Fenomen novog ratnog filma\nMada je bioskopska publika na prostoru bivše Jugoslavije već odavno mogla da shvati da se poruke filmova koji stižu iz neke od susednih zemalja, često razmimoilaze sa njihovim pogledom na svet, svako novo delo koje se bavi savremenim zbivanjima, iznova pokreće neka stara pitanja. To se pre svega odnosi na filmove koji govore o devedesetim, onom turobnom ratnom razdoblju, čije tragične posledice još uvek nisu prevladane.\nTako je i film „Grbavica“ mlade bosanske rediteljke Jasmile Žbanić – inače snažna, emocijama nabijena priča o ženi koju u ratu siluju srpski vojnici – potakao uobičajenu zlovolju u Srbiji koja se javlja gotovo uvek kada je reč o temama koje su neprijatne za ovu sredinu. Najpre je krugovima nacionalnih čistunaca zasmetalo što Bošnjakinju koja je preživela torturu glumi srpska glumica Mirjana Karanović, zatim se javio otpor prema tome što je uopšte snimljen film o ovoj vrsti zločina, potom je krenulo cinično licitiranje o tome koliko je srpska vojska uopšte mogla da siluje žena u Bosni Hercegovini, da bi na kraju jedna grupica nezadovoljnika čak pokušala da onemogući beogradsku premijeru ovog filma. Rediteljki filma se sada preti tužbom zbog nekih iznetih stavova, tako da su kontroverze koje je izazvao ovaj film, ali i uopšte sam fenomen novog ratnog filma, tema i naše današnje emisije u kojoj između ostalog učestvuju:\n• Bosanska rediteljka Jasmila Žbanić\n• Pisac i predsednik Akademije „Ivo Andrić“ iz Beograda Radomir Smiljanić\n• Filmski reditelj iz Sarajeva Pjer Žalica\n• Beogradski režiser Janko Baljak, autor filma „Vukovar – poslednji rez“\nNo pre nego što se naši sagovornici posvete ovoj temi, od glumice Mirjane Karanović ćemo čuti nešto više o njenim ličnim motivima da prihvati glavnu ulogu u filmu „Grbavica“:\n„To je jedna tragična tema. To je nešto s čim ja, ni kao ljudsko biće, ni kao žena ne mogu da se pomirim. Mada moram da priznam da mene u ,Grbavici‘ nije privukla tema nego kvalitet scenarija i kvalitet uloge. Mene zbilja zanimaju nekakvi umetnički razlozi, ali naravno da me u svemu što radim zanima i to šta je duh koji iza toga stoji, dakle kakve su duhovne, moralne i ljudske vrednosti koje iza toga stoje i koje određeno delo promoviše. Ja naprosto ne bih mogla da učestvujem u projektu koji izaziva nekakve negativne emocije kod ljudi ili koji provocira ljude na nasilje ili koji slavi nasilje ili loše ideologije. ,Grbavica‘ je jedna ljudska priča. To nije politički film, to je priča o ljudskoj patnji. Ja ni izbliza, niti u naznaci, ne mogu naslutiti, iz svog privatnog iskustva, šta to znači doživeti takvo nasilje kao što je biti zatvorena u nekom logoru i svakodnevno silovana. Meni je trebalo mnogo vremena da se pripremim za tu ulogu i da izgradim svet iz kojeg mogu da istinito reagujem u ime osobe koja je doživela takav užas.“\nRSE: Kao i druge filmove iz Hrvatske i Bosne i Hercegovine, koji su direktno ili indirektno progovorili o ratnim zločinima, a pre svega onim koje je počinila srpska strana, tako jei „Grbavicu“ deo javnosti u Srbiji dočekao sa već uobičajenim nepoverenjem i pitanjem – čemu uopšte jedan takav film. Zbog čega se, dakle, Jasmila Žbanić posvetila jednoj ovakvoj temi, a šta zapravo pojedini krugovi u Srbiji zameraju ovoj rediteljki?\nŽBANIĆ: Moja priča je jedan svijet žene koja živi sa poslijeratnom traumom. To je svijet u kojem je sve na površini normalno, sve izgleda da je u redu, a samo detalji otkrivaju dubinu traume. To je nešto u čemu i ja živim živeći u Sarajevu, i zanimalo me kako te nevidljive stvari pretvoriti u vidljive. To je vrlo teško, jer su ljudi duboko u sebi pokopali sve ono što im se dešavalo, sva sjećanja i svu bol, posebno kad ne znaju kako s njom baratati, kao u slučaju Esme koja nikome nije ispričala šta joj se dogodilo. Nisam htjela slati neke poruke, već jednostavno uvući publiku u taj svijet koji traje sati po i koji je takav kakav je.\nSMILJANIĆ: Ja se ne obračunavam s filmom, s umetnišću, već se obračunavam s takozvanom filmskom rediteljkom koja na politikantski način, u funkciji ovog suđenja srpskom narodu u Hagu, želi da ponovo pokrene linč protiv srpskog naroda.\nRSE: Velika većina ratnih filmova, bilo da su u pitanju „Savršeni krug“ Ademira Kenovića, „Vukovarski memento“ Branka Šmita ili „Lepa sela, lepo gore“ Srđana Dragojevića, dočekani su često u sličnom tonu kod suseda. Stoga se povremeno teško oteti utisku da noviji ratni filmovi više opominju javnost na neka bolna, nerešena pitanja, nego što donose neku vrstu umetničke istine o aktuelnim zbivanjima na području zapadnog Balkana:\nŽALICA: Ja znam da ja ne mogu praviti filmove izvan stvarnosti, izvan iskustva. U tom kontekstu mislim da je ono što se događalo devedesetih, ili u mom slučaju – život u opkoljenom i bombardovanom gradu, bezrazložno, nemoguće isključiti iz reakcije na stvarnost. Mislim da je nemoguće da to nema uticaja na bilo šta o čemu čovjek poslije razmišlja i šta radi. Mislim da je, jednostavno, veličina i snaga onoga što se dogodilo na ovom prostoru, nešto najvažnije što je ovdje bilo. Mislim da su ljudski životi ovdje na taj način ozračeni u nekom ideološkom smislu ili oštećeni u nekom ljudskom smislu da je nekako nemoguće to izbjeći. To više nije, čini mi se, političko nego etičko pitanje. Jer, tu se ne radi više o tome da li se raspala jedna zemlja, nego se radi o tome koliko i zašto su ljudi patili zbog toga i šta je bio stvarni razlog toga.\nBALJAK: Reakcije su burne, u svim sredinama. Iz prostog razloga što je ta istorijska distanca još uvek nedovoljno velika da bi ljudi prihvatili istinu, pošto se ti filmovi uglavnom bave zločinima jedne ili druge strane, ili se bave pojedinačno zločinima koje su vršili jedna, druga ili treća strana u tom ratu. Publika ovde je još uvek nedovoljno spremna da prihvati činjenicu da su pojedinci njihove nacionalnosti činili zla u ratu, već imaju određenu stereotipnu sliku o tome ko su bili agresori, ko su bili branioci, ko je oslobađao, a ko osvajao nečije teritorije.\nRSE: S obzirom da oni koje je uznemirilo samo postojanje filma „Grbavica“ nisu toliko želeli da nasrću na sam film, znajući kakav utisak odaju napadi na jednom umetničko delo, na meti njihovih kritika našlo se pre svega ono što se dešavalo oko tog filma. Prigovori su se mogli čuti za brojne stvari vezane za njegovu promociju, bilo da su u pitanju reči Jasmile Žbanić na beogradskoj premijeri filma, kako je predscenario za „Grbavicu“ napisan u Beogradu, do njenog otvorenog poziva prilikom primanja „Zlatnog medveda“ u Berlinu da se uhapse, kako je rekla, ratni kriminalci Radovan Karadžić i Ratko Mladić:\nŽBANIĆ: Ja živim u Sarajevu, u Bosni i Hercegovini, i kao građanka Bosne i Hercegovine imam užasno puno problema u svakodnevnom životu između ostalog i zbog toga što su ta dva čovjeka na slobodi, jer to podstiče na čitav niz stvari. Kriminalci su, jednostavno, ohrabreni, a normalan svijet frustriran. I kao neko ko mora udisati zrak ove zemlje i ko želi da živi ovdje, morala sam da ukažem na nešto što je sramota Evrope.\nSMILJANIĆ: Ako su oni to organizovali, znači Karadžić i Mladić, onda su to Srbi i ta izjava je apsolutno rasistička. Ona, po krivičnom zakoniku bilo koje zemlje, pa i naše, podleže krivičnom gonjenu zbog javnog izazivanja mržnje na rasnoj, verskoj i nacionalnoj osnovi. To je apsolutno evidentno.\nRSE: Većina novih filmova koji govore u ratu, zahvata u neku od onih bolnih tema zbog kojih još uvek postoji zid nerazumevanja i neslaganja između naroda bivše Jugoslavije. Neki od tih filmova su govorili o odgovornosti svih strana zbog tog besmislenog sukoba, što se, naravno, mnogima nije dopalo, drugi su prikazivali višegodišnje ubijanje Sarajeva od strane srpskih snaga, što se još uvek dovodi u pitanje u Srbiji, dok su pojedina dela otvoreno ukazala na stradanje srpskih civila u Hrvatskoj, što se, naravno, nimalo nije dopalo javnosti u toj zemlji. Autorka „Grbavice“ je kroz ovaj film i svoje javne nastupe na premijerama, otvorila temu o ogromnom broja žena koje su tokom rata silovane u srpskim logorima:\nSMILJANIĆ: To je ponovno potpaljivanje vatre. Ona vatra mržnje, koja je polako počela da jenjava, da nestaje, sada se opet raspaljuje.\nŽALICA: Ja sam, recimo, vidio neke reakcije, iz Srbije konkretno, kao – otkud 22 hiljade silovanih žena, nije moguće da je 22 hiljade… Moje pitanje je – s koliko bi vi bili zadovoljni? Ne mogu vjerovati da je bitan broj. Ovo je priča o jednoj ženi koja je bila silovana u ratu i iz tog silovanja rodila dijete, i to je važna priča. Mi s tragičnim bezobrazlukom tretiramo nesreću uopšte. Čini mi se da je to i dalje onako potpuno uvriježen princip praktično svake političke konstelacije u državama bivše Jugoslavije – ako vam nešto odgovara politički ili ideološki, to ćete dizati u nebesa, a ako vam ne odgovara, to ćete potpuno negirati.\nRSE: Odmah nakon berlinske premijere ovog filma, i reči Jasmile Žbanić da je u Bosni i Hercegovini silovano 20 hiljada žena, u pojedinim beogradskim medijima su se mogla sresti otvorena izrugivanja na račun rediteljkinih tvrdnji. Bez obzira što su silovanja u Bosni prvi put pred jednim međunarodnim sudom kakav je Haški tribunal okarakterisana kao ratni zločin, i ovom priliko su se mogle su se čuti neukusne upadice tipa – kako su srpski vojnici fizički postigli da siluju toliko žena:\nŽALICA: Ja sam nekako, nažalost, kroz život, navikao na tu vrstu licitacija. Moje lično osjećanje je da je tu broj apsolutno nebitan. Ako je neko rekao da treba zlostavljati žene u službi politike i ako je iz te odluke, koja je politička, silovana ijedna žena, meni je to potpuno dovoljno da taj sistem i tu politiku proglasim fašističkom, da znam da je fašistička i genocidna, a da uopšte ne ulazim u to koliko, kad i ko. Ljudska patnja se ne može preuveličati.\nŽBANIĆ: Dok su ratni zločinci na slobodi, takve struje još uvijek imaju snagu. Kad oni budu uhapšeni, kad bude dokazana njihova krivnja, kad budu osuđeni, onda će ljudi uvidjeti stvari. Nakon Drugog svjetskog rata, fašisti su bili u zatvorima i jasno je bila upućena poruka da je takav način razmišljanja – ubijanje drugih nacija samo zato što nisu Nijemci – kažnjiv. Sada postoji, jednostavno, ohrabrenje kriminalcima da šire svoje djelovanje, jer nisu kažnjeni.\nRSE: Stoga je u delu javnosti u Srbiji sve rasprostranjenija teza da je sve to što se dešava oko „Grbavice"„ deo nekakve antisrpske propagande, jer su, navodno, Srbi političkom odlukom osuđeni da budu agresori koji su počinili genocid, dok su Bošnjaci i Hrvati žrtve:\nSMILJANIĆ: Treba samo uzeti odlomak ovoga što je ona rekla. To su preneli svi mogući važniji medijski centri. Svugde je to preneto. To je jedan čist politikantski potez i sve se to uklapa u jednu užasno ružnu sliku – ponovo se podiže linč protiv srpskog naroda. I to medijski linč, politički linč, a posljedica toga će, naravno, biti i ekonomski linč.\nŽBANIĆ: Prije svega, ja sam spomenula dva imena, a meni je tužno ako se bilo ko može identifikovati sa zločincima. Ja srpski narod uopšte nisam pomenula. U mom filmu takođe nema tog pominjanja. Postoji termin „četnici“, što je legitiman termin koji i ti ljudi za sebe koriste, a ja sam daleko od toga da mislim da je srpski narod kriv. Mirjana Karanović igra u mom filmu, mi smo dobri prijatelji. Imam jako puno prijatelja koji su iz srpskog naroda i zaista sam daleko od toga da bih optužila narod. A zaista mi je tužno kada obični ljudi, koji nisu počinili zločine, sebe identifikuju s kriminalcima.\nRSE: Zbog svega toga, oni koji u Beogradu vode instituciju pod nazivom Akademija „Ivo Andrić“, najavili su da će, pre svega zbog nekih javnih nastupa, pokrenuti tužbu protiv Jasmile Žbanić:\nSMILJANIĆ: Tu damu treba optužiti za izazivanje mržnje na rasnoj, verskoj i nacionalnoj osnovi.\nŽBANIĆ: To sve me malo podsetilo na agresiju na Bosnu i Hercegovinu. To je jedna vrsta agresije koja mora biti, upravo hapšenjem ratnih zločinaca, izliječena.\nRSE: Koliko god je poslednji balkanski rat zbog svoje brutalnosti, pre svega prema civilima, nešto što bi, verovatno, svi želeli što pre da zaborave, u njemu očigledno postoji neka vrsta magične privlačnosti za reditelje. Gotovo svi filmski autori koji nešto znače na ovom prostoru, nisu mogli ili nisu hteli da zaobiđu taj tragični sukob – bilo da je reč o Emiru Kusturici, Ademiru Kenoviću, Živojinu Pavloviću ili Vinku Brešanu. Čime uopšte taj sukob, koji je samo u Bosni i Hercegovini odneo više od 100 hiljada života, tako snažno privlači pažnju filmskih umetnika?\nŽBANIĆ: Za mene je to samo moja unutrašnja potreba i moja unutrašnja želja da progovorim o stvarima koje me bole i koje su dio mene. Prije svega, reditelji govore o svijetu u kojem žive. I ako je taj svijet obilježen ratom, onda je to tema.\nBALJAK: Rat, smrt i zlo su, nažalost, fotogenična pojava za autore. To je nešto čemu je teško odoleti. To je ta magija destrukcije, magija zla, koja je jednostavno takva. To nije izum s ovdašnjih prostora, niti je to nešto što posebno privlači ovdašnje filmadžije. Setimo se samo filmskih ostvarenja Olivera Stonea, zatim filmova koji su tretirali vijetnamski rat.\nRSE: Bez obzira da li žive u Bosni, Hrvatskoj ili Srbiji, filmski autori uglavnom na sličan način govore o tome da je poslednji rat ostavio neke tamne senke na dušama svih ljudi, i da samim tim nije zaobišao ni njih same. Oni, naravno, nisu želeli da zabijaju glavu u pesak pred činjenicom da je taj rat mnogima drastično promenio živote, pa se gotovo nameće pitanje, da li filmove o ratnim temama ovi umetnici doživljavaju kao neku vrstu moralne obaveze prema sredini u kojoj žive:\nBALJAK: Pa naravno da jeste. Jednostavno, za mene je moralni kriterijum i postavljanje određenih moralnih pitanja, vezanih za učešće ljudi u tim sukobima i za njihovu odgovornost, nešto od čega vrlo teško mogu da pobegnem. Takva pitanja se neminovno postavljaju. Pogotovo što je rat jedno nenormalno stanje u kome se čovek zatekne. To su neke situacije kada sve najodvratnije ljudske osobine izlaze u prvi plan, kada sve nagomilane frustracije, strasti, jednostavno izlete na površinu, u svom najjezivijem obliku.\nŽALICA: Reditelj uvijek ima moralnu obavezu. Mislim da je moral ili etika u nekom širem smislu razlog zbog kojeg nešto radimo. Dakle, mi hoćemo da kažemo ideju, a ideja mora biti etična, inače nije ideja, već je propaganda ili ideologija. Ja mislim da od tema kojima se umjetnici bave ne zavisi kvalitet onoga što oni prave. Čini mi se da je Njemačkoj poslije rata kinematografija vrlo pomogla i da bi bilo nekako neodgovorno da se Njemačka nije bavila na taj način svojom bliskom prošlošću, i to na onaj vrlo delikatan način kako je to radio Fassbinder ili Wenders. Mislim da je ta generacija pokazala odgovornost prema svojoj bliskoj prošlosti koja je bila vrlo bolna za Njemačku i njemačko društvo. Čini mi se da se i mi na taj neki način trebamo baviti ovim našim ambijentom koji je, nažalost, takav kakav jeste, ali čini mi se da ga svi ipak nekako doživljavamo sa ljubavlju i želimo da živimo ovdje. Tako da mislim da nam otvorenost u nekom etičkom i umjetničkom smislu tu može samo pomoći. Mislim da su aktuelna stvarnost i umjetnost jednostavno neodvojive, da umjetnik funkcioniše uronjen u vrijeme i prostor.\nRSE: Novi talas ratnog filma dolazi u kontekst bogate tradicije partizanskih filmova koja je nastajala gotovo četiri decenije. Mada je tu bilo nekih časnih izuzetaka, pre svega kod reditelja koji su pripadali crnom talasu, pirotehničko orgijanje i hiljade agresorskih vojnika koji su se rušili pod mitraljeskim rafalima, bili su jedan od najrasprostranjenijih načina da se prikažu neke ratne strahote. S druge strane, novi ratni filmovi mnogo češće koriste neku drugu vrstu filmskog jezika. Neki od najpotresnijih filmova, u koje bez sumje spada „Grbavica“, svoju dramatiku crpu iz postratnih tema, gde nema nekih drastičnih prizora sukoba ili ratnih razaranja:\nŽALICA: Moja obadva dugometražna filma su poslijeratna. Ne bave se ratom direktno. Nemam nijednu ratnu scenu. Nemam nigdje pušku, uniformu ili tako nešto u kadru. Međutim, s druge strane, moji likovi su toliko uronjeni u to što se događalo koliko sam i ja, i mislim da i kada hodate ulicom, na neki način tumačite blisku prošlost. Da napravim film o djevojčici koja skuplja rakove na morskoj obali, znam da bi to na neki način bilo ozračeno ovim što se nedavno dogodilo, i to ne iz neke potrebe da na politički ili ideološki angažovan način tumačim tu prošlost, već zato što znam da su i ta djevojčica i njen život nužno ozračeni time, htjela to ona ili ne.\nBALJAK: Naravno da je pirotehnika, ma koliko atraktivna i fotogenična, opšte mesto, nešto čemu reditelj najlakše pribegne da bi prikazao neko ratno stanje. Međutim, mnogo veći rezultati se daju postići tim suptilnijim nijansiranjem likova i odnosa u tom paklu koji je zapravo tema svakog ratnog filma. Svaki ratni film govori o nekakvom paklu u kojem su se ljudi zatekli i to je prava prilika za to psihološko nijansiranje, za bavljenje karakterima, likovima i za nešto što je mnogo suptilnije od brutalnih prizora zločina, nasilja i ratnih razaranja.\nRSE: Naravno, iza svakog od nekoliko desetina novih filmova koji govore o poslednjem ratu stoji potpis autora, ali najčešće nije potrebno uložiti neki veći napor da bi se videlo u kojoj je zemlji nastao neki film. To, naravno, ne znači da se ti filmovi nastoje da preslikaju neke od neupitnih istina koje o tom ratu vladaju u svakoj od postjugoslovenskih zemalja. Brešanovi „Svjedoci“ mnogo su više napadani u zemlji gde je taj film nastao od bilo kog drugog mesta, ali se ipak i dalje može razgovarati o tome koliko ti novi ratni filmovi odražavaju raspoloženje neke određene sredine:\nŽALICA: Film je uvijek lični stav. To je lični stav jednog čovjeka koji nekad može biti različit od potreba politike, recimo, ili možda nekih društvenih grupa koje deklarativno nisu političke ili u politici, već su društvene ili duhovne ili šta ja znam, ali su u principu u službi politike. Nažalost, danas je puno više stvari nego što bi trebalo zloupotrebljeno politikom.\nŽBANIĆ: To je moja slika svijeta. A činjenica da je taj film publika u Berlinu prihvatila emotivno, pokazuje da je i nešto više od moje slike svijeta. Više volim da se držim onako individualnih stvari, da ne govorim ni u ime grupe, ni nacije, ni države. Zaista mislim da je film nešto što je izvan, odnosno iznad svega toga.\nRSE: No bez obzira da li se iza novih ratnih filmova nazire pogled njihovog autora ili možda čak nešto više od toga, a što bi više ukazivalo na zemlju ili okruženje u kome umetnik živi, još uvek nije baš lako ustanoviti, koliko ti filmovi uopšte pomažu da se bolje razume ono što se dogodilo tokom devedesetih. Nije, naravno, zadatak bilo kog umetničkog dela da objašnjava nekome šta se u određenom periodu zaista zbilo, niti bi se bilo ko smeo pouzdati u filmove kao sredstvo da se sazna kako je neki rat izgledao, ali da li ti filmovi, barem indirektno, osvetljavaju neke događaje?\nŽALICA: Ja se nadam. U velikoj većini slučajeva filmovi mojih kolega, koje sam gledao, iz Hrvatske, iz Srbije i iz Bosne i Hercegovine, takođe imaju, većina njih, pozitivne ideje i dolaze iz potrebe da se te stvari razjasne na ovaj ili onaj način. U tom smislu da se ide naprijed. Mislim, to se desilo i tu nema nikakve dileme. A o tome kako se desilo, teško ćemo se složiti. Moje iskustvo u Sarajevu je jedno iskustvo, iskustvo čovjeka koji je sjedio u Beogradu je vjerovatno drugo iskustvo, a iskustvo čovjeka koji je iz Beograda ili iz nekog drugog grada u Srbiji krenuo u Bosnu je treće iskustvo. E sad, kako će se to složiti, ja ne znam. Ja sam filmadžija, pravim filmove i želim da pravim filmove koji će otvoriti mogućnost da bude bolje.\nBALJAK: Mislim da se na prste jedne ruke, u svim ex-yu državama mogu nabrojati pristojna ostvarenja i pristojni ratni filmovi. Možda je prvi primer film Srđana Dragojevića „Lepa sela, lepo gore“. To je možda prvi ratni film koji na jedan brutalan, crnohumoran, a opet vrlo efektan način govori o apsurdu i situaciji u kojoj su se zadesile tri zaraćene strane na tom prostoru. Mada su, opet, čak i film koji je urađen takvim jednim stilom kao Dragojevićev, bez obzira na svoju veliku gledanost i dobar prijem u ex-yu zemljama, vrlo često tumačili kao „pročetnički“ i koji, ipak, stavlja neke simpatije na srpsku stranu.\nRSE: Kao što neki novi ratni ratni filmovi doprinese dubljem razumevanju onoga što se zbivalo tokom devedesetih, postoje dela koja, ne ulazeći u to da li je to bila stvarna namera njihovih autora, falsifikuju neke događaje, krećući se utabanom stazom relativizovanja zločina koji su se dogodili:\nBALJAK: To je tako kroz istoriju. Verovatno bi neki presek pokazao da je mnogo manje, uslovno rečeno poštenih, objektivnih i umetničkih ostvarenja u čitavoj toj istoriji filma, a da je mnogo više propagande i bezvredne dnevne politike i filmova snimljenih za račun nekoga ili u nečije ime.\nŽALICA: Umjetnost uvijek može biti zloupotrebljena. Ja to vidim kao nešto vrlo negativno. Ja mislim da tom vrstom zloupotrebe to prestaje biti umjetnost, a postaje propaganda.\nRSE: Kada već uđu u sivu zonu prelamanja ratnih događaja u iskrivljenom ogledalu, neki od filmskih naslova uplovili su u nemrine vode direktnog svrstavanja na neku od strana koje su bile u sukobu. Glorifikujuću do neukusa stradanja samo jedne strane, u kojoj se oni drugi pretvaraju u karakture koje nisu pošteđene nijedne ovozemaljske slabosti, ti filmovi postaju najdirektniji eksponenti propagande. Gde je zapravo ta granica nakon koje filmovi postaju puko propagandističko oruđe?\nŽALICA: Svaki film može biti zloupotrebljen u propagandne svrhe. Svaki film može biti zloupotrebljen ako autor dozvoli – zato što se boji ili zato što možda to i želi – da s njegovim djelom počne mahati neka politička opcija. To je jedna situacija na koju je teško uticati. A druga – puno opasnija – je kad autor sam radi takve stvari, kad se sam stavlja u službu propagande ili politike, iz bilo kojeg razloga. A mislim da je ta tanka linija u ideji. Jer, na kraju krajeva, ono što mi želimo da kažemo je ideja filma. Propaganda je uvijek više parola nego ideja.\nBALJAK: Film postaje deo propagande ako je sniman iz propagandnih razloga, ako je autor svoj moralni kredibilitet i svoju autorsku poetiku stavio u službu aktuelne dnevne politike ili vlasti i postao, jednostavno, oruđe te politike. Znači, u tom trenutku, autor se pretvara u običnog apologetu nečega što je ili režim ili jeftina dnevna politika.\nRSE: I kada se podvuče crta ispod više od trideset igranih filmova nastalih na prostoru bivše Jugoslavije koji se bave temom rata, i dalje nisu do kraja rasvetljeni svi aspekti njihovog uticaja. Naravno, filmovi se vrednuju pre svega estetskim merilima i umetničkim kriterijumima, ali da li ti naslovi, kada se zbirno uzmu, na bilo koji nečin pomažu da se prevladaju antagonizmi između naroda koji žive u novim državama Balkana?\nBALJAK: Pomažu ako su dobra umetnička dela, rađena iz poštenih, moralnih pobuda, i ako imaju, osim tog poštenja i moralnosti, i određeni umetnički kvalitet. Onda su ta dela dragocena i doprinose nekoj sveopštoj katarzi filmskih gledalaca i promeni recepcije stvarnosti i nekih zabluda ili predrasuda. Ne pomažu i raspiruju strasti ako ne probijaju onaj osnovni, umetnički kvalitet, ako ne vrede ni glumački, ni rediteljski, ni u bilo kom drugom smislu. A pogotovo su pogubna i štetna ako su snimljena za račun jednog režima, za račun jedne istine i ako na taj način prikazuju samo jednu stranu istine i jednu stranu rata. Onda ta dela deluju krajnje pogubno i onda ona ne mogu ništa da postignu, osim da dalje raspiruju strasti i da se stekne utisak da se rat na ovim prostorima još nije završio i da je pomirenje nemoguće.\nŽALICA: Tenzije proizvode ljudi koji su ih uvijek proizvodili, koji ne žele da prihvate stvari na osnovu stvarnosti i onoga što se dogodilo, nego na osnovu svog predumišljaja ili neke ideologije koja im zvoni u glavi kao apsolutna istina. Tako da je s njima teško. A s druge strane, dobrim ljudima, dobra umjetnost ili umjetnost koja potpuno slijedi ono što bi umjetnost zbilja trebala biti, dakle taj neki etički i estetički kodeks, samo može pomoći. Ne možemo zaobilaziti probleme i pred njima žmiriti. Mislim da se s njima moramo suočiti, a mislim da se kroz umjetnost lakše suočiti s njima, nego kroz ove sudove, iako i ti sudovi trebaju da postoje.\nRSE: Daju li ti filmovi bilo kakav doprinos onome što se uslovno može nazvati procesom pomirenja, ili oni samo stvaraju dodatne razloge za nove kontroverze, nerazumevanja i skobe?\nSMILJANIĆ: Ja smatram da veću štetu može izazvati umetničko ili kvaziumetničko delo koje govori naopako na ovu temu, nego što može da donese korist jedno plemenito, sjajno, veličanstveno umetničko delo, koje ustvari poravnava u nama sve te sukobe, gnevove, čak i mržnje i tako dalje.\nŽBANIĆ: Nemam široke planove i ambicije, nego samo male. Ako ovaj film uspije pomjeriti emocije jedne osobe i ako jedna osoba uspije da shvati kolika je Esmina tragedija, onda mislim da je to uspješan film. Film je već pokrenuo neku vrstu dijaloga, bez obzira koliko sad izgleda da je to samo vrištanje. Ali mislim da će mrvu po mrvu, ne samo ovaj, nego i drugi filmovi, stvari pokretati.\nRSE: Bez obzira što će se pravi učinak ratnih filmova procenjivati sa jednom mnogo većom distancom od one koju su ti filmovi imali prema događajima o kojima govore, jedan od kriterujma njihovog značaja već sada se može naslutiti. Ti filmovi će pokazati svoju snagu tek kada gledaoci sa prostora bivše Jugoslavije, zanemarivši razlike koje postoje između srpskog, hrvatskog ili bosanskog jezika, više ne budu u stanju da ne pouzdano kažu – u kojoj je zapravo zemlji zapadnog Balkana nastao određeni ratni film, jer će ga odveć doživeti kao nešto svoje.


INTERVJU TV RESAVA\nJuče je predsednik SPOS-a dao intervju TV Resava iz Svilajnca. Intervju je bio posvećen aktuelnoj pčelarskoj problematici, organizaciji SPOS-a i razlozima za pokretanje Peticije za spas pčela i pčelarstva.\nOvde možete preuzeti obrazac Peticije za spas pčela i pčelarstva u Srbiji, koju je na sednici 4. jula 2009. godine pokrenuo Izvršni odbor SPOS-a. Detaljnije informacije o Peticiji možete pogledati OVDE. Obrazac možete preuzeti OVDE u PDF formatu. Obrazac je sačinjen tako da svako može sa svake strane obrasca peticije da u potpunosti razume o […]\nKONKURS ZA PODRŠKU PČELARSKIM MANIFESTACIJAMA U 2010. GODINI\nIzvršni odbor SPOS-a raspisao je i ove godine konkurs za podršku pčelarskim manifestacijama u 2010. godini. Ovakav potez nametnuo se kao potreba za podizanjem nivoa i kvaliteta pčelarskih manifestacija, s obzirom na sistematske marketinške aktivnosti SPOS-a koje su u toku. Kao što već znate, od 1. januara 2009. godine SPOS ne dozvoljava stavljanje njegovog imena […]\nPESMA EMINE JAHOVIĆ NA SAJTU SPOS-a\nPesma "Med" koju pevaju Emina Jahović i Dino Merlin sa najnovijeg CD-a Emine, od danas se, uz dozvolu popularne pevačice, emituje tokom posete sajtu SPOS-a. Naime, u sklopu akcije SPOS-a protiv pojave meda na tržištu koji ne odgovara Pravilniku, zamolili smo popularnu pevačicu da nam dozvoli da pesmu "Med" čiji stihovi kažu da med ne […]\nIzvršni odbor SPOS-a doneo je odluku da uputi svim društvima na potpisivanje peticiju za hitnu i konkretnu pomoć pčelarstvu, pre svega kroz uvođenje upotrebljivih podsticaja po košnici i usklađivanje zakonodavstva sa EU. Ovih dana će biti završen odgovarajući obrazac i poslat društvima pčelara, a biće dostupan i preko sajta SPOS-a za sve zainteresovane. Cilj je […]\nIzvršni odbor Saveza pčelarskih organizacija Srbije usvojio je na poslednjoj sednici Program održivog razvoja pčelarstva u uslovima ekonomske krize, u obliku preporuka koje imaju stalnu vrednost, ali ih se vredi podsetiti u godinama krize. Cilj ovog Programa je da pokuša da spreči pčelare da neadekvatno manipulišu novcem, bez prethodne detaljne analize, kako bi se očuvao […]\nZAMENIK PREDSEDNIKA SPOS-a DANAS RAZGOVARAO SA MINISTROM POLJOPRIVREDE\nZamenik predsednika SPOS-a, gospodin Milutin Petrović, razgovarao je danas u Kragujevcu sa ministrom poljoprivrede, gospodinom dr Sašom Draginom, povodom novonastalog problema oko Pravilnika o obeležavanju i evidenciji pčelinjaka. Gospodin Petrović je ukratko obrazložio problem koji je nastao, apelujući da se nađe rešenje. Gospodin dr Saša Dragin rekao je da će se iduće nedelje organizovati sastanak […]\nINICIJATIVA ZA PROGLAŠENJE PČELA ZA UGROŽENU ŽIVOTINJSKU VRSTU\nPčelarski savez Slovenije pokrenuo je inicijativu da se pčele uvrste na listu ugroženih životinjskih vrsta u celoj EU, što je Ministarstvo poljoprivrede Slovenije prihvatilo, te će ministar poljoprivrede Slovenije u ponedeljak, na sastanku ministara poljoprivrede EU, zatražiti da se prouči Rezolucija evropskog parlamenta o stanju u pčelarstvu, i pokrenu aktivnosti na proglašenju pčela za ugroženu […]\nZAVRŠEN JE ČASOPIS „PČELAR“ ZA JUL\nJuče je završen časopis Pčelar za jul, koji je kasnio zbog nepredviđenih događanja, te je sačekana sednica Izvršnog odbora SPOS-a kako bi pčelarima bila pružena kompletna informacija. Sadržaj broja možete pogledati OVDE, na ćirilici i latinici. Na dnu te strane našeg sajta gde se nalazi sadržaj broja, možete preuzeti stranice časopisa posvećene najavi sa naslovne […]\nSPOS je uspostavio obostrano korisnu saradnju sa sajtom "Agroupozorenje". Ovo je sajt koji na vreme upozorava na pojavu štetnih insekata i stvaranje uslova za pojavu različitih bolesti biljaka. Kao što je poznato, pčelari su uglavnom i voćari ili povrtari, pa će im pravovremena informacija sigurno biti od pomoći. Na ovom sajtu uvek možete saznati kada […]\nSPOS RAZVIJA SISTEM LOBIRANJA ZA INTERES PČELARSTVA PO UZORU NA AMERIČKI FARM BIRO\nKriza u pčelarstvu sve više je uslovljena i vođenjem neadekvatne poljoprivredne politike od strane nadležnih državnih organa. Taj trend nije nov, traje već više od četvrt veka. IO SPOS-a pokušao je da podnošenjem logičnih predloga izdejstvuje promenu odgovarajućih propisa, kako bi se i pčelarstvo uklapalo u evropske trendove. Od podnošenja naših zahteva sa predlogom rešenja […]\nJAVNO PISMO MINISTRU POLJOPRIVREDE\nIO SPOS-a je na jučerašnjem sastanku doneo nekoliko odluka vezanih za nesrećni Pravilnik o obeležavanju košnica. Prvi korak je dopis ministru poljoprivrede i ostalim zvaničnicima srpske vlasti i nadležnih evropskih institucija. Ovde možete pročitati dopis koji će sutra biti predat ministru poljoprivrede. Ministru poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, Gospodinu Dr Saši Draginu Poštovani […]\nODRŽAN SASTANAK IO SPOS-a\nDanas je održan sastanak IO SPOS-a na kome su donesene mnoge krucijalne odluke. Narednih dana ćemo ih jednu po jednu preko sajta SPOS-a predstavljati javnosti. Najvažnije je da IO SPOS-a nikada nije bio jedinstveniji nego danas. Bilo je mnogo tačaka dnevnog reda, a sastanak je trajao tek nešto manje od 4 sata, dok inače traje […]\nDanas je u Aleksinac pristigla pošiljka preparata protiv varoe Apiguard, namenjena članovima Društva pčelara Aleksinac sa prebivalištem na teritoriji opštine Aleksinac, u ukupnoj vrednosti od 500.000 dinara, pomoć pčelarima od Fonda za razvoj poljoprivrede opštine Aleksinac. Ovo je treća godina od kako Fond za razvoj poljoprivrede opštine Aleksinac na osnovu jednoglasne odluke – molbe Skupštine […]\nU petak, 26. juna 2009. godine, u Upravi za veterinu Ministarstva poljoprivrede imali smo hitan sastanak povodom zahteva SPOS-a za promenom donetog Pravilnika o načinu obeležavanja pčelinjih društava i evidentiranja pčelinjaka, po hitnom postupku. O tome kako je ovaj Pravilnik donet već smo pisali, i možete detalje pogledati OVDE. Sastanku je prisustvovala delegacija SPOS-a u […]\nUpravo je izašao iz štampe časopis "Pčelarski žurnal" za jul, avgust i septembar. Ovde možete pogledati sadržaj: Detaljan sadržaj možete pogledati OVDE u PDF formatu (1 MB).\nPOMOĆ OPŠTINE VLADIMIRCI PČELARIMA\nVeć je treća godina kako pčelari opštine Vladimirci ulaze u raspodelu budžetskih sredstava opštine. Prve godine dobili smo 75.000 din, prošle oko 70.000 din, za ovu godinu Opštinski budžet je prepolovljen, pa je tako i svim korisnicima drastično smanjen, za naše Udruženje opredeljeno je 50.000 din, polovina je već isplaćena, biće i ostalo, i tu […]\nDruštvo pčelara Kragujevac juče je besplatno podelilo 500 selekcionisanih matica svojim članovima koji su ujedno i članovi SPOS-a. Već treću godinu za redom, Grad Kragujevac iz sredstava Ararnog budžeta izdvaja sredstva za kupovinu „500 selekcinisanih matica za 500 novih pčelinjih društava“. Od 234 članova Društva, za matice se prijavilo njih 175, i svi su na […]\n150.000 POSETA SAJTU SPOS-a\nOd 1. juna 2008. godine do danas, sajt SPOS-a ostvario je 150.000 poseta. Kao što znate, sajt SPOS-a ne meri posete brojem klikova na različitim stranicama sajta, već brojem dnevnih poseta od strane različitih osoba. Znači, ako više puta tokom jednog dana posetite sajt, brojčanik meri sve vaše posete kao jednu posetu. Za takav sistem […]\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede organizuje 29. juna 2009. godine, sa početkom u 10 časova, na Trgu Republike u Beogradu, manifestaciju pod nazivom SRBIJA PRIRODNO. U 12 časova učesnicima i gostima će se obratiti ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede dr Saša Dragin. Nakon toga ministar Dragin održaće konferenciju za medije na štandu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva […]\nPodatke o gradu Zaječaru, kao i osnovne podatke o OŠ ’’Đura Jakšić’’ možete naći na sajtu grada (http://www.zajecar.info/sr/) Ideja da se pčelarstvo približi najmlađima postoji oduvek. Bilo je i biće pokušaja da se deca pravovremeno upoznaju sa pčelom i svim vrednostima koje ona nosi sa sobom. Sekcija mladih pčelara u OŠ ’’Đura Jakšić’’ je […]\nKako ovih dana saznajemo iz Ministarstva poljoprivrede, najnovijom raspodelom sredstava u Ministarstvu, svima, čak i Upravama, smanjena su planirana sredstva, u proseku za dve trećine, što na žalost nije mimoišlo ni pčelare ni bilo koga drugog. Po rečima šefa odseka za stočarstvo, gospodina Nenada Terzića, planirana sredstva za subvencije po košnici od 60 miliona dinara, […]\nRegionalna asocijacija pčelarskih organizacija jugoistočne Srbije organizuje u subotu, 25. jula 2009. godine, XII Međunarodni stručni seminar, posvećen organskom pčelarenju i uzimljavanju i zimovanju pčelinjih društava. OVDE možete pogledati ćiriličnu verziju programa seminara, a OVDE latiničnu. O jednom od predavača, Amiru Demiroviću, možete pročitati OVDE, ili pogledati njegov sajt OVDE. O drugom predavaču, Mirku Vilusu […]\nIZAŠAO JE DVOBROJ ČASOPISA „HRVATSKA PČELA“ ZA JUL I AVGUST\nUpravo je završen dvobroj časopisa "Hrvatska pčela" za jul i avgust. Sadržaj možete pogledati OVDE.\nPONUDA SPOS-u ZA KUPOVINU MLEČA\nSPOS je dobio ponudu za kupovinu srpskog matičnog mleča u većoj količini za farmaceutsku industriju, ali je cena katastrofalna, pa od realizacije, uprkos višednevnom angažovanju na definisanju najpovoljnije cene, neće biti ništa. Kupac je iz jedne zemlje EU, i tražio je mleč vrhunskog kvaliteta za farmaceutsku upotrebu. U kontaktu sa jednim proizvođačem mleča koji ima […]\nINTERVJU ČASOPISU ZOV\nDanas je predsednik SPOS-a dao intervju časopisu ZOV. Obavestićemo vas pravovrememo u kom broju će intervju biti objavljen. Inače, časopis ZOV ima i internet prezentaciju koju možete pogledati OVDE.\nPREDSEDNIK SPOS-a RAZGOVARAO SA PREDSEDNIKOM OPŠTINE VRNJAČKA BANJA\nDanas je predsednik SPOS-a razgovarao sa predsednikom opštine Vrnjačka Banja o organizaciji značajnog međunarodnog skupa na teritoriji ove opštine. Predsednik opštine gospodin Zoran Seizović izrazio je razumevanje za ideje predsednika SPOS-a o organizovanju velikog pčelarskog skupa u ovom turističkom centru Srbije. Obećao je svu logističku pomoć, te će banjski resursi stajati na raspolaganju pčelarima. Detalji […]\nU sredu, 17. juna 2009, predsednik SPOS-a razgovarao je sa predstavnicima USAID-a i WORLD LEARNING-a o mogućnostima pomoći SPOS-u. Nakon ovog razgovora, na SPOS-u je da predloži konkretan vid saradnje u najskorijem periodu, na osnovu dosadašnjih razgovora. Nadamo se da će naše ideje biti prihvaćene i pomognute od USAID-a. Hvala unapred.\nLOŠA PAŠNA GODINA U ARGENTINI\nNa kraju ovogodišnje pašne sezone u Argentini, može se zaključiti da su prinosi prepolovljeni. Naime, ove godine proizvedeno je 45% manje meda nego prethodne, što je najslabiji prinos, uglavnom uslovljen sušom, u poslednjih 20 godina. Pored toga, najtraženijih argentinskih medova na svetskom tržištu je najmanje. Sve to može da znači, iako i ostvareni prinos zapravo […]\nIZAŠAO JE DVOBROJ ČASOPISA „SLOVENSKI ČEBELAR“ ZA JUL I AVGUST\nUpravo je završen dvobroj časopisa "Slovenski čebelar" za jul i avgust. Detalje o sadržaju možete pogledati OVDE.\nPROBLEMI SA OTKUPOM MEDA I U HRVATSKOJ\nDa nismo jedini koji imamo problem sa otkupom meda, svedoči i poruka predsednika Hrvatskog pčelarskog Saveza Martina Kranjeca, objavljena ovih dana na forumu ovog Saveza. Citiramo Martina Kranjeca: "Danas nažalost održan sastanak pčelarskih zadruga sa otkupljivaćima, od svih pozvanih odazvala se dva kasnije smo dobili informaciju da im je bio zabranjeno sudjelovanje od jednog djela […]\nOd prvog juna u funkciji je još jedan pčelarski sajt u Srbiji. Reč je o zvaničnom sajtu Asocijacije odgajivača karnike Srbije (www.domacakarnika.in.rs). Veliki pozdrav svim pčelarima upućuje predsednik AOKS, Slađan Rašić, diplomirani inženjer i doktorant pčelarstva na Poljoprivrednom fakultetu Univerziteta u Beogradu, koji se nada da će sarađivati i razmenjivati informacije sa pčelarima koje su […]\nU petak, 12. juna 2009. godine, u Privrednoj komori održan je sastanak Grupacije za pčelarstvo i proizvodnju meda Udruženja za poljoprivredu, prehrambenu i duvansku industriju i vodoprivredu Privredne komore Srbije, koju čine predstavnici Privredne komore, Ministarstva poljoprivrede, naučnih radnika, SPOS-a, privrednika iz sveta pčelarstva svih vrsta, profesionalnih pčelara i drugih aktera pčelarske javnosti. Ovaj sastanak […]\nPOGLEDAJTE TV EMISIJU „POLJOPRIVREDA DANAS“\nPrvi prilog snimljen ovih dana za dnevno izdanje emisije "Moja farma" pod nazivom "Poljoprivreda danas" emituje se danas. Drugi prilog biće emitovan naredne nedelje. Ovde možete pogledati spisak svih televizija (njih 23) i radio stanica (njih 49) koje emisiju emituju, sa satnicom emitovanja za svaku stanicu, ali i kompletnu emisiju. Emisiju možete pogledati na sajtu […]\nSKUPŠTINA SRBIJE RASPRAVLJA O ZAKONU O UDRUŽENJIMA\nSkupština Republike Srbije nastavlja sednicu raspravom o predlogu Zakona o udruženjima. Kao što je poznato, ovaj Zakon je do sada više puta povlačen iz skupštinske procedure. Kako stvari stoje, sada bi konačno trebalo da bude usvojen. Ako se sva predložena rešenja prihvate, udruženja će moći da osnuju tri fizička ili pravna lica, neće morati da […]\nGENERALNI INSPEKTORAT OBJAVIO IZVEŠTAJ SA POSLEDNJE AKCIJE KONTROLE KVALITETA MEDA\nGeneralni inspektorat Ministarstva poljoprivrede objavio je na sajtu Ministarstva rezultate kontrole kvaliteta meda na tržištu Beograda, koja je obavljena 19. maja 2009. godine (OVDE). Rezultate kontrole možete pogledati OVDE, a objavila ih je i današnja "Politika".\n„POLITIKA“ DANAS OBJAVILA TEKSTOVE O FALSIFIKATIMA MEDA I NESTAJANJU PČELA\nDnevni list "Politika" je danas u jednom tekstu imenovao one za koje je inspekcija utvrdila da im med u prometu ne odgovara Pravilniku, dok je u drugom tekstu pojasnio problem nestajanja pčela u svetu građanima Srbije. Prvi tekst možete pogledati OVDE. Ovaj tekst najavljen je i na naslovnoj strani lista. Drugi tekst možete pogledati OVDE. […]\nOBAVEŠTENJE O EMITOVANJU INTERVJUA EMISIJI „MOJA FARMA“\nJedan prilog snimljen za dnevno izdanje emisije "Moja farma" pod nazivom "Poljoprivreda danas" biće emitovan u petak, a drugi naredne nedelje. Ovde možete pogledati spisak svih televizija (njih 23) i radio stanica (njih 49) koje emisiju emituju, sa satnicom emitovanja za svaku stanicu. Spisak televizijskih i radio stanica sa satnicom emitovanja emisije možete pogledati OVDE. […]\nINTERVJU DNEVNOM LISTU „POLITIKA“\nDanas je predsednik SPOS-a dao intervju dnevnom listu "Politika". Objavićemo na sajtu kada budemo znali datum objavljivanja.\nEKOLOZI NAGRADILI PČELARE\n5. juna, na svetski dan životne sredine, u Lazarevcu je održana manifestacija “Dani ekologije". Pored brojnih uglednih zvanica koji su prisustvovali, i lokalnih medija, ova smotra je propraćena i od strane Srpske televizije iz Čikaga. Za sve zainteresovane goste bio je organizovan celodnevni program, koji je uključivao i stručnu eskurziju, sa obilaskom vidikovca u Medoševcu, […]\nJutros smo dobili zvaničnu verziju Pravilnika o načinu obeležavanja pčelinjih društava i evidentiranja pčelinjaka koji je ovih dana objavljen u Službenom glasniku, i ostali bez teksta, jer je retko šta od dogovorenih rešenja preživelo višemesečni boravak u zakonodavstvu. Očekivao sam da sve bude kako smo se dogovorili, jer je finalna verzija Pravilnika prošla sve instance […]\nINTERVJU ZA „POLJOPRIVREDNI LIST“\nDanas je predsednik SPOS-a dao intervju za "Poljoprivredni list". Objavićemo na sajtu u kom broju ovog renomiranog časopisa će biti objavljen. Zahvaljujemo se "Poljoprivrednom listu" i njegovom rukovodstvu na interesovanju za pčelarstvo i ustupanju prostora da se u javnosti čuju i zvanični stavovi pčelara Srbije.\nINTERVJU EMISIJI „MOJA FARMA“\nDanas je Jelena Sajić, izvršni direktor emisije "Moja farma" koja se emituje na 23 televizije i 49 radio stanica, intervjuisala predsednika SPOS-a u Aleksincu. Od intervjua i snimljenog materijala na pčelinjacima u selu Stanci (pčelinjak Rakočevića) i selu Lipovac (pčelinjak manastira Lipovac), biće napravljena dva priloga za dnevno izdanje ove emisije pod nazivom "Poljoprivreda danas", […]\nDanas je predsednik SPOS-a dao intervju lokalnoj aleksinačkoj televiziji TV ALT, kao gost polusatne emisije "ALT intervju". Emisija će biti emitovana večeras u 20.15 sati.\nROJ NA TERASI\nDanas je Generalni inspektorat Ministarstva poljoprivrede zatražio pomoć SPOS-a jednom građaninu Beograda kome je roj došao na terasu. Naime, gospodin Dimitrije primetio je dolazak roja pčela na svoju terasu, ali pošto ne želi da ih ubije, zatražio je pomoć Veterinarske inspekcije, da nađe nekog pčelara da bezbedno ukloni roj koji će dobiti na poklon. Kontaktirali […]\nU emisiji TV B92 "Znanje na poklon", danas su emitovana dva priloga o pčelarstvu. U jednom od priloga snimljen je razgovor sa poznatim pčelarom Veroljubom Umeljićem. Bilo je reči o protekloj bagremovoj paši, o dozrevanju i ceđenju meda, o sprečavanju nagona za rojenje i zbrinjavanju roja koji se uhvatio za debelu granu i o uzgoju […]\nPRILOG NA RTV STUDIO B\n6. juna 2009.\nDanas je RTV Studio B snimio prilog o pčelarstvu za emisiju EKON NEWS (ekonomske vesti), u kojoj su intervju dali predsednik SPOS-a i profesionalni pčelar Saša Rakočević. Emisija EKON NEWS sa ovim prilogom biće emitovana u sredu 10. juna u večernjem terminu u 21.30 na RTV Studio B. Emisija ima i reprizne termine, u subotu […]\nJuče je predsednik SPOS-a u sedištu Agrobiznis projekta USAID-a za Srbiju u Beogradu, razgovarao sa rukovodiocima Agrobiznis projekta o mogućnostima podrške pčelarstvu. Sastanku su prisustvovali gospođica Tisa Čaušević, vođa sektora stočarstva, gospodin Peđa Cerović, ekspert za razvoj organizacija proizvođača, i gospođica Katarina Marković iz sektora za voćarstvo. Predsednik SPOS-a imao je sreću i da se […]\nPRAVILNIK O NAČINU OBELEŽAVANJA PČEL. DRUŠTAVA I EVIDENTIRANJA PČELINJAKA OBJAVLJEN U SL. GLASNIKU\nDanas je u Službenom glasniku 41/2009 objavljen dugo očekivani Pravilnik o načinu obeležavanja pčelinjih društava i evidentiranja pčelinjaka, koji je u saradnji sa SPOS-om završen pre više od 6 meseci, ali je tek sada potpisan i zvanično objavljen. Pravilnik nam još uvek nije dostupan u elektronskoj formi, čim ga budemo dobili, objavićemo ga na sajtu. […]\nZAKON O SREDSTVIMA ZA ZAŠTITU BILJA OBJAVLJEN U SLUŽBENOM GLASNIKU\nDanas je u Službenom glasniku 41/2009 objavljen Zakon o sredstvima za zaštitu bilja, usvojen u Skupštini 29. maja 2009. godine. Ovaj Zakon umnogome olakšava borbu pčelara protiv trovanja pčela prskanjem bilja u cvetu. Zakon možete pogledati OVDE.\nZAKON O STOČARSTVU OBJAVLJEN U SLUŽBENOM GLASNIKU\nDanas je u Službenom glasniku 41/2009 objavljen Zakon o stočarstvu, usvojen u Skupštini 29. maja 2009. godine. U ovom trenutku najvažnije je da je dogovor SPOS-a sa Ministarstvom ispoštovan što se tiče uklanjanja spornih tačaka (detaljnije OVDE). Zakon možete pogledati OVDE.\nZAKON O BEZBEDNOSTI HRANE OBJAVLJEN U SLUŽBENOM GLASNIKU\nDanas je u Službenom glasniku 41/2009 objavljen Zakon o bezbednosti hrane, usvojen u Skupštini 29. maja 2009. godine, koji će urediti ovu važnu oblast. Sada je Srbija dobila krucijalni Zakon koji će ubuduće otvarati mnoga vrata, ako se bude dosledno primenjivao. Već se sada čuju primedbe da će morati da se menja u dogledno vreme, […]\nOPŠTINA UŽICE NAMERAVA DA IZDVOJI ZA PČELARE 300.000 DINARA\nLokalna samouprava Užica predvidela je 300.000 dinara za DP Užice prema projektu Društva o 500 matica za 500 novih pčelinjih društava. Matice su naručene od Apicentra, konkretno od njihovog kooperanta Milete Markovića iz Jabučja. Dogovoreno je da isporuka matica bude 30. 5. 2009. godine. Imajući razumevanja za krizu i otežan priliv sredstava u budžet opštine, […]\nFond za razvoj poljoprivrede opštine Aleksinac izvršio je nabavku Apiguarda za pčelare Društva pčelara Aleksinac koji imaju prebivalište na teritoriji ove opštine, i koji će im uskoro biti besplatno podeljen, treću godinu za redom. Iako je finansijskim planom Fonda planirana kupovina Apiguarda za 600.000 dinara, kao i prethodne dve godine, zbog smanjenog priliva sredstava u […]\nPOSETA MITROVOM POLJU\nDanas je predsednik SPOS-a razgovarao sa predsednikom opštine Aleksandrovac, mr Jugoslavom Stajkovcem, i dogovoreno je pokretanje zajedničke zvanične inicijative za privođenje svrsi (davanje na produktivno korišćenje SPOS-u) nesuđenog Centra za pčelarstvo u Mitrovom polju na planini Goč (20 km od Aleksandrovca), koji je otvoren pre skoro tačno 19 godina, a za manje od dve godine […]\nEMINA JAHOVIĆ I DINO MERLIN: MED\nNova pesma Emine Jahović ne bi predstavljala bolji marketing za med ni da smo mi učestvovali u njenoj izradi. Pesma koja nosi ime MED svakako će dodatno uticati na promociju meda i pčelarstva u javnosti, i predstavljati odličan marketing. Iako smo imali nameru da učestvujemo u izradi jedne pesme nekog poznatog pevača na sličnu temu, […]\nDRAMATIČNO STANJE EVROPSKE PČELARSKE INDUSTRIJE\nKako javlja sajt http://ceppei.ba, za manje od deset godina, evropska pčelarska industrija bi mogla ostati bez posla zbog pomora pčela koje sve teže uspevaju izbeći intenzivnu poljoprivrednu proizvodnju, pesticide i razne bolesti, upozorilo je svetsko udruženje pčelara Apimondia. "Sa sadašnjim nivoom smrtnosti pčela, evropski pčelari bi u kakvom-takvom biznisu mogli opstati još najviše 8 do 10 godina", […]\nMED U LEČENJU BOLESTI\nNa sajtu www.healthnews.com objavljeni su neki interesantni podaci o lečenju medom, autora Melanie Grimes. Priču je započela jednom zanimljivošću iz istorije. Naime, u egipatskom društvu, med se visoko kotirao kao lek u kombinaciji sa vinom i mlekom. Koliko je pčelarstvo bilo važno, govori i podatak da je faraon osnivač Prve dinastije egipatskih kraljeva Menes (živeo […]\nPČELARSTVO NA TV FOX\nJuče u 10.00 i jutros u 06.11 na TV FOX emitovana je emisija "Posle kafe", porodični magazin ove televizije, sa temom upotrebe pčelinjih proizvoda. Gosti u emisiji bili su mr Žarko Stepanović i dipl. ing. Slađan Rašić, koji su govorili o upotrebi pčelinjih proizvoda u ishrani, prevenciji i lečenju bolesti. Zahvaljujemo im se na uspešnoj […]\nSARADNJA SPOS-a SA USAID-om\nBroj pregleda: 4.220\nNezavisna agencija Vlade SAD-a za međunarodni razvoj i pružanje ekonomske i humanitarne pomoći (USAID) u preko 100 zemalja sveta, izabrala je u okviru programa "Community Connections" deset najuspešnijih direktora zadruga, predsednika udruženja i predsednika Upravnih odbora iz oblasti poljoprivrede, i finansirala tronedeljnu stručnu obuku u SAD-u u okviru oblasti "Poljoprivredne zadruge i udruženja". “Community Connections” […]\nGODINU DANA RADA NOVOG SAJTA SPOS-a\nPreko 135.000 poseta i 741 vest obeležili su prvih 365 dana rada novog sajta SPOS-a. Veliko poverenje koje ste nam ukazali daje nam elan da ove godine sajt i dalje unapređujemo. Mnoge rubrike još uvek nisu završene, ali redovno ažuriramo postojeće. Hvala što nas redovno pratite!\nSKUPŠTINA SRBIJE 29. MAJA USVOJILA 15 ZAKONA IZ OBLASTI POLJOPRIVREDE\nSkupština Srbije je 29. maja 2009. godine usvojila 15 zakona iz oblasti poljoprivrede, među njima i dva u čijoj izradi je svojim sugestijama učestvovao i SPOS. Očekujemo da su zakoni prošli onako kako je dogovoreno sa nadležnima u Ministarstvu poljoprivrede, te da nije došlo do značajnih izmena po pitanju pčelarstva u samoj Skupštini. Čim zakoni […]\nMANASTIRU BANJSKA POTREBNA POMOĆ PČELARA\nOtac Danilo iz manastira Banjska uputio nam je molbu za pomoć, te je objavljujemo na sajtu SPOS-a. Potrebna im je pomoć nekog proizvođača košnica ili pčelara koji i proizvodi košnice. Manastir se nalazi kraj Zvečana na Kosovu i Metohiji, već poseduju pčele o kojima brine jedan od monaha. Mnogo bi im značila donacija od 4 […]\nIZAŠAO JUNSKI BROJ ČASOPISA „PČELAR“\nUpravo je završen junski broj časopisa "Pčelar". Sadržaj junskog broja možete pogledati OVDE.\nIZAŠAO JUNSKI BROJ ČASOPISA „SLOVENSKI ČEBELAR“\nUpravo je izašao iz štampe junski broj časopisa "Slovenski čebelar". U junskom broju ovaj časopis donosi sledeće.\nUpravo je završen junski broj časopisa "Hrvatska pčela". U junskom broju, ovaj časopis donosi sledeće.\nSvima je poznato da se jednom godišnje u Srbiji održava manifestacija „Noć muzeja“. Na toj manifestaciji koja je obrazovno turističkog karaktera ove godine uzela je učešće i porodica Bikar iz Sremskih Karlovaca, na jedan maestralan način. U ulazu, ainfortu, prostoru od 35 m2 organizovali su prodajnu izložbu pčelinjih proizvoda, domaćih medenjaka, prave medovače i slika […]\nRepublička veterinarska inspekcija Generalnog inspektorata Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, u prisustvu predstavnika SPOS-a i TV FOX, izvršila je 19. maja akcijsku kontrolu kvaliteta meda na tržištu Beograda, na pijaci i u supermarketu Idea. Kontrolisan je med 3 pakera meda u supermarketu Idea na Novom Beogradu, i 3 individualna proizvođača na zemunskoj pijaci, dok je […]\nUNOS NA BAGREMU 13\nPrvi bagrem polako posustaje, većina pčelara zadovoljna prinosima. Dragorad Kovačević javlja da je poslednji unos bio 1,5 kg, i da narednih dana kreće sa vrcanjem. Zoran Milojković iz Niša, na pčelinjaku u reonu sela Grejač u opštini Aleksinac, javlja unos od 5,9 kg. Aleksandar Minić iz Stragara javlja unos od 5,3 kg. Čika Ljuba Boston […]\nUNOS NA BAGREMU 12\nBagrem lagano smanjuje medenje, ali se u mnogim krajevima još uvek "drži". Dragorad Kovačević javlja unos na Ceru od 3 kg. Aleksandar Minić iz Stragara javlja unos od 6,2 kg, uz kratkotrajne pljuskove i sparno vreme. Miljko Šljivić iz Globodera kod Kruševca javlja 3,7 kg u jedanaestom danu medenja. Čika Ljuba Boston iz Aranđelovca javlja […]


ili kako ga mnogi zovu Srpska Atina, jedan je od najlepših i turistički najatraktivnijih gradova u Srbiji. Smešten u multinacionalnoj Vojvodini, obiluje različim kulturama i umetničkim pravcima, pa je upravo zato ovaj grad izabran da bude Evropska prestonica kulture za 2021. i prestonica mladih za 2019. godinu. Centrom grada dominira 72 metra visoka Crkva imena Marijinog iz sredine 19. veka, među meštanima poznatija kao Katedrala. Preko puta nje, na prostranom trgu, nalaze se spomenik Svetozaru Miletiću i Gradska kuća u neorenesanskom stilu, s čuvenim tornjem i Matildinim zvonom, nazvanim po dobrotvorki koja ga je poklonila novosadskim vatrogascima. Dve najpoznatije i najstarije ulice su Zmaj Jovina i Dunavska, koje sačinjavaju jednu od najlepših pešačkih zona u zemlji. Mada su pune kafića i prodavnica, u njima su sačuvane originalne kuće u kojima su živele mnoge znamenite ličnosti. U samom dnu Zmaj Jovine ulice nalazi se Vladičanski dvor, takođe sagrađen tokom 19. veka, veličanstveno zdanje koje privlači pažnju svih turista. Ispred dvora, na mestu nekadašnjeg krsta od ružičastog mermera, nalazi se spomenik pesniku Jovanu Jovanoviću Zmaju postavljen 1984. godine. Pesnik je predstavljen u prirodnoj veličini u trenutku šetnje, koju je pesnik za života obavljao baš ovim sokakom. Šetnju centrom grada vredi završiti posetom Dunavskom parku, divnoj oazi mira i zelenila, u kojoj možete predahnuti pre nego što nastavite obilazak. „Gibraltar na Dunavu“ ili Đava, kako je nazivaju Novosađani, vojno je utvrđenje koje ponosno stoji na Petrovaradinskoj steni već punih 329 godina. Tvrđava je poznata po umetničkim galerijama, šetalištu, bastionima, kuli sa satom na kom velika kazaljka pokazuje sate a mala minute, divnom pogledu na Novi Sad, Dunav i Petrovaradin, kao i spektakularnom zalasku sunca koji svi turisti vole da ovekoveče foto-aparatima. Ipak, najveća atrakcija Petrovaradinske tvrđave jesu njeni podzemni tuneli, koje treba posetiti samo uz stručnog vodiča (uz doplatu). Stranim turistima mlađe generacije, Petrovadinska tvrđava je poznata po čuvenom muzičkom EXIT festivalu, koji se održava svakog jula meseca a koji iduće godine slavi dve decenije postojanja. Naravno, ne treba zaboraviti na ostale važne manifestacije koje se održavaju u Novom Sadu: Sterijino pozorje, Novosadski Džez festival, Zmajeve dečije igre, Cinema City i mnogi drugi. Muzeji su adut Srpske Atine, pa posetu gradu obavezno treba iskoristiti za obilazak stalne postavke Muzeja Vojvodine, galerije Matice srpske ili Muzeja grada, koji se nalazi na tvrđavi. Okolina Ako se zadržavate u Novom Sadu više dana, obavezno posetite čuvene Sremske Karlovce i nadaleko poznate fruškogorske manastire, za koje postoje posebne ture.\nTrajanje ture: 1,5 h / Sledeći polazak: Ned 22.05.2022\nUpoznajte Temišvar, uživajte u njegovoj arhitekturi, istoriji, gastronomiji, šopingu.... ...\nTrajanje ture: 1 dan / Sledeći polazak: Sub 11.06.2022


TREĆE IZDANJE KOMPILACIJE "BALKAN UNDER THE RADAR" - kultURA!\nMilica Micić· 08/07/2015 ·1 min read\nPosle višemesečne pripreme, objavljeno je treće izdanje kompilacije “Balkan Under The Radar”, pod nazivom “Black Generation”. Regionalne kompilacije su pod okriljem etikete “Black Planet Records” i imaju za cilj otkrivanje zanimljivih imena uglavnom iz Srbije, ali i iz ostalih zemalja sa prostora bivše Jugoslavije.\n“Uspeli smo da objedinimo podzemlje skoro svih bivših jugoslovenskih republika. Većina stvari je pravljeno specijalno za ovu kompilaciju, a sve su ranije neobjavljene.“, kažu iz “Crne Planete”.\nKompilacija “Black Generation” sastoji se iz dve celine, sa 32 numere izvođača iz celog regiona. Prvi deo je posvećen sviračkim i elektronskim alternativnim bendovima sa vokalima. Drugi deo je posvećen eksperimentalnoj instrumentalnoj muzici i elektronici.\nMuzički pravci koji su zastupljeni na kompilaciji su: alternativni rok i metal, post rock, new/dark wave, elektronika, industrial, ambient, noise, avant garde jazz, bass music, grime/hip-hop, dub, experimental…\nDiskovi neće biti u prodaji, već će biti primeraka samo za izvođače i za zainteresovane kupce, kojima će biti poklonjen primerak.\nIlustracije je uradio Velibor Stanojević – Well-Bee.\n“Artwork je upakovan sa kompilacijom pa vas ohrabrujemo da snimite sami svoj CD.“, poručuju iz kuće “Black Planet Records”.\nKompilaciju možete besplatno preuzeti sa bandcamp stranice “Crne Planete”. Takođe, možete skinuti sve tri dosadašnje kompilacije – OVDE.\n“NORMAN BEAKER BAND” U NIŠU\nBlack Planet RecordsCD\nNEOBJAVLJENA NIŠKA MUZIKA OSAMDESETIH, SADA NA DISKU\nIZDANJA NIŠKOG FAKULTETA UMETNOSTI NA BEOGRADSKOM SAJMU KNJIGA\nZAJEDNIČKI VIDEO SINGL IZVOĐAČA SA “CRNE PLANETE”


Vinari razmatraju destilaciju vina u etanol za proizvodnju dezinficijensa - Vinogradarstvo | Agroklub.ba\nItalijanska proizvodnja od 47,5 miliona hektolitara vina u 2019. svrgnula je s trona Francusku, najvećeg proizvođača vina u svijetu. Ipak, najpoznatija vinska zemlja prednjači u izvozu, u vrijednosti 9,8 milijardi eura čime je nadmašila italijanskih 6,4 milijarde eura. U Italiji se proizvede gotovo petina svjetskih vina, a u toj se zemlji proda više od polovine.\nLodovico Giustiniani, predsjednik poljoprivrednog lobija Confagricoltura u vinogradarskoj regiji Veneto, rekao je za AFP: "Domaće tržište se ugasilo kad su se restorani i barovi zatvorili početkom marta, a situacija nije bila bolja ni što se tiče izvoza. Prodaja pjenušca svjetskim restoranima i vinskim barovima sada je blizu nule".\n"Drugi kanal distribucije, onaj u supermarkete i dalje radi, ali ne može nadoknaditi kanal prodaje restoranima i barovima koji je u potpunosti zaustavljen", nadodao je.\nGiustiniani je vlasnik vinarije Borgoluce, čiji se Prosecco ne prodaje u supermarketima, već se izvozi u SAD i Aziju, a prošlog mjeseca je njegova kompanija zabilježila pad prodaje za čak 90%.\nNeka od najprestižnijih italijanskih vina pate?\n"Decenijama je crno vino Barolo fokusirano na maksimalni kvalitet i tako se našlo na vinskim listama najboljih svjetskih restorana", kaže Paolo Boffa, predsjednik zadruge Terre del Barolo. No, situacija je vrlo kritična s obzirom na to da se 90% tog vina prodaje u zatvorenom kanalu distribucije poput restorana.\nPodsjećamo i Europska komisija je predvidjela da će potrošnja vina u 27 država članica EU pasti na 108 miliona hektolitara, odnosno 24 litre po stanovniku što predstavlja pad od 8% u odnosu na prosjek zadnjih pet godina.\nVinari ne samo da brinu za prodaju, već i logistiku. Budući da vino u podrumima nije prodano, neće imati kuda s novim koje će proizvesti ove jeseni. Proizvođači Barola se nadaju se da će im biti omogućeno skladištenje izvan tradicionalnog proizvodnog područja, što je inače podložno strogim klasifikacijskim pravilima.\nKonzorcij vina Chianti već je donio odluku o smanjenju proizvodnje za 20%. Ovaj korak, koji je predsjednik Giovanni Busi nazvao "drastičnim", vjerojatno bi prouzrokovao ozbiljnu ekonomsku štetu proizvodnji.\nNeki proizvođači razmatraju odluku o destilaciji dijela vina lošijeg kvaliteta kako bi ga pretvorili u etanol koji se koristi za proizvodnju hidroalkoholnog gela, koji je trenutno vrlo tražen. Vinske zadruge Francuske, Italije i Španije apelovale su na Europsku uniju da izdvoji 350 miliona eura za europski projekt destilacije u iznosu od 10 miliona hektolitara.\nColdiretti, italijansko poljoprivredno udruženje, Vladi je iznijelo plan pretvaranja najmanje tri miliona hektolitara jeftinijeg vina u dezinfekcijsko sredstvo. "To bi rješenje moglo privući proizvođače čije vino ima kratak rok trajanja", rekao je Giustiniani. Međutim, ovo nije opcija za vrhunska vina poput Barola, koja se mogu čuvati decenijama.\nItalijanska vlada u nedjelju je objavila da će 1. juna biti otvoreni restorani, barovi i kafići, a iz tamošnje vinske industrije poručuju da je to velika i lijepa vijest iako sumnjaju da će restorani i barovi u skorije vrijeme ponovo biti puni ljudi.\n"Svi razumijemo ozbiljnost ove epidemije i krizu koju će izazvati za naše porodice, ali mi poljoprivrednici smo navikli žrtvovati se i nećemo se odreći proizvodnje.", zaključuje Boffa.


Trebinje domaćin sastanka koordinacionog odbora Turističke organizacije Srpske | Trebinje Danas\nTuristička organizacija Grada Trebinja danas je po prvi put u Trebinju organizovala sjednicu Koordinacionog odbora TORS-a, što je bila prilika da se upravo u našem gradu, kao jednoj od destinacija koje bilježe najveći turistički rast u Republici Srpskoj napravi osvrt i analizira aktuelna uspješna turistička godina, ali i sveukupno stanje u oblasti turizma Republike Srpske.\nOvo je bila 10. Sjednica Koordinacionog odbora TORS-a koja je održana u „Kristalnoj Sali“ hotela "SL Industry", a teme su, između ostalog bile, i aktuelna problematika u radu sa kojom se susreću lokalne turističke organizacije u Republici Srpskoj, organizovanje Konferencije “Kreiranje integralnog turističkog proizvoda Republike Srpske”, pokretanje inicijative za donošenje Pravilnika o razvrstavanju turističkih mjesta u skladu sa Zakonom o turizmu, te Program rada TORS-a za 2018. godinu i mnoge druge.


Promene na koži ukazuju na ozbiljne probleme! | Skandalozno\nOBRATITE PAŽNJU: Ove promene na koži ukazuju na ozbiljne probleme!\nKoža je najvažniji spoljašnji organ na telu koji štiti unutrašnje organe. Stanje kože može biti pokazatelj mnogih problema sa unutrašnjim organima, a neke od znakova koje nam koža šalje često znamo da zanemarimo.\nSaznajte kojih 6 promena na koži većina nas ne povezuje sa zdravstvenim problemima, a na koje bismo upravo iz tog razloga trebalo da obratimo pažnju.\n1. Bore „smejalice“ oko očiju\nOsim što bore „smejalice“ ukazuju na to da se puno smejete, te bore oko očiju mogu da vam otkriju i da bi trebalo da proverite vid jer te crte mogu nastati i od previše škiljenja, tako da postoji mogućnost da vam je vid oslabio.\n2. Tamnija koža na vratu i ispod pazuha\nAko vam je koža na vratu, ispod brade i ispod pazuha postala tamnija i grublja, to može upućivati na dijabetes ili probleme sa štitnom žlezdom. Poremećaj u pigmentaciji kože se često manifestuje na pregibima i naborima kože pa je uobičajen kod ljudi sa povišenim rizikom od dijabetesa tipa 2.\n3. Veoma bleda koža\nAko vam je koža postala primetno bleda to može biti pokazatelj hronične anemije, jednog od najvećih uzroka bledila. Anemiju, stanje u kojem telo ne proizvodi dovoljno crvenih krvnih zrnaca, može prouzrokovati prenizak unos gvožđa i vitamina B12, ali može biti i prouzrokovana genetski.\nPege mogu da znače da je DNA kože previše oštećen ultraljubičastim zracima. Neki ljudi su genetički skloniji pegama, ali one mogu biti i rezultat izlaganja suncu, pa mogu da potamne ako se dodatno izlažu UV zracima.\nSuva koža može da ukazuje na dehidraciju, odnosno na to da ne unosite dovoljno vode u organizam ili da unosite previše kofeina i alkohola. Može doći i do kontradiktorne situacije – pojačanog nastanka akni jer koža pokušava da proizvede više masnoća kako bi nadoknadila nedostatak vode.\n6. Akne oko usana i na bradi\nPojava akni na ovom delu lica može biti pokazatelj policističnih jajnika, poremećaja endokrinog sistema koji može prouzrokovati neplodnost. Ako se akne oko usana i na bradi konstantno pojavljuju, a uz to imate i neredovne menstruacije, posetite lekara.\nBudite prvi sa komentarom na članku "OBRATITE PAŽNJU: Ove promene na koži ukazuju na ozbiljne probleme!"


Bh. ministri za nekoliko godina "uništili" vozila pa kupuju nova - Klix.ba\nRasipništvo na državnom nivou\nBh. ministri za nekoliko godina "uništili" vozila pa kupuju nova\n1.8.2012. u 07:30\nČlanovi Vijeća ministara BiH odlučili su kupiti nove automobile. Opravdanje su našli u tome da su automobili plaćeni stotinama hiljada maraka, danas u "lošem stanju", "često se kvare" ili su im "veliki troškovi održavanja".\nIzgleda kako rastrošnosti u Vijeću ministara BiH nema kraja. Umjesto da raspravljaju o tome kako smanjiti nezaposlenost, kreirati pozitivnu atmosferu za investicije i boriti se protiv kriminala i korupcije, Vijeće ministara je donijelo odluku o zamjeni skoro svih vozila državnih ministara i premijera.\nTako su, primjerice, dva Audija A8, koji služe uposlenicima Ureda predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH u "veoma lošem stanju" ili se "često kvare", što je slučaj sa Audijem Q7 koji je prešao tek 135.000 kilometara. Dva Passata (proizvedeni 2002. i 1999. godine) su u "jako lošem" i "veoma lošem" stanju.\nŠto se tiče ministra finansija BiH, on se vozi u Audiju A6 proizvedenom 2007. godine. Kako se navodi u odluci Vijeća ministara, zbog "vanjskih oštećenja" i on će biti zamijenjen.\nMinistarstvo vanjskih poslova također će dobiti novi automobil, jer je trenutni, Audi A6 (2005.) nesipravan. U dvije godine mlađem Audiju A6, također "lošeg stanja", vozi se i ministar komunikacija i prometa BiH.\nMinistar pravde BiH do sada se vozio u Volkswagenovom Touaregu proizvedenom 2007. godine. Zbog "velikih troškova održavanja", automobil će biti zamijenjen. Ministarstvo civilnih poslova također će dosadašnji Audi A6 iz 2007. godine zamijeniti nekim novim jer, kako navode, "troškovi održavanja sadašnjeg vozila rastu". Isto je obrazloženje za isti tip i godinu proizvodnje automobila u Ministarstvu vanjske trgovine.\n"Racionalna i opravdana kupovina"\nOsim ministra pravde, u Touaregu će se još malo voziti i ministar odbrane BiH, čije je opće stanje opisano kao "srednje, jer ne zadovoljava elementarnu sigurnost u prometu". Što se Ministarstva sigunosti BiH tiče, kod njih je Audi Q7 u odličnom stanju.\nAutomobile će, također, mijenjati i članovi Predsjedništva BiH.\nVijeće ministara BiH u zaključku smatra "racionalnim i opravdanim kupovinu novih automobila zbog velikih troškova održavanja trenutnih". Ono što je još veći paradoks, ministar finansija je zadužen da "procijeni način osiguravanja novčanih sredstava koja nedostaju za kupovinu novih vozila".\nOsim ovog, pristupit će se i izradi Pravilnika prema kojem će se vozni park mijenjati svake četiri godine, ili nakon 120.000 pređenih kilometara.\nU konačnici, građani će morati izdvojiti još nekoliko miliona da bi se ministri vozili u novim automobilima, jer su trenutni u veoma lošem stanju.\nOd danas jeftiniji pojedini lijekovi u Republici Srpskoj\n01.08.2012. u 07:52\nObama objavio nove sankcije protiv Teherana\n31.07.2012. u 22:43


Ulcinj Info - Najnovije vijesti iz Ulcinja i regiona\nMay 27, 2022\t9:31 am\nJoš članaka iz kategorije\nDRUŠTVO Još članaka\nSimpozijum ortopeda i traumatologa biće održan od 27. do 29. maja u hotelu Riva u Ulcinju. Simpozijum će okupiti više od 50 ortopeda specijalista i specijalizanata iz Crne Gore, regiona i Evrope. Na simpozijumu će, pored ostalih, učestvovati naigledniji ortopedi iz Turske, Njemačke, Italije i Švajcarske. Kako je za CdM\nElektroprivreda Crne Gore objavila je novu mobilnu aplikaciju, putem koje\nPrije nekoliko mjeseci ste imenovani za direktorku naše škole. Šta\nPolicija je u Ulcinju, sprovodeći pojačane kontrole u cilju suzbijanja\nSimpozijum Računovođa i revizora Crne Gore biće održan od 26.\nPOLITIKA Još članaka\nPoštovani gospodine Nimanbegu, Nakon upoznavanja sa sadržinom Vašeg reagovanja o toku i rezultatima razgovora koje ste imali sa DPS i DUA o postizbornoj koaliciji u Ulcinju, radi punog informisanja javnosti, podsjećamo Vas na nekoliko bitnih činjenica. Bitnih iz razloga što\nPoštovani gospodine Nimanbegu, Nakon upoznavanja sa sadržinom Vašeg reagovanja o\nDemantujemo navode funkcionera DUA i DPS-a da je sporazum Forca\nFormiranjem vlasti u Ulcinju sa koalicijom “Za novi početak”, izvršen\nMay 22, 2022\t8:57 pm\nKoalicija “Za novi početak” i Nova demokratska snaga Forca dogovorile\nPredsjednik DUA Mehmed Zenka potvrdio je za Antenu M da\nMay 22, 2022\t2:03 am\nNosilac izborne liste “Za novi početak” i čelnik Opštinskog odbora\nKULTURA Još članaka\nMay 22, 2022\t1:24 am\nSeanema Film Festival, zajedno sa partnerima iz regiona, Bašta Festom (Bajina Bašta, Srbija) i Drim Short Film Festival (Struga, Sjeverna Makedonija), osnovao je Balkan Short\nCrna Gora je dobila novi zaštićeni proizvod oznakom kvaliteta, odnosno\nMiraš Martinović: KNJIGA MUDROSTI I SUŽIVOTA\nMay 15, 2022\t5:27 pm\nZašto volim ovu knjigu, naizgled tanušnu, svega stotinak staranica, no\nUlcinj: Promovisan novi broj “Komune” u cjelosti posvećen Ulcinju\nMay 15, 2022\t12:52 pm\nNovi 42. broj časopisa za lokalnu samoupravu i njegovanje baštine\nMay 12, 2022\t1:04 am\nU organizaciji Opštine Ulcinj, Gradske biblioteke i časopisa Komun@, u\nSPORT Još članaka\nMay 23, 2022\t9:41 pm\nOd naredne jeseni fudbaleri “Otrant Olympika” takmičiće se u Drugoj crnogorskoj fudbalskoj ligi. Ovo je postalo izvjesno nakon što je u ponedjeljak prekinuta utakmica u\nDva nova pehara za Taekwondo Ulcinj. Tokom vikenda, 21. maja\nKK “Albulena”: UJKASHI I DERVISHI ŠAMPIONI CRNE GORE\nMay 17, 2022\t6:54 pm\nProšle nedjelje je u Podgorici održano prvenstvo Crne Gore u\nMay 16, 2022\t12:11 pm\nOd 22 -26. juna održaće se 10. jubilarni „Trofej Miljana\nMay 4, 2022\t7:13 pm\nTokom vikenda, 30. aprila i 1. maja, u Stokholmu je\nSpavaća soba (krevet i ormar bez dušeka) – 550 eura Spavaća soba za djecu (2 ormara, 2 kreveta i 2 dušeka) – 600 eura A\nSupermarket FRANCA: OTVARANJE OBJEKTA KOD AUTOBUSKE U SRIJEDU NOVOM RUHU\nVeliko otvaranje u novom ruhu supermarketa Franca u Ulcinju, kod Autobuske stanice, u srijedu, 6. aprila, u 8,00 časova. Povodom otvaranja za kupce smo pripremili:\nSupertmarket SARS: NOVA AKCIJA, VELIKI POPUSTI\nNadamo se da vam nismo dosadili sa akcijama, jer ne planiramo da ih prekidamo. Posjetite nas ove nedelje i iskoristite akciju koju smo spremili za\nOvu akciju jednostavno morate iskoristiti! Akcija na istaknute proizvode važi od 03.02.(četvrtak) do 06.02.(nedelja). Besplatna dostava na kućnu adresu: 067 040 016 Kupi više, plati\nPIŠEMO Još članaka\nJanuary 25, 2022\t4:21 pm\nKao što su ranije najavili, istraživači sa Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje su pripremili analitički pregledtjelesne kompozicije djece u Crnoj Gori po regijama i opštinama. Dobijeni rezultati pokazuju u kojim crnogorskim opštinama je gojaznost i neuhranjenost djece veća a u kojim je manja. Pripremljeni rezultatiukazuju na probleme i omogućuju\nSpravljanje jela je jedna od najčasnijih ljudskih djelatnosti. To je\nDecember 9, 2021\t9:37 pm\nUlcinjske masline i maslinovo ulje se oduvijek smatralo najboljim proizvodom\nNovember 12, 2021\t5:42 pm\nIntervju sa poznatom doktorkom, pedijatricom Milenom Vujošević iz Bara. Posljednjih\nSeptember 22, 2021\t10:52 am\nUvala između Male i Velike plaže u Ulcinju jedinstven je ženski\nSERVIS Još članaka\nMay 27, 2022\t11:24 am\nKladionica Meridian poklanja 10% bonusa na prvu uplatu na bilo koji način Bonus za uplatu depozita u sportskoj kladionici Meridian je ekskluzivna ponuda koja omogućava dobitak samo uplatom depozita – bez igre. Dovoljno je da odaberete omiljeni način uplate depozita, izvršite uplatu i očekuje vas 10% bonusa. Iskoristite priliku da\nKladionica Meridian poklanja 10% bonusa na prvu uplatu na bilo\nIz Crnogorskog elektrodistributivnog sistema (CEDIS) je Portalu Ul-info saopšteno da\nMay 26, 2022\t9:59 am\nUplata depozita nikad lakša – Deponuj putem e-banking, banke ili\nMay 24, 2022\t10:08 am\nUčestvujte u Meridian kazino trci i osvojite električni motor –


Stefanović (SSP): Očekujem od Vučića i Vulina objavljivanje snimka sa naplatne rampe Doljevac - Radio Sto Plus\nStefanović (SSP): Očekujem od Vučića i Vulina objavljivanje snimka sa naplatne rampe Doljevac\nZamenik predsednika Stranke slobode i pravde (SSP) Borko Stefanović izjavio je danas da očekuje da predsednik Srbije Aleksandar Vučić “objavi snimak pogibije Stanike Gligorijević na naplatnoj rampi kod Doljevca”. Stefanović je u pisanoj izjavi naveo da to očekuje nakon što je Aleksandar Vučić izjavio...\nZamenik predsednika Stranke slobode i pravde (SSP) Borko Stefanović izjavio je danas da očekuje da predsednik Srbije Aleksandar Vučić “objavi snimak pogibije Stanike Gligorijević na naplatnoj rampi kod Doljevca”.\nStefanović je u pisanoj izjavi naveo da to očekuje nakon što je Aleksandar Vučić izjavio da bi uradio isto što i ministar policije Aleksandar Vulin, koji je u emisiji uživo prikazao slike žrtava kriminalnog klana Veljka Belivuka, povodom čega je rekao i da će zatražiti od njega objavljivanje još snimaka monstruoznih zločina te bande.”Vlast je odbila da porodici Stanike Gligorijević pokaže snimak, a sakriven je i od javnosti i od suda uz komentar Aleksandra Vučića da ga je on video i da je užasan. S obzirom da je od te izjave prošlo više od godinu dana, a da je sada jasno da više ne važe argumenti zbog kojih je taj snimak skrivan, očekujem što hitnije objavljivanje celog snimka pogibije Stanike Gligorijević”, kazao je Stefanović.On je naveo da “ako Aleksandar Vučić misli da gradjani Srbije imaju pravo da vide užasne zločine koje je počinila banda Veljka Belivuka, ne postoje više razlozi da se od javnosti sakriva način na koji je poginula Stanika Gligorijević, u nesreći koju je izazvalo vozilo visokog državnog i stranačkog funkcionera Srpske napredne stranke (SNS) Zorana Babića”.”Podsećam i da je klan Veljka Belivuka nastao, ojačao, osilio se i ubijao za vreme ove vlasti što je Aleksandar Vučić kroz izjave svojih prijatelja i svojih medija više puta potvrdio povezujući njegovo delovanje sa visokim funkcionerima SNS”, rekao je Stefanović.


11/03/2019 Komentara 0\nTelendos je malo grčko ostrvo u Egejskom moru koje pripada Dodekanezima. Administrativno pripada većem ostrvu Kalimnos i udaljeno je manje od kilometar od njegove obale.\nOstrvo je polukružnog oblika i sastoji se od strme planine čije strane se spuštaju direktno u more. Jedini ravan deo je na njegovom južnom delu, gde se nalazi i jedino naselje.\nTelendos nema puteve tako da na njemu nema saobraćaja. Ima autentičan karakter, sa tradicionalnim kućama i uskim ulicama koje podsećaju na lavirint, a takođe je proglašen i kao najbolji primer za tradicionalnu arhitekturu Dodekaneza. Danas ovo ostrvo ima samo nešto više od 50 stanovnika na površini od 5 km2, tako da je prilično pusto, ali idealno za one koji žele apsolutan mir i opuštanje.\nSvi stanovnici žive u malom naselju Telendos na istočnoj strani ostrva koje je ujedno i luka u koju pristižu trajekti. Mali ribarski brodovi prevoze putnike od i do luke Mirties na Kalimnosu i imaju česte polaske tokom dana, pošto je do odredišta potrebno samo 10-ak minuta vožnje.\nOstrvo Telendos je nekada bilo deo Kalimnosa, ali se odvojilo u 6. veku nakon zemljotresa koji je potopio područje između njih. Osim nekoliko smeštajnih objekata, na ostrvu postoji par taverni i kafića, a za sve ostale sadržaje morate otići do Kalimnosa.\nPlaže Telendosa su uglavnom male, uske i u zanimljivoj prirodnoj sredini pošto su okružene stenama. Za tri glavne plaže se smatraju Potha, Paradise i Hohlakas. Osim ovih, ukoliko istražujete ostrvo, naići ćete na još nekoliko manjih izolovanih plaža, a ako ih otkrijete, može se lako desiti da na njima budete jedini posetioci.\nPrva plaža u severoistočnom delu ostrva je Potha. Peščana je, a drveće na obali nudi dosta prirodnog hlada, mada postoji i deo sa suncobranima i ležaljkama. Najčešći je izbor porodica sa decom.\nNa plažu Potha se dalje nastavlja Paradise, uska peščana plaža koju pretežno posećuju nudisti. U moru ima dosta kamenja pa se preporučuje nošenje obuće za vodu. Opremljena je suncobranima i ležaljkama, a na obali postoji i jedna taverna.\nHohlakas je šljunkovita plaža na južnoj strani ostrva. Ovo je osamljena plaža sa kristalno čistom vodom i čestim talasima, idealna za one koji žele mir i privatnost. Do nje se dolazi stazom koja se proteže preko brda.\nOstrvo Telendos je možda malo, ali ima dosta kulturno-istorijskih znamenitosti. Tvrđava Agiosa Konstantinosa je vizantijska tvrđava na severnoj strani ostrva. Ovde se nalaze tragovi srednjovekovnog sela i mogu se videti ostaci nekadašnjih kuća i crkvice Agios Konstantinos izgrađene na ostacima bazilike.\nU ranohrišćanskoj nekropoli Tolaria se nalaze ostaci devet pogrebnih objekata u vidu zgrada u obliku kupola sa izgrađenim grobnicama. Tolaria se nalazi oko 500 m južno od luke, a zapadno od nje je Antičko pozorište Telendosa. To su zapravo ostaci drevnog pozorišta, ali je nažalost veći deo kamena uklonjen ili iskorišćen u građevinskim konstrukcijama.\nBazilika Agios Vasilios je najbolje očuvana hrišćanska bazilika koja se nalazi na području Kalimnosa i Telendosa. To je vizantijska trobrodna bazilika izgrađena u 5. veku. Bazilika Agia Triada je izgrađena u 6. veku i nalazi se kod plaže Hohlakas, a bazilika Potha je trobrodna bazilika na obali luke, koja je do pola utonula u more.\nZa najlepše zalaske sunca, krenite na zapad do kapele Agios Georgios. Izgrađena je na samim stenama i do nje morate preći niz veoma strmih stepenica, ali je pogled očaravajući.\nSvakog Uskrsa se u Telendosu održava jedan interesantan događaj - Festival sunđera. S obzirom na to da je obližnji Kalimnos poznat kao ostrvo nekih od najboljih svetskih ronioca koji izranjaju sunđere i da je to velika tradicija, svake godine na Uskrs stanovnici Telendosa nakon zajedničkog obedovanja proslavljaju “odlazak” ronioca u potragu za sunđerima.\nUkoliko i vas zanima ronjenje, možete istražiti ruševine grada koji je nekada postojao ovde i videti deo između Kalimnosa i Telendosa koji je potopljen prilikom zemljotresa. Takođe, postoje tri staze za pešačenje. Jedna počinje od luke i vodi do najvišeg vrha na području Rahi, druga vodi do bazilike Agios Vasilios, a treća počinje od plaže Paradise do srednjevekovnog naselja Agios Konstantinos.\nStenoviti teren čini ostrvo Telendos idealnim i za planinarenje. Stene su odličnog kvaliteta i lako dostupne penjačima. Postoje brojna organizovana mesta za penjanje, dobro obeležena i potpuno opremljena i bezbedna. Jedno od najzanimljivijih mesta je Kristalna pećina, a na južnoj obali ima još mnogo ogromnih pećina koje nisu tako lako pristupačne.


Ime i prezime Franjo Giler\nRođen 01/09/1907 † 20/12/1943\nIgrao u klubovima SK Građanski (Sr. Mitrovica),\nJedno od najboljih jugoslovenskih levih krila do drugog svetskog rata. Osrednjeg rasta, brz i prodoran, u trku malo poguren, bio je fudbaler najviše klase.\nPočeo je da igra sa 17 godina za Građanski iz Sremske Mitrovice, zatim sa zagrebačkim Građanskim 1926. i 1928. godine osvaja državno prvenstvo, a karijeru završava u beogradskom SK Jugoslavija, odnosno u Čukaričkom.\nFudbalski vek mu je bio vrlo kratak, jer je posle teške povrede na utakmici protiv Francuske (3:1) u Parizu 1929, morao 1931. godine kod prof. dr Kolna u Beču da se kao prvi jugoslovenski fudbaler podvrgne operaciji meniskusa (sam je platio ondašnjih 30.000 dinara).\nOd 1931. do 1935. godine za SK Jugoslavija odigrao je 37 utakmica i postigao 12 golova, a posle toga je kraće vreme bio igrač i trener beogradskog Čukaričkog. Za reprezentaciju Zagreba odigrao je sedam, za reprezentaciju Beograda tri utakmice.\nU dresu reprezentacije Jugoslavije odigrao je 14 utakmica i postigao tri gola. Debitovao je 30. maja 1926. godine protiv Bugarske (3:1) u Zagrebu, a poslednju utakmicu odigrao je 30. juna 1932. protiv Bugarske (2:3) u Beogradu. Odigrao je i dve utakmice za "B" reprezentaciju (1927-1928).


Pogledajte zašto je Nenad Okanović do suza nasmejao sve koji su gledali TLZP!\nPočela je i druga sezona šou programa "Tvoje lice zvuči poznato", pobedu u prvoj epizodi odnela je neda Ukraden kao Bijonse, a simpatije publike i žirija imao je sasvim opravdano glumac Nenad Okanović\nOn je dobio zadatak da imiitra Mirnu Radulović iz grupe "Moje tri", uz pesmu "Ljubav je svuda".\nOpšte oduševljenje je vladalo publikom, a i sama pevačica je gledala njegov nastup iz publike, pa joj se Nenad na kraju samo izvinio.\n"Ja sam oduševljena. Nikada se ovako nisam smejala", rekla je Mirna.\nPogledajte deo nastupa!\nSin jedinac Mila Đukanovića, Blažo Đukanović, oženio se danas Milenom Popović sa kojom je dugo godina bio u vezi, a raskošna proslava je u punom jeku.\n"NOLE JE ZASUKAO RUKAVE I POČEO DA RADI, ZANEMELI SMO" Porodica sa sela kod Kopaonika bez daha priča kako se teniser snašao na zasadu\nPorodica Dobrodolac iz Brzeća nadomak Kopaonika doživela je da im Novak Đoković pomaže da sakupljaju krompir iz njive i utovare ga u prikolicu.\nČESTITKE STIŽU SA SVIH STRANA Udala se ćerka Zorice Brunclik koja se nikada ne pojavljuje u javnosti\nGotovo čitava javnost zna ćerku Zorice Brunclik i Kemiša - Zlatu, ali malo ko zna da Zorica pored Zlate ima još troje dece.\nMILJANA KULIĆ U URGENTNOM Pozlilo joj u "Zadruzi 3", morala da napusti rijaliti, evo šta kažu lekari\nRijaliti učesnica Miljana Kulić napustila je "Zadrugu 3" jer joj je pozlilo, te joj je bila potrebna medicinska pomoć van imanja.\nFolker Darko Lazić otvoreno je pričao o zaradi, a podatak koji je izneo o najvećem bakšišu koji je zaradio u kariijeri je zaprepastio javnost.\nMilojko i Milijana zamalo su raskinuli vezu kada se mlađana devojka smuvala sa Požgajem u rijalitiju.\nPobednica "Zadruge 2" Luna Đogani uživa u ljubavi sa Markom Miljkovićem, a sada je otkrila kako ju je on osvojio.\nTreća sezona rijaliti programa "Zadruga" počela je šestog septembra, a ukućani su mahom počeli da se opuštaju pred kamerama.\nSin jedinac Mila Đukanovića, Blažo Đukanović, ženi se danas dugogodišnjom devojkom Milena Popović, saznaje "Blic".


RTV Mir - SUROI: KOSOVO NAZADOVALO U SVAKOM POGLEDU, IZBORI POSLEDNJA ŠANSA\nSubota, 21. septembar 2019, 16:26\nIzvor: Beta, B92, VOA\nPRIŠTINA - Prištinski publicista Veton Suroi ocenio je da je Kosovo "nazadovalo" u brojnim aspektima od proglašenja nezavisnosti.Ocenjuje da su parlamentarni izbori 6. oktobra, "poslednji trenutak" da se na Kosovu dogodi prekretnica.\nSuroi je za program Glasa Amerike na albanskom jeziku ocenio da je na predstojećim izborima "od izuzetnog značaja da građani daju glas za oslobađanje zemlje koju je 'zarobila' sadašnja vlast".\nOn je kazao u Demokratskom savezu Kosova postoji "reformistička energija" zbog činjenice da je za premijera predložena žena koja se kako je naveo, "protivila 'zarobljavanju' države" i bila "manjinski glas" u DSK, i dodao da i Samoopredeljenje ima "reformistički" plan.


Tešanj: Potpisani ugovori za održavanje i izgradnju putne infrastrukture u vrijednosti od oko pola miliona KM\nU općini Tešanj su danas potpisana 4 ugovora za izgradnju i održavanje putne infrstrukture na području općine Tešanj a nakon provedene procedure javne nabavke....\nDelegacija privrednika Austrije krajem maja u Tešnju\nTrgovinski savjetnik Austrijske ambasade Sigmund Nemeti sa saradnikom posjetio je danas općinu Tešanj i susreo se sa Općinskim načelnikom Suadom Huskićem. Sastanku u Općini prisustvovali su i direktor Agencije za razvoj Ismar Alagić i član UO Udruženja privrednika Venan Hadžiselimović....\nAmbasadorica Maureen E.Cormack podržala akciju čišćenja životne sredine u Doboj Jugu, Maglaju i Doboju\nDan planete Zemlje u čitavom se svijetu obilježava 22. Aprila, a upravo ovaj dan općina Doboj Jug je iskoristila za organizovanje opsežne akcije čišćenja teritorije svoje općine, a u akciju su se uključile i susjedna općina Maglaj te grad Doboj....\nTEŠANJ: Privremeni prekidi u isporuci energentima, vodom i telefonijom\nPrivremeni prekidi u isporuci energentima, vodom i telefonijom...\nDoboj: Stanovnici Makljenovca/Plana konačno odahnuli\nNakon 7-mjesecnog strahovanja od razornog klizišta, konačno sanirani problemi....\nTešanjski dnevnik Huseina Galijaševića....\nJoš jedna humana gesta čelnih ljudi AS grupacije\nNa svadbi Merite i Armina Hrvić koja je održana prošle subote u krugu sjedišta AS GROUP u Jelahu sa oko 800 zvanica, prikupljeno je 2.382,00 KM kao pomoć za liječenje četrnaestogodišnjeg Mirsada Hasanbašića iz Trepča......\nTešanj - Održano takmičenje polaznika mektebske nastave\nTakmičenje polaznika mektebske nastave na nivou medžlisa održano je u svim medžlisima Muftiluka zeničkog u subotu 19. 04. 2015. godine i to iz Općeg znanja i Kiraeta....


[es] - Ispravljac sa regulacijom u primaru\n04.12.2004. Naponska i strujna regulacija,treba mi pomoc\n01.10.2006. Ispravljač 25V/50A s regulacijom struje\nIspravljac sa regulacijom u primaru\n[es] :: Elektronika :: Ispravljac sa regulacijom u primaru\n[ Pregleda: 5918 | Odgovora: 12 ] > FB > Twit\nIspravljac sa regulacijom u primaru 01.09.2007. u 19:12 - pre 172 meseci\nPre nekoliko godina, dok sam bio sluzbeno u nekoj firmi, u njihovom odeljenju elektronike sam video jedan veoma zanimljiv ispravljac.Stvar je bila u tome da je regulacija bila izvedena u primarnom delu, umesto u sekundarnom. Zaboravio sam da im trazim semu tog ispravljaca, jer sam zurio nazad. Da li neko ima takvu neku semu? Bio bih mu zahvalan, jer sam se bas "zagrejao" da ga napravim. Ispravaljac bi trebalo da bude\n"klasika": regulacija struje i napona, 0-30 V, 0-5 A.\nRe: Ispravljac sa regulacijom u primaru 01.09.2007. u 22:49 - pre 172 meseci\npa ako bi trebao da bude klasika što da bude egzotika?\nu čemu bi bila prednost takvog ispravljača?\nRe: Ispravljac sa regulacijom u primaru 01.09.2007. u 23:05 - pre 172 meseci\nKad sam rekao klasika, mislio sam na normalan napon, njegovu regulaciju ( ne mora da bude bukvalno u milivolt), i normalnu struju, a ne, recimo, za struju od 20-30 ampera.\nRe: Ispravljac sa regulacijom u primaru 01.09.2007. u 23:14 - pre 172 meseci\nbaš zato sam i pitao.\nRe: Ispravljac sa regulacijom u primaru 01.09.2007. u 23:23 - pre 172 meseci\nseckanjem napona u primaru teško da možeš (za taj opseg napona i struje) napraviti lepu i jednostavnu regulaciju kao u sekundaru. eno ti prastari unis-ov ispravljač\n0-30V i 0-4A , sve u sekundaru, čak ima i 723-ojku. prost ko pasulj a radi.\nRe: Ispravljac sa regulacijom u primaru 01.09.2007. u 23:38 - pre 172 meseci\nZnam sigurno da je taj ispravljac radio, i da je bio veoma dobar. Koliko se secam, imao je triake u regulaciji primara. Da nije dobar uredjaj, ne bi ga konstruisali i napravili, zar ne?\nRe: Ispravljac sa regulacijom u primaru 01.09.2007. u 23:51 - pre 172 meseci\ni škoda 1000mb je (nekada davno bila) auto.\nRe: Ispravljac sa regulacijom u primaru 02.09.2007. u 00:14 - pre 172 meseci\nPostojale su verzije sa vise primarnih izvoda, i sa prostim filtriranjem u sekundaru. Tako se dobijala regulacija napona u malom opsegu..\nsa trijakom ili tiristorima je problem ugla otvaranja, i pride paljenje u raznim kvadrantima.\nNo vaznije je da odseca sinusoidu, ima ogranicen opseg, trafo radi u losem rezimu, a najskuplja je komponenta, sa manjim naponom opada i struja.\nPa ako je to malo mana, onda "klasiku" vredi praviti, imati gubitke preko 80%..i dobar linearav ima stepen korisnosti mali, retko 40%, zar treba jos gore....\nP.S. Imalo je to nekih prednosti, u "klasicnim" tehnikama, velika izolacija i moguce trimovanje izlaznog napona uz struju kratkog spoja trafoa, ali...sadasnje tehnike su malo, malo mnogo savremenije...\nDa, i posebno me vesele opsezi od nule, ja ispravljac 0V i 0A drzim u frizideru :), neki ga zovu salama...\nRe: Ispravljac sa regulacijom u primaru 07.09.2007. u 22:48 - pre 172 meseci\nJa sam radio na trofaznom regulatoru za ispravljač koji se napaja sa 3F iz mreže, a na izlazu ima 30V/100A.....i mogu reći da radi super, bez da se trafo grije ili što.....\nRe: Ispravljac sa regulacijom u primaru 09.09.2007. u 18:07 - pre 171 meseci\nPa bilo bi lepo kad bi "okacio" tu semu, ako je slucajno imas! Bio bih ti zahvalan, a nadam se i ostali clanovi-elektronicari.\nRe: Ispravljac sa regulacijom u primaru 09.03.2008. u 01:06 - pre 165 meseci\nA nije problem, evo tek sad vidio što si napisao......ako zaboravim pošalji PM ili mail da se sitim\nRe: Ispravljac sa regulacijom u primaru 09.03.2008. u 19:23 - pre 165 meseci\nMoze i meni,ako nije problem,Hvala unapred\nRe: Ispravljac sa regulacijom u primaru 09.03.2008. u 20:56 - pre 165 meseci\nAjd okaci to ovde\nRegistrovani: 7 ( RoRa, vjova, djoka_l, Bradzorf012, Deunan, X Files, Tannoy )


Kontejneri u Valjevu progovorili!\nVALJEVO - U Valjevu će danas ispred Tehničke škole u okviru ekološke kampanje "Oplaneti se! Recikliraj" biti izloženi roboti kontejneri koji imaju mogućnost da "govore". "Roboti će posle ubacivanja otpada preneti deci i građanima šta se Kompletan tekst\nKasarnama do stanova\nVRŠAC - Ministar odbrane Srbije Dragan Šutanovac potpisao je sa predsednikom opštine Vršac Čedomirom Živkovićem sporazum o razmeni neperspektivne vojne imovine za stambene jedinice i novčana sredstva. Radi se, objasnio je Šutanovac Kompletan tekst\nLekovi stižu na kućnu adresu\nPROKUPLJE - Gradska apoteka u Prokuplju od sledeće nedelje će pacijentima u udaljenim selima lekove dostavljati na kućnu adresu, rekao je direktor prokupačke Apotekarske ustanove Veselin Koprivica. On je dodao da se Apotekarska ustanova Kompletan tekst\nČAČAK - Preduzeće "Autoprevoz" Čačak smanjilo je cene autobuskih karata u međugradskom saobraćaju za 20 odsto i ukinulo naplatu staničnih usluga. Razlog za pojeftinjenje je poskupljenje goriva. Izvršni direktor za saobraćaj Mirko Trifunović Kompletan tekst\nGradnja kragujevačkog krsta gotova naredne nedelje\nKRAGUJEVAC - Građevinski radovi na izgradnji krsta visokog oko 18 metara na ulazu u Kragujevac, čija je vrednost oko osam miliona dinara, odvijaju se nesmetano i biće završeni do kraja iduće sedmice, izjavio je direktor Preduzeća Kompletan tekst\nZRENJANIN - Zamenik zaštitnika građana u Zrenjaninu Trajan Pankarićan zatražio je od nadležnih organa u tom gradu da isprave propust, načinjen 8. maja, prilikom preimenovanja Trga Republike i postavljanja table s novim nazivom Trg dr Zorana Đinđića Kompletan tekst\nBEOGRAD - U organizaciji Zavoda za proučavanje kulturnog razvitka Srbije, predstavljena je Gastronomska mapa Srbije, koja ima za cilj očuvanje i unapređenje gastronomske kulture u našoj zemlji. Ova mapa, koja je nastala kao rezultat istraživanja Kompletan tekst\nNOVI SAD - Gradonačelnik Novog Sada Igor Pavličić posetio je prve novosadske trojke rođene ove godine i s njihovim roditeljima Nebojšom i Violetom Jovović razmenio iskustva o negovanju dece, saopštio je kabinet gradonačelnika. Grad je troipomesečnim dalje\nKragujevac gradi dve nove kotlarnice\nKRAGUJEVAC - Kragujevačko preduzeće "Energetika" počelo je izgradnju dve kotlarnice koje će povećati proizvodne kapacitete tog preduzeća, a građanima Kragujevca omogućiti, kako je ocenjeno, priključenje na najjeftiniji, najkomforniji i ekološki dalje\nValjevo: I radnice štrajkuju glađu\nVALJEVO - Petorici radnika Fabrike vijaka (FV) Gradac iz Valjeva, koji su prethodnog dana u upravnoj zgradi počeli štrajk glađu, pridružile su se i dve radnice, potvrđeno je novinarima u štrajkačkom odboru. Oko stotinu zaposlenih, koji štrajkuju mesec dana dalje\nTV Valjevo emituje samo obavezni deo programa\nDanas počinje čuveni vašar u Ljubiću\nHajdin - počasni građanin Idvora\nOsnovana Unija poslodavaca Vojvodine\nAutomatsko vođenje sudskih predmeta u Užicu


Veče horor filmova u Kombank dvorani | style.rs\ndana Aug20 2019\nSpecijalno Horor veče, posvećeno ljubiteljima horora, ali i svima koji željno isčekuju nastavak „horor avanture“ TO ( IT ) iz 2017. godine, biće održano u četvrtak 05. septembra u 20h u Kombank Dvorani. Sve posetioce horor tematske večeri očekuju i pokloni iznenađenja.\nFilm slovi za ostvarenje koje je redefinisalo žanr, postalo deo opšte kulture i postao horor film s’ najvećom zaradom u istoriji.\nReditelj ovog dvoipočasovnog, američkog filma koji probija granice straha je Andy Muschietti, dok su u glavnim ulogama Jessica Chastain, James McAvoy, Bill Skarsgård. Karte su u prodaji na blagajnama Kombank dvorane.\nMirjana Stepic je | na twitter-u | facebook-u | tema: najnovije vesti | tagovi: horor film, Kombank dvorana\nNagrađivani domaći film Pijavice od 19.septembra u bioskopima\nStand up komedija Gledanje u mrak u Jazz kantini Lisabon\nVeče za dame u Kombank dvorani uz Dženifer Lopez\nOdgovori na “Veče horor filmova u Kombank dvorani”\n« U sredu koncert u Narodnom muzeju – Lena Kovacević i njujorški duo YAGULL


Đacima i štićenicima Škole za osnovno i srednje obrazovanje "Jelena Majstorović" u Zaječaru, danas je bio poseban dan jer su obeležili školsku slavu, a u gostima im je bio i pevač Željko Vasić koji im je doneo poklon pakete.Više\nPročitaj više o Pevač Željko Vasić doneo poklone đacima škole "Jelena Majstorović" u Zaječaru (VIDEO)\nGrađani Zaječara i lokalna samouprava obeležavaju u sredu, 7. septembra, Dan oslobođenja Zaječara u II Svetskom ratu. Tim povodom će delegacije Grada Zaječara, Vojske Srbije, Policijske uprave, SUBNOR-a, Udruženja vojnih penzionera, Udruženja ratnih vojnih invalida i Udruženja vojnih starešina položiti vence na spomen obeležja u gradu, u 10 sati na „Kosturnici“, i pola sata kasnije na spomenik „...Više\nPročitaj više o Program obeležavanje Dana grada Zaječara\nFond "Žеljko Vasić" i fondacija "Iskorak" sakupili su 588.000 dinara za nabavku histеroskopa, modеrnog ginеkološkog aparata koji ćе biti uručеn Zdravstvеnom cеntru u Zajеčaru u ponеdеljak, 5. sеptеmbra. Kako jе najavljеno, tog dana gost Službе za ginеkologiju i akušеrstvo bićе poznati pеvač, Zajеčarac Žеljko Vasić. Histeroskop postavlja dijagnozu malignitеta matеricе i stеrilitеta. U Timočkoj...Više\nPročitaj više o Histeroskop stiže u ponedeljak u ZC Zaječar


[es] - Problem nakon ugradnje novog kulera\n23.12.2005. Problem nakon ugradnje novog hard diska\nProblem nakon ugradnje novog kulera\n[es] :: Matične ploče, procesori i memorije :: Problem nakon ugradnje novog kulera\n[ Pregleda: 2205 | Odgovora: 13 ] > FB > Twit\nČlan broj: 122317\nProblem nakon ugradnje novog kulera 10.12.2007. u 05:20 - pre 163 meseci\nimam asus p5b plocu,e6300,codegen 450w nap.Dok nisam kupio novi cooler(hyper tx2) temp.procesora mi je bila oko 60 stepeni.Sad,nakon ugradnje mi je spala na 50 c po biosu ploce a po tat-u 35c.Po speed fanu je cpu 52,core1,core2 35 a core 41.(verzija 4.33) procesor je klokovan na 2700mhz.Vec drugi dan sam primetio da mi kuler po ukjlucivanju jako drlja.Prvo sam pomislio da se neka zica pomerila pa da kaci ventilator ali nije.Potom sam ga restartovao(na dugme na kucistu) ali se glasno drljanje nastavilo.Drugi put sam ga restartovao iz windowsa i drljanje je prestalo.I od tada svaki put kada se pojavi problem,jedino se posle takvog restarta,kuler utisa i radi normalno.U biosu nisam nista podesavao oko cpu fan opcija,ne znam da li bi trebalo?!Ovo mi se desava samo kada se komp.ukljuci nakon duse pauze,preko noci na primer.I to samo onda,ne znam da li tripujem,ako je terasa otvorena.Komp mi je odmah pored vrata i tada temp.zna da padne i do 21c(tat,core temp).Ne znam da li to ima neke veze?!Kada ga ukljucim a u sobi nije tako hladno(terasa zatvorena),tada tog drljanja nema.E sad jos nesto,zasto mi cpu-z(verzija 1.42) prijavljuje za core speed 2338 mhz.multiplier 6,a verzija 1.37 core speed 2728mhz,multiplier 7?Voltage je 1.176v,na oba.Hvala unapred na pomoci.\nKuciste je otvoreno.\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 10.12.2007. u 14:27 - pre 163 meseci\nu biosu iskljuci opciju q-fan, pa vidi dal ce onda da 'drlja'\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 10.12.2007. u 15:35 - pre 163 meseci\nProbao sam to.I dalje 'drlja'.\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 10.12.2007. u 18:31 - pre 163 meseci\nPrvo proveri da li si dobro namontirao sam hladnjak na plocu. Hyper TX2 hladnjaci sa kojima sam ja radio nisu imali ventilatore sa 4-pinskim nego 3-pinskim konektorom sto znaci da Q-Fan opcija u BIOS-u na njih nema nikakvog efekta. Da nisi slucajno mehanicki dislocirao ventilator iz prvobitne pozicije kada si ga montirao? Takodje probaj malo da se igras sa samim kablom od ventisha tako sto ces ga izvaditi iz postojeceg 3-pinskog porta i ponovo ukljuciti. Ako ima dovoljnu duzinu kabla probaj jos neki od donja 2 3-pinska porta na ploci...\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 10.12.2007. u 21:14 - pre 163 meseci\nPa,sto se montiranja tice,nadam se da sam ga dobro montirao.One cetiri "zabice" su redovno usle na mesta u ploci uz karakteristican "klik" zvuk.Valjda to znaci da je kuler dobro ulegao.A da li sam ga mehanicki dislocirao(ventilator),e tek se to nadam da nisam jer sam se prilicno pomucio da ga namontiram.Gotovo da sam iskrivio plocu dok ga nisam namontirao.Mada,opet kazem,to glasno drljanje se cuje samo onda kada mi je terasa otvorena,a napolju je sada prilicno hladno.Ne znam kakav uticaj ima hladan vazduh na njega?!kada ga restartujem(iz windowsa) ,sve lepo radi.Sada sam se setio jos jednog detalja koji sam zaboravio napomenuti a to je da sam pri prvobitnom montiranju kabal povezao na pwm fan umesto na cpu fan pa mi je stalno izbacivao cpu fan eror,dok nisam skontao u cemu je stvar.Valjda nisam nesto zbog toga pokvario?Probacu ga prikopcati na neki drugi port kao sto si mi savetovao pa cu da javim sta je bilo.Hvala u svakom slucaju.\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 10.12.2007. u 21:34 - pre 163 meseci\nProbaj da promenis Q-Fan mode iz PWM u DC. Da li ima nekih promena? Naravno, povezi ga na CPU FAN konektor sa posebnom paznjom na polozaj jer, mislim da je na njemu konektor 3-pin za razliku od 4-pin na ploci.\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 10.12.2007. u 21:46 - pre 163 meseci\nNa ventilatoru od Hyper TX2 jeste 3 pinski konektor.\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 10.12.2007. u 22:45 - pre 163 meseci\nBinary Mind: Prvo proveri da li si dobro namontirao sam hladnjak na plocu. Hyper TX2 hladnjaci sa kojima sam ja radio nisu imali ventilatore sa 4-pinskim nego 3-pinskim konektorom sto znaci da Q-Fan opcija u BIOS-u na njih nema nikakvog efekta.\nnije bas tako. ako se ukljuci opcija da se brzina kontrolise by voltage (dc) onda moze i sa 3 pinskim.\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 10.12.2007. u 22:57 - pre 163 meseci\nTacno, cak je i mnogo efikasnije. Preporucljivo je, cak, i u slucaju 4-pin konektora OTKACITI cetvrti pin i prebaciti Q-Fan u DC mod, kontrola je mnogo efikasnija, ventilator sporiji i tisi. Inace je, klasicnim 4-pin povezivanjem, na standardnim coolerima skoro nemoguce brzinu skinuti ispod 2500 obrtaja.\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 10.12.2007. u 23:27 - pre 163 meseci\nbuljko: Tacno, cak je i mnogo efikasnije. Preporucljivo je, cak, i u slucaju 4-pin konektora OTKACITI cetvrti pin i prebaciti Q-Fan u DC mod, kontrola je mnogo efikasnija, ventilator sporiji i tisi. Inace je, klasicnim 4-pin povezivanjem, na standardnim coolerima skoro nemoguce brzinu skinuti ispod 2500 obrtaja.\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 10.12.2007. u 23:32 - pre 163 meseci\nma sve moze, pitanje je samo koliko si vremena spreman da utrosis\nimaju i asus i ga programcic kojim mogu da se podesavaju treshooldi za ventilatore. kod asusa su neke od opcija dostupne i u biosu, zavisno od verzije. ja se trudim da nikad ne spustam rpm mnogo ispod onog koji komp trazi, jer se onda znatno i greje.\n[ont]: normalno je da kad je komp hladan prvih nekoliko minuta bude bucniji, jer se mast u lezaju stegne. (ako na to mislis)\nda se ne radi mozda o ventilatoru sa nekog drugog uredjaja- napajanje, grafa, hdd?\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 10.12.2007. u 23:36 - pre 163 meseci\nRucni potenciometar i Q-Fan kontrola? Nevidjena kombinacija! Citas li ti prethodne postove il' odgovaras samo na zadnji?\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 11.12.2007. u 12:02 - pre 163 meseci\nHm... Nisam to nikad radio a ni Q-fan opcija mi nije omiljena. Kad montiram racunar uglavnom to ostavim vlasniku da odradi ako mu smeta buka... Inace montirao sam vec Hyper TX2 (i sam imam Hyper TX Intel) i nikad mi se nije desilo da drlja kad je tek montiran kao sto pokretac teme kaze. Drljanje je po meni jaci zvuk nego zvuk koji ispusta ventilator kad se vrti na max broju obrtaja. Ja licno mislim da se radi o mehanickom poremecaju ventilatora ili necem slicnom tome. A sad da li je taj hladnjak takav kupljen, ili je do uzroka drljanja doslo pri montazi, to vec ne znam...\nRe: Problem nakon ugradnje novog kulera 12.12.2007. u 04:55 - pre 163 meseci\nDa,i ja sam to podrazumevao kada sam rekao da mi kuler 'drlja'.Znam kako zvuci kada se vrti na max broju obrtaja i to sigurno nije to.Zvuk je slican onom kao kada bi ventilator udarao u nesto,kabel ili sl.Anyway,pozajmio sam kuler,isto hyper tx2,od komsije i on radi bez problema.Sa otvorenom terasom ili bez.Probacu ga zamenit pa sta bude.\nRegistrovani: 14 ( Redfox, Turmen, ACC_76, Shadowed, Nedeljko, Zil Vern, Stefan Markic, ckoNo, rafiki, guja011, ZAS011, kamicak, krgo, mstevic )