodio svoju kćerku u školu i odvodio iz iste, ukoliko joj bude onemogućeno korištenje lifta, kao u prethodna dva slučaja, učiniti ono što mora i/ili treba pa makar to značilo da se fizički ili verbalno izbori za prava svog djeteta. O posljedicama uopće ne želi niti će razmišljati...\n7.1. G. Sivro treba i, naravno, može nesmetano da dovodi u školu svoju kćerku. Ukoliko iz tehničkih razloga lift nije moguće koristiti članovi ŠO i Uprave se stavljaju na raspolaganje da lično „fizički“ pomognu u smještaju djeteta u učionicu.\nGdje treba smjestiti g. Sivru procijenit će nadležne ustanove i javnost", navodi se u saopćenju iz JU Centar za odgoj, obrazovanje i rehabilitaciju ˝Vladimir Nazor˝ Sarajevo.\nTagovi: Maida Idrizović Saudin Sivro saopćenje reakcija Centar Vladimir Nazor optužbe