Nemački bojni brod Bizmark — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nNemački bojni brod Bizmark\n1. jul 1936.\n14. februar 1939.\n20. avgusta 1940.\nPotopljen 27. maja 1941.\nStandardni 8,7 m; Puni 10,2 m\n12 x Vagner kotlovi\n3 Braun-Baveri turbine; 3 trolopatična propelera; prečnik 4,85 m\n30,1 čvorova (54 km/h)\n17.200 km sa 16 čvorova\n2.092 (od čega 103 oficira)\nNemački bojni brod Bizmark (nem. Bismarck) jedan je od najpoznatijih ratnih brodova Drugog svetskog rata, i najbolji je u svojoj klasi. Dobio je ime po nemačkom kancelaru iz XIX veka, Otu fon Bizmarku, a postao je poznat nakon Bitke za Danski tesnac (maj, 1941), kada je, pošto je potopio zastavni brod i ponos Britanske Kraljevske mornarice, bojni krstaš HMS Hud 1941, Čerčil naredio „Potopite Bizmark!“. Nakon lova koji je trajao tri dana, Bizmark je potopila Britanska kraljevska ratna mornarica.\n2 Borbena istorija\n2.1 Prodor u Atlantik\n2.2 Bitka za Danski tesnac\n3.1 Potapanje Bizmarka\n4 Istraživanje olupine\n6 Kritike dizajna\nProjektovanje i izgradnja ovog broda počeli su tokom tridesetih godina 20. veka, kao nastavak dotadašnjeg razvoja krstarica klase Dojčland i bojnih krstaša klase Gnajzenau. Međutim, kad su Francuzi napravili drugi bojni brod klase Denkerk projektantima Bizmarka je bilo jasno da moraju da izvrše određene izmene u projektu zbog čega je prvobitni deplasman broda od 35.000 tona povećan na 42.600 tona. Zvanična tonaža ovog broda i dalje je bila 35.000 tona, kako se ne bi prekršio Anglo-nemački sporazum iz 1935. godine kojim je Nemačkoj bilo dozvoljeno da ima maksimalno pet bojnih brodova od 35.000 tona (što je bila maksimalna tonaža dozvoljena Vašingtonskim pomorskim sporazumom iz 1922. godine.\nPrototip predloženog bojnog broda zamišljenog u skladu sa borbenim planom Z trebalo je da deluje u pravcu ometanja i uništavanja pomorske trgovine zbog čega je imao isto toliko velike rezervoare goriva kao i brodovi koji su pravljeni za operacije u Pacifiku. Bez obzira na prvobitnu namenu, Bizmark je bio sposoban da se ravnopravno suprotstavi bilo kom bojnom brodu koji se u to vreme nalazio u naoružanju ratnih mornarica širom sveta.\nBizmarkova kobilica je 1. jula 1936. godine položena u brodogradilištu Blom i Fos (nem. Blohm & Voss) u Hamburgu. Porinut je 14. februara 1939. godine dok je u operativnu upotrebu uveden avgusta 1940. godine, pod komandom pomorskog kapetana (nem. Kapitän zur See) Ernsta Lindemana.\nTo je bio poslednji kapitalni brod porinut u hamburškom brodogradilištu. Kobilica za prvi bojni brod klase „H“ je položena 15. jula 1939. godine ali je izgradnja zaustavljena za manje od tri meseca gradnje, da bi konačno otkazana avgusta 1941. godine. Nakon toga, u skladu sa nemačkom politikom vođenja podmorničarskog rata, svi radni efektivi brodogradilišta su bili usmereni na izgradnju podmornica. Nakon porinuća, Bizmark je privezan u delu luke gde je vršeno opremanje broda, gde su već čekali kotlovi, topovske kupole i ostali delovi nadgrađa. Tu je izvršena i jedna manja izmena u izgledu trupa. Naime, ravan pramac je zamenjen „atlantskim“ koji je imao bolja maritimna svojstva. Rat je započeo u septembru 1939. godine, ali uprkos njemu i oštroj zimi, radovi su se odvijali prema planu i rasporedu... Prvi članovi buduće posade pristižu u Hamburg aprila 1940. godine. U to vreme dolazi i komandant broda. Bizmark je još uvek bio u fazi opremanja te su članovi posade započeli prvu fazu obuke, upoznavanje sa ratnom tehnikom i sredstvima na brodu. 23. juna Bizmark ulazi na suvi dok kako bi mu ugradili propelere i sistem za smanjenje brodskog magnetizma. Takođe je prefarban podvodni deo broda. Iz doka izlazi 14. jula i vraća se na stari gat. U narednim danima obavljaju se još neki testovi... Posada, sastavljena od 103 oficira i 1962 podoficira i mornara još uvek nije bila kompletna, te su novi članovi još uvek pristizali. Brod je konačno bio spreman „za borbu i plovidbu“ i ulazak u operativnu upotrebu, što je i ozvaničeno 24. avgusta 1940. godine.\nProdor u Atlantik[uredi]\nMapa operacije Vežba Rajna. (crvenom bojom prikazano je kretanje nemačkih brodova, a žutom kretanje britanskih brodova)\nBizmark je u nedelju, 18. maja 1941. godine isplovio u pratnji teške krstarice Princ Eugen, na svoju prvu i poslednju misiju pod tajnim nazivom Vežba Rajna (nem. Rheinübung). Preostali teški ratni brodovi Nemačke ratne mornarice koji je trebalo da učestvuju u ovoj misiji nisu isplovili zbog mehaničkih problema i borbenih oštećenja. Uprkos početnim teškoćama operacija je ipak nastavljena pod komandom nemačkog admirala Gintera Litjensa.\nNemačka flota je imala nekoliko ciljeva — uništenje što većeg broja trgovačkih brodova kako bi se Britanija prinudila da suspenduje konvoje, makar i privremeno, intenziviranje inače slabog prisustva nemačkih podmorničkih snaga u Atlantiku, skretanje pažnje britanskih pomorskih snaga sa Mediterana kako bi se olakšao nemački napad na Krit i prebacivanje Romela i njegovih jedinica u Libiju.\nSumnje Britanskog admiraliteta o mogućem proboju nemačkog bojnog broda Bizmark u Atlantik potvrđene su preko obaveštajnih podataka koje su prikupile kontraobaveštajna služba Ultra (koja je dešifrovala Enigma kod), švedska krstarica Gotland i norveški pokret otpora. Tri dana kasnije, britanski izviđački avion, Supermarin Spitfajer, fotografisao je Bizmarka ukotvljenog u jednom od norveških fjordova. Britanski bombarderi, koji su poleteli sa zadatkom da bombarduju Bizmarka, mogli su samo da izveste da je nemački bojni brod napustio fjord u kojem je bio ukotvljen.\nNemačka flota nastavila je neometano napredovanje na severozapad u pravcu Danskog tesnaca, pomorskog prolaza između Islanda i Grenlanda, koji je predstavljao kapiju severnog Atlantika. Dok se nalazila u severnim vodama, nemačka pomorska borbena grupa ostala je nezapažena od britanskog izviđačkog vazduhoplovstva koje ju je tražilo znatno južnije. Sa namerom da napadne britanske konvoje u Atlantiku, Litjens se nadao da će uz pomoć magle i lošeg vremena uspeti da se nesmetano probije kroz Danski tesnac, ali su se njegovi planovi ubrzo izjalovili. U sumrak 23. maja, britanske teške krstarice HMS Norfok i HMS Safok, koje su patrolirale Danskim tesnacom u očekivanju pokušaja nemačkog prodora u severni Atlantik, uspostavile su radarski kontakt sa Litjensovom pomorskom grupom. Posle kraćeg artiljerijskog duela, britanske teške krstarice mudro su se povukle izvan dometa nemačkih topova u iščekivanju dolaska britanskih bojnih brodova, zadržavajući radarski kontakt.\nBitka za Danski tesnac[uredi]\nZa više informacija pogledajte: Bitka za danski tesnac\nUmetnička slika na kojoj je prikazano kako HMS Hud tone nakon što ga je pogodila salva sa Bizmarka.\nU subotu, 24. maja, oko 05.50 č izjutra, britanska pomorska borbena grupa pod komandom kontraadmirala Lanselota Holanda, sastavljena od bojnog broda HMS Princ od Velsa i bojnog krstaša HMS Hud, napala je nemačku pomorsku borbenu grupu na izlasku iz Danskog tesnaca. HMS Princ od Velsa je tek nedavno bio završen i njegovo opremanje je još uvek bilo u toku (dok je plovio u susret Bizmarku, na njemu su se još uvek nalazili radnici brodogradilišta koji su privodili posao kraju). HMS Hud, koji je tokom Prvog svetskog rata izgrađen kao brzi bojni krstaš, između dva rata bio je unapređen dodatnom oklopnom zaštitom da bi mogao da se suprotstavi drugim bojnim brodovima, ali je njegov palubni oklop još uvek bio relativno tanak. Nemački admiral Lutjens, koji je nakon susreta sa britanskim krstaricama očekivao prisustvo britanskih brodova na izlazu iz tesnaca, bio je iznenađen kada je pred sobom video dva najbolja ratna broda Britanske kraljevske ratne mornarice.\nBritanski ratni brodovi zaputili su se direktno ka Bizmarku kako bi ušli u tzv. „sigurnu zonu“. Sa smanjenjem razdaljine u odnosu na nemačke brodove, smanjivao se i ugao pod kojim su padale nemačke granate, čime je HMS Hud neprijateljskoj vatri izlagao jako oklopljene bokove umesto svoje slabo oklopljene palube. Na malim razdaljinama se takođe smanjivala i prednost koju su Nemci, zahvaljujući svom odličnom sistemu upravljanja vatrom, imali u borbi na velikim razdaljinama. Loša strana ovakve taktike bila je ta što su britanski brodovi, zbog kretanja u pravcu neprijatelja, mogli da otvore vatru na nemačke brodove samo iz prednjih topovskih kula zbog čega je od ukupno 18 britanskih teških topova samo deset moglo da efektivno dejstvuje. Dodatna otežavajuća okolnost bila je i velika brzina kojom su se britanski brodovi kretali kao i vodena izmaglica koja se pritom stvarala u vazduhu oko broda, zbog čega je bila znatno smanjena preciznost britanske vatre.\nFatalna Holandova greška bila je to što je odlučio da sa dva broda manevriše kao sa jednom jedinicom. Dva broda su bila udaljena jedan od drugog samo 800 metara, tako da su dim iz Hudovih dimljaka i vodoskoci od granata koje su padale oko njega mutili i zaklanjali pregled Princu od Velsa.\nHud i Princ od Velsa su prvi otvorili vatru. Holand je naredio da se vatra otvori na vodeći nemački brod Princ Eugen, zamenivši ga greškom sa Bizmarkom. To mu je bila druga veoma opasna greška, jer su Nemci pravilno indetifikovali britanske brodove i otvorili vatru na Hud. Međutim, kapetan Princa od Velsa ubrzo je uočio grešku i naredio da se promeni meta. Holand je takođe izmenio svoje prvobitno naređenje za dejstvo, ali njegovo novo naređenje nije stiglo do centra za upravljanje vatrom pre prve salve.\nTokom prva dva minuta bitke, admiral Litjens je oklevao da se upusti u borbu sve dok kapetan Lindeman nije preuzeo inicijativu i naredio da se otvori vatra na vodeći britanski brod Hud.\nBizmark otvara vatru na britanske brodove tokom bitke za Danski tesnac.\n05.49 časova — Hud poručuje da se vatra koncentriše na vodeći brod.\n05.52 časova — razdaljina između britanskih brodova i Bizmarka je oko 23.000 metara. Hud i Bizmark otvaraju vatru, sledi Princ od Velsa. Hud poručuje Princu od Velsa: „Pomeriti nišanske sprave udesno“ (na Bizmark); Bizmarkova salva ne pogađa Huda, ali pada veoma blizu.\n05.55 časova — Bizmarkova treća salva i jedna salva sa Princa Eugena pogodile su Hud skoro istovremeno i izazvale ekspoloziju municije spremljene za upotrebu na Hudovoj palubi za čamce. Hud poručuje da se okrenu ulevo i izlože bokove Bizmarku. Četvrta Bizmarkova salva prebacuje Huda.\n06.00 časova — razdaljina između britanskih brodova i Bizmarka se smanjila na 12.800 metara. Hud i Princ od Velsa se još uvek okreću. Bizmarkova peta salva probija tanko oklopljenu palubu u sredini trupa, skoro direktno pogađa skladište i izaziva ogromnu eksploziju koja je raznela trup broda iza glavnog jarbola. Hud se prepolovio. Delovi broda zasuli su Princ od Velsa koji je, iako udaljen pola milje bio prinuđen da skrene u stranu ne bi li izbegao Huda koji je ubrzano tonuo. Pramac se uspravio i potonuo, krma ubrzo za njim. Od 1.418 članova posade Huda, preživela su samo tri.\n06.02 časova — Bizmark i Princ Eugen koncentrišu vatru na Princa od Velsa, koji je veoma teško pogođen u kompasnu platformu komandnog mosta. Eksplozija ubija sve na komandnoj platformi osim kapetana Liča i jednog radio-telegrafiste.\n06.06 – 06.12 časova — Bizmark pogađa četiri puta Princa od Velsa, a Princ Eugen tri puta.\n06.13 časova — Princ od Velsa se povlači i pod zaštitom dimne zavese počinje da se udaljava od nemačkih brodova dok njegova zadnja kupola za kratko otvara vatru na Bizmarka.\nZbog mehaničkih kvarova samo je jedna glavna topovska kula na Princu od Velsa bila sposobna za dejstvo. Posle bitke koja je trajala jedva 20 minuta, Bizmark je uz pomoć svog saborca, Princa Eugena, uspeo da uništi odličan britanski ratni brod i da natera drugi na povlačenje. Bizmark i Princ Eugen su zatim počeli sa manevrima za izbegavanje torpeda zbog pogrešno protumačenih šumova pripisanih neprijateljskim torpedima kao i zbog pojave britanskog aviona Šort Sanderlend. Iako je kapetan Lindeman hteo da krene u poteru i dokrajči oštećeni PoV, admiral Litjens je ignorisao njegov predlog smatrajući da bi dalje zadržavanje u rejonu bitke otvorilo mogućnost za nove sukobe sa Britanskom kraljevskom ratnom mornaricom, čime bi osnovna misija uništenja neprijateljskih konvoja bila dovedena u pitanje.\nU času kada je Hud eksplodirao, sve opasnosti ulaska u tzv. opasnu zonu su već bile prošle i on je počeo da gađa svim topovima. Njegova zadnja salva još je bila u vazduhu kada je smrtno pogođen. Previše brzo potanja je bila posledica „pucanja kičme“ broda od 42.000 tona u punoj brzini. Princ Eugen je bio neoštećen a Bizmark je bio pogođen sa tri pogodtka koja su došla kada je Hud već bio potopljen.\nPogrešni obaveštajni podaci naveli su Nemce da poveruju da PoV još uvek nije spreman za akciju zbog čega je u izveštaju sa Bizmarka navedeno da je u borbi učestvovao HMS Kralj Džordž V, prvi bojni brod iz te klase koji je bio u operativnoj upotrebi već nekoliko meseci.\nBizmark još uvek nije bio na sigurnom. Britanci su znali njegovu poziciju; njegov prednji radar je bio oštećen i neupotrebljiv (posledica kratkog sukoba sa britanskim krstaricama); tokom Bitke za danski tesnac pogođen je tri puta, zbog čega je došlo do prodora vode u jedan od prednjih rezervoara sa gorivom. Zbog toga je kapetan Lindeman bio prinuđen da smanji brzinu na 20 čvorova kako bi uštedeo gorivo - 1000 tona goriva je postalo nepristupačno, a samim tim i dugotrajno krstarenje više nije dolazilo u obzir - dok je pogođeni brod ostavljao veliku masnu mrlju iza sebe. Lutjens je na kraju doneo odluku da Princ Eugen, koji je bio neoštećen, nastavi dalje sa svojom misijom, a da se Bizmark uputi ka suvom doku u francuskoj luci Sent Nazer radi popravki. Zbog toga se Bizmark još jednom za kratko okrenuo ka svojim progoniteljima, PoV i Norfoku kako bi omogućio Princu Eugenu, kojeg je ispratio uz poruku „dobar lov“ da se neopaženo izvuče i nastavi svoju misiju u Atlantiku.\nBritanski torpedni bombarder Feri Sordfiš koji je učestvovao u napadu na Bizmarka.\nOdlučni da osvete potapanje Huda, Britanci su uključili svaku moguću jedinicu u poteru za Bizmarkom. Tokom rane večeri 24. maja izvršen je napad male grupe dvokrilnih torpednih aviona Sordfiš sa nosača aviona Viktorijus. Samo jedan torpedo je pogodio cilj ali je Bizmark pretrpeo samo lakše oštećenje i nastavio je sa plovidbom.\nNakon vazdušnog napada, Britanci su nastavili da prate Bizmark sa sigurnog rastojanja. Oko 03:00 sata 25. maja, brod koristi svoju prednost zbog krivudavog kretanja neprijatelja i radi okret od tri četvrti u smeru kazaljke na satu iza Britanaca kako bi pobegao prema istoku i jugoistoku. Kontakt je tada izgubljen na oko četiri sata. Svejedno, možda u strahu od britanski radarskih mogućnosti, izgleda da Nemci nisu osećali da su imali sreće. Iz još uvek nejasnih razloga, admiral Litjens transmituje 30-minutnu radio-poruku generalštabu, koju presreću Britanci, čime dobivaju na vremenu da otkriju gde je brod krenuo. Greška u proračunima na britanskom King Džordž V dovela je do netačne procene Bizmarkove pozicije i usmerila je poteru previše na sever. Bizmark tako uspeva da dobije na vremenu 25. i 26. maja u svom putovanju prema francuskoj i podršci iz vazduha i pratnji razarača. Ali od sada, gorivo postaje problem na obe strane.\nTaj 26. maj je za Britance bio srećan dan. Ujutro, jedan avion tipa PBY Katalina, koji je leteo preko Atlantika iz svoje baze u Lou Ernu, u Severnoj Irskoj preko malenog koridora koji je omogućila irska vlada, uočio je Bizmarka i obavestio admiralitet o njegovom položaju. Od tog momenta nadalje, pozicija nemačkog broda bila je poznata Britancima, iako je za napad teškim jedinicama, a van dosega nemačkih aviona bilo potrebno neprijatelja prilično usporiti. Sve nade sada su bile usredotočene na Borebenu grupu H, čije su glavne jedinice bili nosač aviona Ark Rojal, bojni krstaš Rinoun i krstaš Šefild. Ova borbena grupa, pod zapovedništvom admirala Džejmsa Somervila, upućena je na sever iz Gibraltara.\nNakon zalaska sunca te večeri, i u teškim vremenskim prilikama, avioni Sordfiš s nosača aviona Ark Rojala krenuli su napad. Prvi talas je greškom napao Šefilda. Iako je na taj incident izgubljeno mnogo dragocenog vremena, na kraju se to pokazalo pozitivnim jer je ustanovljeno da su magnetni detonatori na torpedima neispravni. Za sledeći napad na Bizmark zamenjeni su kontaktnim upaljačima. U poslednjem napadu, oko 21:00, pogodak jednog torpeda onesposobio je Bizmarkovo kormilo. To ga je učinilo nesposobnim da manevriše, tj. mogao je da putuje jedino u širokom luku u smeru Kralja Džordža V i Rodnija, dva bojna broda koji su ga napadala sa zapada. Najveći i najmoćniji bojni brod na moru u trenutku je onesposobio jedan jedini avion. Nakon uzaludnih pokušaja da popravi kormilo, Bizmarkova posada javlja mornaričkom glavnom štabu o svojoj nemogućoj poziciji. Razmatrana je i mogućnost da se eksplozivom raznesu listovi kormila i da se dalje kormilari različitim brzinama okretaja propelera, ali je takva ideja odmah odbačena usled velikog rizika da se oštete pogonski vodovi i sami propeleri.\nTokom te noći, Bizmark je bio cilj neprestanih napada torpeda sa razarača klase Trajbal Kosaka, Sika, Maorija i Zulua, zajedno sa poljskim Piorunom. Nijedna strana nije zabeležila pogodak ali ta taktika doprinela je padu morala i umoru nemačke posade.\nPreživeli sa Bizmarka su ukrcani na Dorsetšir 27. maja 1941.\nUjutro, utorka 27. maja 1941., Rodni i Kralj Džordž V približili su se Bizmarku, koji je bio lepo osvetljen jutarnjim suncem u pozadini. Rodni se okrenuo prema severu kako bi mogao da otvori vatru iz svih topova po celoj dužini neprijateljskog broda. Britanski brodovi otvorili su vatru nešto pre 09:00. Bizmark je odmah uzvratio, ali je njegova nemogućnost da manevršiše znatno umanjila njegovu vatrenu moć. Takođe, njegova sporost učinila ga je lakom metom, te je ubrzo pogođen više puta, vatrom sa Norfokom i Dorsetširom koji su se priključili bici. Jedna britanska salva uništila je prednji kontrolni toranj, ubivši većinu viših oficira.\nNa Bizmarkovom jarbolu se do poslednjeg trenutka viorila zastava nemačke ratne mornarice. Gorivo i municija na britanskim brodovima bilo su pri kraju - što ukazuje na činjenice kako je teško bilo bojnom brodu da potopi sličnu jedinicu u ravnopravnom sukobu. Ipak, kada je postalo očigledno da Nemci neće uspeti da stignu u luku, Rodni, Kralj Džordž V i razarači su opozvani u matične luke. Norfok je potrošio svoja torpeda pa je naređeno Dorsetširu da dokrajči neprijatelja sa jednim torpedom. Mada je Bizmarkovo nadgrađe bilo kompletno uništeno, oklopni pojas još uvek nije bio probijen. Tada Lindeman naređuje miniranje i napuštanje broda, kako bi sprečio da ga neprijetelj zarobi. Bizmark nestaje u talasima Atlantika oko 10:45 časova tog jutra, zajedno sa preko 2.200 nemačkih mornara. Ne znajući sudbinu broda, komanda nemačke ratne mornarice nastavila je da šalje signale još nekoliko sati, sve dok Rojters nije izvestio da je Bizmark potopljen.\nDorsetšir i Maori prekinuli su sa spasavanjem preživelih kada je podmornički alarm doveo do toga da napuste mesto potapanja sa samo 110 preživelih. Idućeg jutra, U-74 i nemački brod Zahsenvald pokupili su još petoricu. Niko od posade iz donjih delova broda se nije spasio.\nRasprava oko potapanja nastavlja se i danas: da li je to bio torpedo sa Dorsetšira; da li su bili bitni pogoci ranijih torpeda; da li je topovska vatra bila stvarno tako nebitna; da li je to bila kombinacija svih ovih faktora?\nPotpomognuti informacijama dobijenim razbijanjem šifri, Britanci su sistematski lovili i uništavali sve brodove koji su asistirali Bizmarku. Nemci nisu više nikad slali kapitalne brodove u Severni Atlantik.\nTokom godina brod je stekao skoro mitološki status, a 1960. godine bio je čak opevan i u hit pesmi Džonija Hortona pod naslovom Sink The Bismarck. Bizmarkovu olupinu otkrio je 8. juna 1989. godine pomorski arheolog dr. Robert Balard koji je takođe zaslužan i za pronalaženje olupine RMS Titanika. Bizmark leži na dubini od 4.700 m (15.500 stopa), na oko 650 km zapadno od luke Brest u Francuskoj. Ispitivanjem olupine ustanovljena su znatna oštećenja na nadgrađu broda koja su posledica artiljerijskog duela sa britanskim brodovima, dok su na trupu broda ustanovljena samo manja oštećenja od torpeda, što navodi na zaključak da je posada namerno potopila brod iako ova pretpostavka nije uvrštena u zvanični nalaz (mada su je potvrdili preživeli članovi posade Bizmarka). Balard je tačnu lokaciju olupine držao u tajnosti kako bi sprečio lovce na suvenire da očerupaju brod. Ovakvu pojavu, koja je naročito došla do izražaja nakon lociranja olupine Titanika, Balard smatra svojevrsnom oblikom „pljačke grobova“.\nKasnije je olupinu ponovo locirala ekspedicija koju je finansirao britanski 4. kanal, a koja je snimala dokumentarac o Bizmarku i HMS Hudu.\nTokom 2002. godine snimljen je i dokumentarni film „Ekspedicija: Bizmark“ koji je režirao Džejms Kameron, a koji opisuje događaje koji su doveli do potapanja Bizmarka.\nDrugu ekspediciju koja je takođe istraživala olupinu Bizmarka organizovali su i finansirali Britanci u sklopu snimanja dokumentarca o HMS Hudu u toku 2001. godine. Novo istraživanje bilo je usmereno na pitanje uzroka Bizmarkovog potonuća tj. da li je potonuo zbog posledica borbe ili ga je potopila sopstvena posada, iako je istorijski nesporan ishod bio da je potonuće Bizmarka direktna ili indirektna posledica dejstva britanske mornarice. Ovaj spor doveo je u sukob ponos obe nacije, pa je čak dobio i medijski karakter kada je prikazivanje televizijskog dokumentarca na kome se vide razneta olupina HMS Huda i skoro netaknuta olupina Bizmarka izazvalo veliko nezadovoljstvo u britanskoj javnosti.\nBritanski istraživački tim je prvo sonarom istražio pretpostavljeno mesto potonuća Bizmarka. Donošenje odluke o lokaciji koja će se ispitati bilo je zasnovano isključivo na dostupnim informacijama po kojima se olupina nalazi u podnožju jedinog podvodnog vulkana u ovom delu Atlantika. Nakon lociranja olupine, izvršili su njeno snimanje uz pomoć mini podmornice na daljinsko upravljanje. Na osnovu snimaka doneli su zaključak da je Bizmark potonuo od posledica velikog broja pogodaka granata i torpeda ispaljenih sa britanskih brodova.\nDr. Balard, prvobitni pronalazač olupine Bizmarka kritikovao je ovo istraživanje tvrdeći da je nacionalno obojeno, pristrasno i da ima mali istorijski značaj zbog njegove površnosti. Nova američka ekspedicija, koja je ponovo posetila olupinu, snimila je unutrašnjost samog broda uz pomoć manjih i okretnijih podmornica na daljinsko upravljanje. Bili su to prvi snimci brodske unutrašnjosti koji su prikazani u polučasovnom dokumentarcu prikazanom na NGS.\nOvo istraživanje pokazalo je da nije bilo proboja oklopljenog Bizmarkovog trupa ispod nivoa vode i da je bilo samo četiri direktna pogotka iznad nivoa vode. Sva četiri pogotka bila su na istoj strani i potiču od granata kalibra 406 mm ispaljenih sa britanskog bojnog broda HMS Rodni. Svaki od ovih pogodatak ubio je u proseku između 150 i 200 članova posade ali nije ugrozio strukturalni integritet broda. Velika ulubljenja svedoče da projektili kalibra 356 mm ispaljeni sa britanskog bojnog broda HMS Kralj Džordž V nisu bili sposobni da probiju nemački „Votan“ (Wotan) bočni oklop. Ispitivanje unutrašnjosti broda uz pomoć plovilice na daljinsko upravljanje pokazao je da su velika oštećenja na koje je ukazala britanska ekspedicija zapravo oštećenja na spoljašnjem izbočenom oklopu koji je dizajniran da prevremeno detonira torpeda i apsorbuje njihovo razorno dejstvo, dok je unutrašnji Bizmarkov oklop debljine 330 mm ostao neoštećen.\nKonačni zaključak američke ekspedicije značajno se razlikovao od nalaza koje je prezentovala britanska ekspedicija. Zaključak ekspedicije je da je Bizmark još uvek bio plovno sposoban i da je u trenutku kada su britanski brodovi prekinuli paljbu mogao da se održi na površini najmanje još jedan dan i da ga je u toj situaciji mogla zarobiti Britanska mornarica. Stoga se smatra da je glavni razlog potonuća, što potvrđuju i izjave preživelih članova nemačke posade, otvaranje najdonjih ventila za vodu. Detaljna računarska simulacija udara Bizmarkovog trupa o dno objašnjava nastalu štetu kao posledicu hidrodinamičkog udarnog šoka unutar samog broda na čiji intenzitet je znatno uticao i Bizmarkov neoštećeni oklop. Video-snimak olupine pokazuje da je trup broda u odličnom stanju i da će potrajati još najmanje 300 godina.\nIako ni jedno istraživanje ne osporava da je potonuće Bizmarka posledica obimne akcije Britanske kraljevske ratne mornarice, NGC kanal je od 2004. godine prestao da emituje američki dokumentarac dok se britanski film redovno pušta na NGC i Diskaveri kanalu.\nIako je Bizmark bio moćan ratni brod, dugotrajna pauza u izgradnji bojnih brodova u Nemačkoj, koja je trajala od 1919. do 1933. imala je za posledicu donekle kontroverzan dizajn broda koji je u određenoj meri imao nedostatke i bio je zastareo. Preuzimanje konstrukcijskih rešenja primenjenih na nemačkim ratnim brodovima iz Prvog svetskog rata, kao što su bojni brodovi klase Bavarska i nedovršeni bojni krstaši klase Makenzen, značilo je da su neki od vitalnih sistema Bizmarka bili smešteni iznad oklopnog pojasa. Ovaj nedostatak imao je za posledicu da su mnogi sistemi veze, uključujući i glavni centar za kontrolu štete bili nezaštićeni i da je njihovo lako uništenje verovatno doprinelo relativno brzom onesposobljavanju broda tokom njegove poslednje bitke. Dodatni primer zasterelog dizajna bilo je dupliranje sekundarnog artiljerijskog naoružanja koje se sastojalo od dvanest topova kalibra 150 milimetara i posebne baterije od šesnest topova kalibra 105 milimetara koji su bili osposobljeni i za gađanje ciljeva u vazduhu. Korišćenje dva tipa sekundarnog artiljerijskog naoružanja zaostajalo je za tada modernih shvatanjima koje su Saveznici primenili na svojim brodovima na kojima je sekundarno artiljerijsko naoružanje imalo dvostruku funkciju tj. bilo je osposobljeno za gađanje ciljeva na moru i u vazduhu. Primenom ovakvog rešenja postizala se značajna ušteda na težini koja je mogla biti iskorišćena za ojačanje drugih vitalnih delova brodske konstrukcije i znatno je olakšano upravljanje vatrom.\n^ History Learning Site. World War Two.Bismarck\n^ „Hunt for the Hood. A quest to unlock the hidden truth”.\n^ BBC Channel. WW2:World War Memories of an Ulster Childhood by Chris Wilson, Pristupljeno 15. 4. 2013.\n^ Guns 'n Armors. Armor Protection of KM Bismarck by Nathan Okun\n↑ 6,0 6,1 6,2 Preston (1982). str. 105.\n^ Garzke, William, and John Dulin. Battleships: Axis and Neutral Battleships in World War II. Annapolis: Naval Institute Press, 1990\nJosé M. Rico, The Battleship Bismarck. The Complete History of a Legendary Ship (KBismarck.com, 2004). PDF knjiga u elektronskom izdanju u kojoj se opisuje kompletna operacija Bizmark, od presretanja do konačnog potopa, sa sve slikama i crtežima.\nUlrich Elfrath and Bodo Herzog, The Battleship Bismarck: A Documentary in Words and Pictures (Schifer Publishing; Atglen, Pennsylvania; 1989) (originally published in German as Schlachtschiff Bismarck, Ein Bericht in Bildern und Dokumentation, Podzun-Palles Verlag, Friedberg, 1975). Sadrži i slike broda u izgradnji i unutrašnjost, detaljne opise sklapanja i opremu, kao i biografije najvažnijih admirala\nSiegfried Breyer, Battleships and Battlecruisers 1905-1970 (Doubleday and Company; Garden City, New York, 1973) (originally published in German as Schlachtschiffe und Schlachtkreuzer 1905-1970, J.F. Lehmanns, Verlag, Munchen, 1970). Sadrži razne crteže broda, kako je bio dizajniran i kako je bio napravljen\nDavid J. Bercuson and Holger H. Herwig The Destruction of the Bismarck (Stoddart Pulishing, Toronto, 2001). Sadrži lična iskustva učesnika u Borbi za Island i Konačne bitke.\nNemački bojni brod Bizmark na Vikimedijinoj ostavi.\n(na jeziku: srpski) Članak o Bizmarku na sajtu PALUBAinfo\n(na jeziku: engleski) Bojni brodovi Bizmark i Tirpic\n(na jeziku: engleski) Bojni brod Bizmark\n(na jeziku: engleski) KBizmark - Mnogo informacija i detaljna istorija Bizmarka\n(na jeziku: engleski) „Mnogo fotografija i crteža Bizmarkove olupine”. Arhivirano iz originala na datum 3. 1. 2006.\n(na jeziku: engleski) Bizmark - foto galerija\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Немачки_бојни_брод_Бизмарк&oldid=15014652“\nNemačka u Drugom svetskom ratu\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 23. avgust 2017. u 13:46 č.


27.08.2007., 14:54 #1\n27.08.2007., 14:56 #2\n27.08.2007., 14:56 #3\n27.08.2007., 14:59 #4\nmi smo doktorirali seks, ljubav i sve slicno. ovo je samo lakoca prilazenja problematici, usled neprocenjivog iskustva i isto takvog znanja. samo pitaj sta te muci, sve ce ti kazemo\n27.08.2007., 14:59 #5\n27.08.2007., 15:00 #6\n27.08.2007., 15:01 #7\nPoslije 2 godine clanstva i 3000 postova, ovo pitanje bice suvisno... Sve ce mu biti jasno...\n27.08.2007., 15:02 #8\n27.08.2007., 15:03 #9\n27.08.2007., 15:04 #10\n27.08.2007., 15:04 #11\n27.08.2007., 15:04 #12\nako OVO treba da me edukuje....neka fala\n27.08.2007., 15:05 #13\n27.08.2007., 15:05 #14\nNe ovo je samo konstatacija...............\n27.08.2007., 15:07 #15\n27.08.2007., 15:11 #16\n27.08.2007., 15:23 #18\n27.08.2007., 15:23 #19\n27.08.2007., 15:29 #20\n27.08.2007., 15:29 #21\n27.08.2007., 15:31 #22\nHmmm, ovaj, Frozen, jedva sam te prepoznala. :|\n(Izvinjavam se na skretanju sa teme.)\n27.08.2007., 15:31 #23\n27.08.2007., 15:33 #24\n27.08.2007., 15:36 #25


Javni snabdevač je dužan da najkasnije do kraja februara svake godine objavi detaljan izveštaj o prikupljenim i utrošenim sredstvima za naknadu za podsticaj proizvodnje povlašćenih proizvođača električne energije u prethodnoj godini, koji naročito treba da sadrži naziv povlašćenog proizvođača, njegovu proizvodnju, koliko je od kog povlašćenog proizvođača otkupljeno, a koliko je plaćeno naknade po svakom povlašćenom proizvođaču.\nUREDBA O OCENJIVANJU DRŽAVNIH SLUŽBENIKA ("Sl. glasnik RS", br. 11/2006 i 109/2009)\nServis vodi evidenciju o vrstama i količinama sakupljenih i upotrebljenih fluorovanih gasova sa efektom staklene bašte i, ako je primenljivo, o količinama obnovljenih i/ili obrađenih fluorovanih gasova sa efektom staklene bašte. Servis ove podatke dostavlja Ministarstvu do kraja februara tekuće godine za prethodnu godinu na Obrascu br. 7 iz Priloga 3. ove uredbe.\nOperater vodi evidenciju iz stava 7. ovog člana o navedenim podacima tokom celog radnog veka opreme i podnosi je Ministarstvu do kraja februara tekuće godine za prethodnu godinu na Obrascu br. 10 iz Priloga 3. ove uredbe, a na zahtev Ministarstva i u elektronskom formatu.\nIzveštaj sa podacima iz stava 10. ovog člana centar dostavlja Ministarstvu do kraja februara tekuće godine za prethodnu godinu. Izveštaj se dostavlja na Obrascu br. 9 datom u Prilogu 3. ove uredbe.\nKorisnici fluorovanih gasova sa efektom staklene bašte, izuzev servisa, dostavljaju izveštaj Ministarstvu do kraja februara tekuće godine za prethodnu godinu, o količinama fluorovanih gasova sa efektom staklene bašte korišćenim u prethodnoj godini na Obrascu br. 8 iz Priloga 3. ove uredbe.\nVlasnici sistema za zaštitu od požara i aparata za gašenje požara koji sadrže halone vode evidenciju o količinama instaliranih, upotrebljenih, uskladištenih i emitovanih halona, izveštavaju Ministarstvo krajem februara tekuće godine za prethodnu godinu o tipu opreme u kojoj su instalirani haloni, o količinama instaliranih, upotrebljenih, uskladištenih i emitovanih halona i aktivnostima preduzetim za izbegavanje emisija i za zamenu halona, na Obrazcu br. 12 iz Priloga 9 - Obrasci za prijavu, zahteve, evidenciju i izveštavanje, koji je odštampan uz ovu uredbu i čini njen sastavni deo.\nServis iz stava 1. ovog člana vodi evidenciju o vrstama i količinama sakupljenih i upotrebljenih kontrolisanih supstanci i ako je primenljivo, o količinama obnovljenih i/ili obrađenih kontrolisanih supstanci. Servis ove podatke dostavlja Ministarstvu do kraja februara tekuće godine za prethodnu godinu na Obrascu br. 10 iz Priloga 9. ove uredbe.\nOperater vodi evidenciju o navedenim podacima tokom celog radnog veka opreme i podnosi je Ministarstvu do kraja februara tekuće godine za prethodnu godinu na Obrascu br. 14 iz Priloga 9. ove uredbe, a na zahtev Ministarstva i u elektronskom formatu.\nCentar je dužan da dostavi Ministarstvu izveštaj sa podacima iz stava 10. ovog člana na Obrascu br. 13 iz Priloga 9. ove uredbe, do kraja februara tekuće godine za prethodnu godinu.\nKorisnici kontrolisanih supstanci, izuzev servisa, dostavljaju izveštaj Ministarstvu do kraja februara tekuće godine za prethodnu godinu, o količinama kontrolisanih supstanci korišćenim u prethodnoj godini na Obrascu br. 11 iz Priloga 9. ove uredbe.\nPreduzeća koja imaju odobrenje da upotrebljavaju kontrolisane supstance kao procesna sredstva ili sirovine, obaveštavaju Ministarstvo o proceni emisija do kojih je došlo u toku upotrebe, najkasnije do kraja februara tekuće godine za prethodnu godinu, koristeći Obrazac br. 11 iz Priloga 9. ove uredbe.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana Komisija može, na predlog nadležnog organa, uz pribavljeno mišljenje Ministarstva finansija, dati generalnu saglasnost svim korisnicima javnih sredstava da broj lica zaposlenih na određeno vreme zbog povećanog obima posla, lica angažovanih po osnovu ugovora o delu, ugovora o privremenim i povremenim poslovima, preko omladinske i studentske zadruge i lica angažovanih po drugim osnovama kod korisnika javnih sredstava zadrže na nivou od 1. marta 2014. godine, s tim što takva saglasnost važi do 28. februara 2015. godine.\nU periodu od 1. marta 2014. godine do 28. februara 2015. godine korisnici javnih sredstava mogu, saglasno odredbama čl. 3-7. ove uredbe, podnositi molbe za davanje saglasnosti za broj veći od zatečenog stanja u smislu stava 2. ovog člana.\nUREDBA O UTVRĐIVANJU DRŽAVNOG PROGRAMA OBNOVE PRIVREDNE DELATNOSTI NA POPLAVLJENOM PODRUČJU ("Sl. glasnik RS", br. 144/2014)\n6. Način, redosled i rok za sprovođenja mera\nPrivredni subjekti sa poplavljenih područja, do 15. februara 2015. godine, podnose jedinicama lokalne samouprave zahtev za dobijanje bespovratnih sredstava po ovom programu.


Šta svaki horoskopski znak treba da preispita tokom septembra - WANNABE MAGAZINE\nSeptembar donosi energiju preispitivanja, a za svaki znak to znači nešto drugačije. Manja ili veća preispitivanja svojih ličnih odnosa, organizacije, životnih prioriteta, svima će biti na pameti, a prema horoskopu, svaki znak ima posebno važno polje preispitivanja.\nPotrebno je da preispitate svoje prioritete. Da biste se sačuvali od rasipanja energije (i mogućeg neuspeha na nekoliko polja), zapitajte se šta vam je u ovom periodu najvažnije i tome se potpuno posvetite. Ne bojte se sebičnosti, imate prava da sebe stavite na prvo mesto.\nPreispitajte svoj krug prijatelja – vi ste društvena osoba i veoma omiljena, pa gajite prijateljske odnose sa velikim brojem ljudi, privatno i poslovno. Održavanje svih tih odnosa vam iscrpljuje energiju, zato se zapitajte ko su ljudi koji su vas uvek podržavali i na koje možete da računate, i od ostalih se malo distancirajte.\nTreba da preispitate svoje životne izbore. Tamo gde osećate pritisak i nezadovoljstvo potrebno je da napravite neke promene, pa možda čak i radikalne zaokrete. Ne oklevajte i ne strahujte, planetarna energija vas podržava u tome.\nPreispitajte svoje granice u bliskim odnosima. Da li ste dozvolili bliskim ljudima da vas uzimaju zdravo za gotovo i računaju na vas u svakom trenutku, kao da ste vi tu samo zbog njih? Učinite napor da postavite zdrave granice.\nPotrebno je da preispitate svoje moralne vrednosti. Da li ste ponosni na sebe i način na koji se nosite sa izazovima, ili tu ima stvari zbog kojih se stidite i zbog kojih se ne sviđate sebi. Nije važno šta drugi znaju, ili ne znaju o vama, držite se svojih vrednosti, zbog samopoštovanja.\nPreispitajte svoju karijeru i zapitajte se šta vam zaista donosi mir i ispunjenje, odnosno, da li je to ono čime se bavite, ili ste tu dospeli usmereni nečijim očekivanjima i zahtevima. Otkrijte želje svoga srca i sledite ih.


NOVA OPCIJA protiv lažnih vesti na WhatsApp - Informer\n24sata.hr/Informer.rs | 14. 07. 2018.\nWhatsApp je u borbi protiv lažnih informacija dodao funkciju zahvaljujući kojoj možete da vidite da li je neko autor poruke ili ju je samo prosledio\nLažne vesti i dezinformacije na WhatsAppu uzele su toliko maha da su lažne optužbe o trgovini decom i organima dovele do nasilja u kojem je ubijeno 12 ljudi, piše 24sata.hr.\nU Fejsbuku su reagovali tako što su u ključnim dnevnim listovima objavili oglase kojima pokušavaju da edukuju korisnike ove aplikacije, koja je u njihovom vlasništvu.\n(VIDEO) MAJKROSOFT predstavio najmanji tablet računar do sada\nNa samom WhatsAppu uvedena je nova opcija. Od sada će aplikacija imati malu oznaku iznad poruka koje su prosledili korisnici.\nNova oznaka koja pokazuje da ste poslali poruku olakšaće praćenje razgovora u grupama i među korisnicima i daće vam do znanja da li je vaš prijatelj autor teksta ili neko drugi. Iz WhatsAppa podsećaju korisnike i da razmisle pre nego pošalju neku poruku.\nIpak, kako su sve poruke zaštićene enkripcijom, WhatsApp ne može da se bori protiv lažnih vesti kao Fajsbuk, koji skenira i pregleda sve javne objave u potrazi za sumnjivim sadržajem.\nopcija novo whatsapp aplikacija\n09:43 Hi-Tech 0\nWHATSAPP uvodi obustavljanje i brisanje već poslatih poruka!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Autorsko veče Milice Vukmanović\n18. 09. 2020. 11:31 >> 11:31 0\nAutorsko veče Milice Vukmanović\n"Barski ljetopis" nastavljen je sinoć na platou ispred Dvorca kralja Nikole autorskom večeri Milice Mime Vukmanović.\nNjena posljednja zbirka poezije „Itija rukopis iz sna“, promovisana je kroz razgovor sa moderatorkom Anom Pejović, u prisustvu velikog broja Barana, njenih sugrađana koji je već godinama rado sretaju, slušaju, čitaju.\nZbirka „Itija – rukopis iz sna“, objavljena je 2019. godine u izdanju Kulturnog centra Bar, u okviru edicije „Barski ljetopis“. Većim dijelom je sačinjena od novih, ali su dio i odabrane pjesme iz prethodno objavljivanih knjiga poezije „Sveti grijeh“ (1990), „Itija“ (1993), „Plač vinskog mjeseca“ (1994).\nPosljednja predstavlja, prema riječima Ane Pejović, obimno poetsko tkivo strukturirano kroz sedam ciklusa, sa preko stotinu, tematski i kompoziciono različito interpoliranih pjesama koje kao cjelina otvaraju nepregledno polje asocijativnih nizova u čijoj simbolici prepoznajemo i sopstvenu drugost.\nNjena autentična vrijednost krije se i u misaonom i poetičkom konstruktu autorke – Itiji, koja sublimira i njeno životno i pjesničko iskustvo.\nU nastavku „Ljetopisa“ publiku očekuje još jedno sadržajno i zanimljivo veče.\nZa petak 18. septembar predviđen je prateći, odnosno filmski program ali i još jedna književna promocija. Naime, u 20h na ljetnjoj pozornici Doma kulture počinje besplatna projekcija Spilbergovog poznatog, Oskarom višestruko nagrađivanog filma „E.T. Vanzemaljac“, koji je nakon prvog prikazivanja 1982. godine postao svojevrsni fenomen i jedan od najuspješnijih filmova svih vremena.\nNešto kasnije, u 21h, pokraj Dvorca kralja Nikole, biće promovisan roman „Let plavog safira“, poznatog barskog pjevača, kompozitora, tekstopisca i vođe čuvene grupe „Katapult“, Gorana Pejovića Gule. Sa njim će o njegovom književnom poduhvatu razgovarati Milan Vujović.


Naslov se odnosi na vrstu crnog groždja, Petit verdot,što u prevodu znači-mali zeleni.To je posebna sorta koja obično služi kao bojadiser, jer ima izraženu bordo-ljubičastu boju,pa tako Merlot ili Cabernet souvignon pomešana sa procentom vina od ovog groždja imaju predivnu baršunastu tamno bordo boju.Naravno, može da se napravi i pije vino samo od ove sorte.Spada u teža, kompleksnija vina i traži ozbiljnu podlogu u vidu jačih sireva ili divljači.Trenutno se kod nas može kupiti vino od Petit verdot,čisto, bez kupaže(mešanja) u Metro-u, po vrlo povoljnoj ceni od 520 din za bocu.Pre neki dan moj mužić je doneo na probu.I nije loše,da znate, mada nije vrhunsko.Proizvedeno je u Španiji,boca je divna,čep je plutani,nemleven,pravi,odlažalo je u hrastu(tako piše na deklaraciji)neko vreme, i sve bi bilo divno da je to-to!Računajući unazad cenu,oduzimajući maržu uvoznika,Metro-a,troškove prevoza,boce,čepa,etikete i kutije,dobili smo nekih 150 din za samo vino.Kakav je onda to Petit verdot?To nas je malo zbunilo, ali opšti utisak je dobar, vredi ga probati.Ne treba ga prehladiti i obavezno ga pustiti da odmiruje i da se "otvori" u čaši ili u dekanteru.Kada vidite nekoga da vrti vino u čaši,to zaista nije samo poza i još jedan u nizu folirantskih gestova.To je prosto neophodno da bi se crveno vino pokazalo u najboljem svetlu,da iz njega najpre ispari višak tanina koji mu daje oporost,a tek potom ono počinje da šarmira.Notom po notu,ako je kompleksno,duboko.To traje.Ali za vino morate imati vremena,ono traži da mu se predate,pa će i ono vama.A to je pravo uživanje.Sama sorta Petit verdot obećava voćnu notu,tipa kupina i malina, ali je ja , iskreno, u ovom vinu nisam pronašla.Ime ovog vina je NUDO,a uvoznik je Wonderland ITC doo iz Beograda.\nDrugo vino koje ću pomenuti danas,je Cabernet souvignon iz podruma Radovanović.Vrlo dobro,pitko ali ne i vrhunsko.A za njega treba izdvojiti 1300 din pa naviše, zavisi gde se kupuje.I on je barikiran(odstojao od 12-18 meseci u hrastovom buretu od 225 lit),solidno upakovan,nema transport od 2500 km niti uvozničku maržu koja nije ispod 30%,pa košta više nego duplo.Eto,to me zbunjuje, pitam se ko je ovde lud?Ili se i to prosto uklapa u sliku(i priliku) našeg opšteg poslovanja u bilo kojoj oblasti.I kako onda da se snadje čovek koji nema iskustva?Lepo.Vino,solidno,ono koje vas svakako neće obrukati pred gostima,ne mora da košta više od 5 evra.Bilo gde.To su vina za svaki dan. a kao što reče vlasnik vinarije Dibonis iz Subotice, "postoje vina za jednom nedeljno,jednom mesečno i jednom u životu".Ima čovek pravo.samo ne znam za ono" jednom u životu",kada da ga popijem?Živeli!\n12/16,2010 Posted to Generalna\nVinoteka ili vašar\nNa žalost ljubitelja vina u Novom Sadu,više ne radi ni jedna vinoteka.Bilo ih je svega tri,a kao posledica krize sve tri su zatvorene.To ujedno znači i da nisu nešto naročito ni radile,jer bi barem jedna opstala da su moji sugradjani stekli tu naviku da viino kupuiju u specijalizovanoj prodavnici,uz stručnu pomoć osoblja.No,mislim da ni ta pomoć nije bila bogzna kako stručna,jer iskreno,mislim da u Novom Sadu nema obučenih somelijera koji bi radili u prodaji vina.Ni restorani se nisu proslavili,pa tako znam da ih je svega nekoliko angažovano u boljim restoranima(ne želim nikome da pravim ni dobru ni lošu reklamu,te stoga neću navoditi imena)i u tri hotela.Sva pamet nam dolazi sa one strane Dunava,tj.iz Beograda.U prestonici se već godinama održavaju kursevi,podeljeni u nekoliko kategorija,od početnog do specijalizovanog.Traju do dva meseca i održavaju se u odličnim uslovima.Cena kursa pokriva sve troškove degustacije po više vina po času,lepu i stručnu priču,pa se tako svako predavanje pretvori u lepo i opušteno druženje.Svaka čast!Obaveštenje o predavanjima možete pročitati na sajtu Winexpert.Elem,kada neki moj sugradjanin želi da kupi vino,može da računa na dve varijante;odlazak do neke od vinarija podno Fruške gore,gde može da kupi vino u rinfuzi(plastična flaša od 1 ili 2l,negde i 5l),ima i flaširanog,naravno koje je malo skuplje,ali vam duže traje.Može,doduše,da sačeka neku od vinskih manifestacija,tipa Dani groždja u Banoštoru ili Groždjenbal u Sremskim Karlovcima.Tu možete,pored nekoliko hiljada ostalih posetilaca da na licu mesta probate,odaberete i kupite vino,kao i da malo proćaskate sa ponosnim vlasnikom dotičnog podruma.U opšte-euforičnoj atmosferi takvih skupova nije uopšte teško odabrati bocu za sebe,nekako,sve je u tom trenutku dobro,ali kada izadjete iz tog oblaka vinskih mušica,ostajete na cedilu.Ostaje vam samo Metro i Mercator!Tu možete do mile volje da se švrćkate izmedju dve gondole krcate vinima i da nemate pojma šta da kupite.Nema nikoga ko će vam pomoći.Birajte po etiketi,obliku boce ili ceni.Degustacija nema.To radite kod kuće kad otvorite flašu,zavrtite rulet pa gde padne.Nije obavezno da promašite,pogotovo ako idete na proverenu varijantu,ali ako biste da probate nešto novo-cvrc!Zanima me,zapravo kako vi birate vino,koji su vam kriterijumi i da li volite takozvano "domaće"iz malih vinarija?Koje biste preporučili?imate li svog favorita?\n12/02,2010 Posted to Generalna\nNedavno sam čula od prijateljice,da društvo njenog voljenog,jedno ozbiljno muško društvo,već dugi niz godina pije isključivo špricere koje prave od-rozea!Jedinstven slučaj za koji sam ja čula.Nisam probala,ali budući da se roze pije isto kao belo,predpostaljam da ni ukusom ne odstupa od klasičnog gemišta.Pa hajde da malo pričamo o tako nepravedno zapostavljenom roze vinu.Za svoju predivnu ružičastu boju može da zahvali tek višesatnom delovanju pokožice crnog groždja od kojeg se pravi.To je najčešće u svetu Pinot noir,redje Cabernet souvignon,dok se kod nas,napr u Vojvodini,u nedostatku ove dve sorte,roze često pravi od groždja sorte Frankovka(Blaue Franken).Posle nekoliko sati,kljuk se presuje kao za belo vino i nadalje se ružičasta šira neguje po proceduri za bela vina.Iako nas pogled na bocu rozea asocira na nešto slatko,nije tako.Obično su to suva do, ponekad polusuva sa tek malo neprevrelog šećera.Najpoznatiji roze kod nas je Varijanta,podruma Aleksandrović,koji je napravljen od Hamburga,izuzetne je boje i predstavlja,po meni prvo, pravo žensko vino.Lako mogu da zamislim razdragano žensko društvo,u letnje popodne, kako pije dobro rashladjen roze,sam ili uz pršutu i kod nas vrlo popularne salate.Sve vodeće kuće koje proizvode Šampanjac,prave ga i u "roze boji"jer se i inače pravi od Pinot noira.Želim da vas ohrabrim na probu,ako već niste do sada pili i da ga slobodno naručite sledeći put,u inat svima koji misle da je pravo vino samo crno i pri tom misle da o vinu nemaju više šta da nauče.\n11/23,2010 Posted to Generalna\nSlava,a na slavi...\nDanas je Sveti Arandjeo(Arhandjel) i svima koji slave želim sretnu slavu!A onima koji odlaze u goste,takodje želim sreću i pamet u glavu!Ako krenete sa po tri rakije,onako,unakrst,kao što se to kod nekih radi,pa nastavite preko supe,gibanice,pite sa mesom,sarme,tri špricera i prasetine do ruske salate i desetak vrsta sitnih kolača,morate misliti o tome gde će to da vam stane,ako niste odlično utrenirani.Negde u ovo vreme,kada počinje vrema slava,primetila sam pojačano reklamiranje raznih antacida(Rupuruta,Talcida i Gelusil lac-a)sve da biste posle slavlja mogli zaspati i spavati do budjenja za posao,a da pri tom ne sanjate čitavu noć onaj vic;Najeli se šunke,a Nemci na bunaru!Ne znam šta nas to generalno tera da za slavu iznosimo na sto uvek isti,tako šaroliki repertoar koji udružen kidiše na jetru,žuč ostavljajući za sobom kiselinski trag nakoliko dana posle.Taman se oporavimo,kad-Sveti Mrata,pa Sveti Nikola,pa Nova godina i božić,Sveti Jovan...Uzalud saveti raznih nutricionista,lekara i doktora Filguda,ni to što su mnoge slave po vokaciji posne ne pomaže nam protiv prejedanja i preteranog nalivanja rakijom i vinom.Šta fali jednom odmerenom meniju sa predjelom od sira,maslina,brusketa i vrlo malo šunke,glavnom jelu kao što su lagane paste i na kraju voću?I to sve praćeno jednim solidnim Merlot-om.To je kod nas prosto nezamislivo.Ne samo što to ,fakat,nisu naša nacionalna jela,već i zbog toga što se onda stiče utisak da je domaćin štedeo.A to je sramota,jer slava ,definitivno nije dan za štednju.Ni po cenu da se ogromna količina hrane,pošto se danima vukla po frižiderima i ostavama,naprosto-baci!Meni je to žalosno.Akada ugledam klasičnu slavsku (pre)trpezu,za trenutak zaboravim blagodet hrane i ne jede mi se ništa.Setivši se sada nekolicine slava takve vrste,na kojima sam bila,nemam inspiraciju da pišem o nečem lepšem.Stalno mi sarma pred očima!Nije da je ja ne volim,naprotiv,ali onako kao ručak,ne kao obavezan meni,još ako moraš da pojedeš dve ili bolje da nisi ni dolazio jer se domaćin ljuti,onda mi dodje da je jedem isključivo leti.kada je niko više ne nudi.I iskreno,ne znam koje vino ide baš uz sarmu,predložite nešto,ako vam padne na pamet.\n11/21,2010 Posted to Generalna


BEZOBRAZNA PONUDA IZ PEVAČICINOG TIMA Severinin advokat hteo da opljačka Milana Popovića\nMarija Radojković | 24. 12. 2016 - 16:53h\nAdvokat Severine Kojić - Dario Budimir je, kako saznajemo, pripravnici iz tima advokata Milana Popovića dao nepristojnu ponudu u nameri da prevari srpskog biznismena.\nFoto: Zoran Ilić / RAS Srbija Severina\nDario Budimir je, naime, pre desetak dana, kako saznajemo, na jednom događaju prišao pripravnici iz advokatske kancelarije „Terešak i partneri“, koja zastupa Milana Popovića, i predložio joj da prevare i opljačkaju Milana Popovića, te da će joj dati i deset puta više novca nego Milan Popović ako nameste ceo slučaj protiv njega u korist Severine Kojić.\nFoto: Đ. Kojadinović / RAS Srbija Milan Popović\nŠokiran sam postupkom Severininog advokata, ne i iznenađen\nOvu informaciju za „Blic“ potvrdio je i advokat Milana Popovića - Vladimir Terešak.\n- Navodi su tačni - istakao je Vladimir Terešak.\nOvakav potez Severininog advokata šokirao je Milana Popovića.\n- Šokiran sam postupkom Severininog advokata, ali ne i iznenađen. Sam sam protiv njega podneo dve disciplinske prijave Advokatskoj komori za nepoštovanje osnovne advokatske etike. Sama činjenica da Severina sebi dozvoljava da je zastupa takav početnik i manipulator vam samo govori o Severininim ciljevima u sudskim postupcima koje vodimo oko našeg deteta. Malverzacije i manipulacije sistemom, bez obzira na sredstva. Gde je tu dobrobit deteta? Zbog postupaka ovog advokata Aleksandar je uskraćen za vreme sa svojim ocem čak i kada ga je majka zanemarila - rekao je Milan Popović za „Blic“.\nKada smo pozvali Darija Budimira da prokomentariše te navode, on nije želeo da sasluša pitanje do kraja, već nam je spustio slušalicu uz pretnju da će tužiti i nas i Milana Popovića.\n„Kralj bakra“ već nekoliko godina vodi tešku bitku na sudu protiv Severine Kojić za starateljstvo nad sinom Aleksandrom.\nProšle godine, disciplinsko tužilaštvo Hrvatske advokatske komore podiglo je optužnicu protiv zagrebačkih advokata Darija Budimira i Marine Meter iz advokatskog društva „Budimir&Meter“, koje inače zastupa Severinu u sudskom sporu protiv Milana Popovića. Kako su preneli hrvatski mediji, zbog nekoliko sumnjivih radnji prijavili su ih iz Zbora sveštenika Prvostolne crkve zagrebačke za seriju loših zastupanja. Prijavu je u ime Zbora sveštenika potpisao Mijo Gabrić, a disciplinski tužitelj Alen Jakobović potvrdio je podizanje optužnice protiv okrivljenih pred Disciplinskim sudom Hrvatske advokatske komore, a zbog „težih povreda dužnosti i ugleda advokature...“.\nOBRT U BORBI ZA STARATELJSTVO Milan Popović…\nSrpski biznismen Milan Popović izborio se na sudu za pravo da sina Aleksandra, kojeg je dobio sa pevačicom Severinom Kojić, viđa podjednako često kao i majka.\nIDE MIMO ZAKONA Severinin suprug Igor Kojić…\nIako je nedavnom odlukom suda u Zagrebu pevačicinom mužu zabranjeno da radi ono što je u prošlosti činio mnogo puta, čini se da Igor ne mari za to, te radi po…\nSeverina izbegla susret sa Popovićem na SUDU\nSeverina Kojić (45) i Milan Popović (51) trebalo je da se danas sretnu u Opštinskom sudu u Zagrebu zbog starateljstva nad njihovim sinom Aleksandrom (5). Ipak,…\nBESKRAJNI SPOR Severina sada ovako pokušava da…\nPevačica želi da se biznismenu zabrani pravo na boravak u Hrvatskoj kako ne bi mogao da viđa sina Aleksandra.\n"NAJLEPŠA NAŠA PEVAČICA" Pokazala je novo ULTRA SEKSI izdanje, pa je "zatrpali" komplimentima\nVoditeljka "Slagalice" je obukla elegantnu haljinu, ali onda su svi spustili pogled na noge!\nU DRUŠTVU DVE PRSATE CICE Prebio je devojku, napustio Srbiju, a evo gde je danas Vladimir Stanojević\nNEKADA JE BILA VELIKA BALKANSKA ZVEZDA Danas se posvetila Bogu i izgleda skroz drugačije!\nPovezane teme: Severina Kojić , Milan Popović\nZABRANIĆU IVANU DA VIĐA DETE: Miljana progovorila o ALIMENTACIJI, ali i o tome KAKO ĆE IZDRŽAVATI BEBU!\nMiljana Kulić, prva rijaliti trudnica na Balkanu, pre prelaska iz “Parova” u “Zadrugu” otvorila je dušu za magazin… »\n19:35 20:34 h UŽIVO Povreda Feldina na evroligaškom ispitu u Izraelu, Makabi - Zvezda\nPogledate je na Instagramu, pa je pogledate uživo i vidite ogromnu razliku između ta dva prizora. Jasno je- Emili Sirs… »\nNisam vernik, ali mislim da se prava kultura krije u religiji, priznao je Paolo Sorentino gostujući na Kustendorfu gde… »


VOZILA NA ELEKTRIČNI POGON Mali broj u užičkom kraju - UžiceMedia\nNaslovna Mediji Na zahtev čitalaca VOZILA NA ELEKTRIČNI POGON Mali broj u užičkom kraju\nVozila na električni pogon na području Policijske uprave u Užice nema previše, registrovano je ukupno šest, a ima 47 hibridnih vozila. A Zlatiborci idu u korak s vremenom teže da opština bude ekološka, pa čine dosta toga na popularizaciji prevoznih sredstava novije generacije.\nVozila na električni pogon nema previše u užikom kraju, najviše ih je registrovano u Užicu, dva električna i 17 hibridnih. Prvo vozilo je registrovano sredinom2020. godine. U leto 2021. godine Turistička organizacija „Zlatibor“, u saradnji sa firmom „Vozim na struju“, pokrenula je projekat „Pokreni zelenu turu“.\nTokom realizacije serijala „Na zahtev čitalaca“ u redakciju „Užicemedia“ stiglo je više pitanja, na jedan broj smo odgovorili, činimo to i dalje.\nJedno od pitanja glasi: Ima li u užičkom kraju vozila na električni pogon?\nDrugog našeg čitaoca je interesovalo da li je planom predviđena izgradnja bar jednog punjača za električna vozila, kao podsticaj za korišćenje većeg broja ovih vozila jer ne zagađuju životnu sredinu.\nŠest registrovanih vozila na električni pogon\nUputili smo nekoliko pitanja užičkoj Policijskoj upravi, interesoivali se za broj registrovanih električnih i hibridnih automobila, zatim, kada je prvi registovan, koliko ih ima, da li je u pitanju trend porasta i da li postoje punktovi za punjenje baterija za električne automobile?\nIz Policijske uprave Užice dobili smo sledeće odovore, koje prenosimo u celosti.\n„Na području Policijske uprave u Užicu registrovano je ukupno šest vozila na električni pogon i 47 hibridnih vozila. Najviše ih je registrovano u Užicu, dva električna i 17 hibridnih.\nPrvo električno vozilo registrovano je u Užicu 17. juna 2020. godine.\nKako je na području Policijske uprave u Užicu tokom 2021. godine registrovano 57.457 putničkih vozila, procenat takvih automobila je 0,09 odsto.\nU poslednje vreme beleži se povećanje broja električnih i hibridnih vozila, do 2020. nije bilo registrovanih električnih vozila, dok je bilo 16 hibridnih, navode iz Policijske uprave Užice, dodajući da ne raspolažu informacijama da li u užičkom kraju postoje punktovi za punjenje baterija za električne automobile“.\nElektrični automobili na Zlatiboru\nZlatiborci idu u korak s vremenom i teže da njihova opština bude ekološka, pa u skladu s tom politikom čine dosta na popularizaciji prevoznih sredstava novije generacije.\nTako je u leto 2021. godine Turistička organizacija „Zlatibor“, u saradnji sa firmom „Vozim na struju“, pokrenula projekat „Pokreni zelenu turu“, koji za cilj ima podizanje svesti po pitanju zaštite životne sredine i održivog razvoja. Turistička organizacija „Zlatibor“ je tada dobila na korišćenje automobile koji funkcioniše na električnu energiju.\nNjihova namera je bila da posetiocima omoguće da obiđu planinu i okolinu na drugačiji način koristeći vozila koja su potpuno ekološki prihvatljiva, na struju, kao i bicikle koje imaju elektro asistenciju, a mogu se koristiti i kao običan bicikl.\nZapravo sve se dešava u skladu sa opredeljenjem da opština Čajetina postana prva ekološka opština, pa se tako i Turistička organizacija „Zlatibor“ priključila tom projektu. Direktor TO „Zlatibor “ Vladimir Živanović je tada medijima izjavio:\n– Želimo da to nastavimo sa ovim projektom, da savremenim turistima ponudimo mogućnost punjenja svojih električnih automobila, te je naš prvi korak ka tom cilju bio ugradnja električnog punjača na parkingu ispred Turističke organizacije. Punjenje je potpuno besplatno. Zatim, smo dobili na koriščenje tri automobila koje smo stavili u turističke svrhe, – rekao je tada direktor TO „Zlatibor“, u nadi da će uspeti da prošire infrstrukturu sa eleketričnim punjačima.\nElektrični automobili u Evropi i svetu, a kod nas\nInače, električni automobili su u Evropi i svetu in, ekološki prihvatljivi, štede troškove goriva, poreze, osiguranje, postaju privlačni za sve veći broj ljudi. Kod nas ih nema previše, ali u poslednje vreme ima zainteresovanih kuppacai i električni automobili koji se mogu naći na našem tržištu su laki za vožnju, jeftiniji su za održavanje.\nDok se u svetu uvode automobili sa električnim pogonom i sa motorima potrošnje ispod tri litre na 100 pređenih kilometara, u Srbiji su i dalje omiljeni pojedini modeli koji su vrlo karakteristični za određena područja. Po statistikama u Zapadnoj Srbiji najčešće se vozi Golf 2, koji je jedno vreme bio simbol brdskih krajeva, mada do danas situacija nije značajno promenila.\nA mi podsećamo, da je nekada mnogo ljudi vozilo popularnog fiću, danas su retki, ali je u Užicu organizovana fićijada.\nSa prošlogodišnje „Fićijade“ u Užicu (Foto: Nada Tošić UžiceMedia)\nPrethodni tekstVASKRS NAJARDOSNIJI PRAZNIK ŽIVOTA I NADE\nSledeći tekstALEKSANDAR RADIŠIĆ Osvojio prvo mesto i lični rekord


Uživajte u Simbolu Prirode i Dobre Hrane... Mogućnost doplate za Wellness u hotelu Olimp\n2 noćenja za 2 osobe u Studiju (vila Bohemia)\n2 noćenja za 2 osobe, francuski ležaj u Studiju (Bohemia Centar)\n2 noćenja za 2 osobe, odvojeni ležajevi u Studiju (Bohemia Centar)\n2 noćenja za 2-4 osobe u Apartmanu (Vila Bohemia)\n2 noćenja za 2-4 osobe u Apartmanu (Bohemia Centar)\n2 noćenja za 2-4 osobe u Drvenoj kućici (Vila Bohemia)\n2 noćenja za 2 osobe u Studiju (vila Bohemia) - 75 KM\n2 noćenja za 2 osobe, francuski ležaj u Studiju (Bohemia Centar) - 75 KM\n2 noćenja za 2 osobe, odvojeni ležajevi u Studiju (Bohemia Centar) - 75 KM\n2 noćenja za 2-4 osobe u Apartmanu (Vila Bohemia) - 105 KM\n2 noćenja za 2-4 osobe u Apartmanu (Bohemia Centar) - 105 KM\n2 noćenja za 2-4 osobe u Drvenoj kućici (Vila Bohemia) - 179 KM\nIskoristivost kupona je do 15.06.2020. (osim u periodu od 17.do 21.04. i od 01. do 03.05.2020.)\nPorodično ili odmor sa društvom...


AĆIMOVIĆ O BRISELSKOJ RAMPI ZA SJEVERNU MAKEDONIJU I ALBANIJU :: Semberija INFO ::\nAĆIMOVIĆ O BRISELSKOJ RAMPI ZA SJEVERNU MAKEDONIJU I ALBANIJU\nBivši švedski premijer i specijalni predstavnik EU za bivšu Jugoslaviju Karl Bilt upozorio je ovih dana da francuski veto za početak pristupnih pregovora EU sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, nije samo blokada usmjerena protiv te dvije države, već i protiv cijelog procesa proširenja na Zapadnom Balkanu.\n– Možda nije bilo napisano eksplicitno, ali, implicitno, to takođe znači veto za Srbiju, Crnu Goru, BiH. I to će imati posljedice na druga neriješena pitanja u regionu – zaključio je Bilt.\nDa li ovo, zaista, znači da se BiH ne treba nadati ulasku u EU i kakve bi to eventualno posledice moglo da proizvede u regionu?\nBivši ambasador BiH u Briselu Draško Aćimović saglasan je sa Biltovom izjavom da je ovo bila jedna od najlošijih odluka koje je EU donijela u poslednjih 20 godina, što će se sigurno odraziti na cijeli region.\n– Kao što vidimo, ovaj veto se već odražava na Zapadni Balkan, jer je primjetna ogromna razočaranost regiona po pitanju Evropske unije – ističe Aćimović.\nDodaje da, ipak, nije toliko skeptičan kao Bilt, već smatra da navedeni veto najavljuje reorganizaciju Evropske unije. Da li će to biti EU iz “više brzina”, kako su je ranije nazvali, ili će biti uređena u nekoliko regija, ostaje da se vidi.\n– U svakom slučaju, mislim da to nije slučajna odluka i da vodi prema potpuno drugačijoj organizaciji Evropske unije. Vjerujem da je na pomolu novo uređenje EU koje je indirektno nagoviještavano već duže vrijeme. Vjerujem da će to dovesti do reorganizacije. Da li će BiH biti nekakav mali šengen ili će ovaj naš region biti neka nova CEFT-a, uskoro ćemo vidjeti. Siguran sam da stvari idu u tom pravcu – naglašava Aćimović.\nKomentarišući Biltovo upozorenje da bi veto za početak pristupnih pregovora EU sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom mogao imati posljedice na druga neriješena pitanja u regionu, Aćimović ističe da se to vjerovatno odnosi na strah da bi ovu situciju mogle da iskoriste neke druge svjetske sile kako bi se aktivirale i bolje pozicionirale na ovom prostoru.


Svjedok Državnog tužilaštva ispričao je kako su posrednici pri kupovini respiratora za Federaciju Bosne i Hercegovine dogovorili ostvarivanje ekstradobiti od 2,4 miliona eura po ugovoru sa “Srebrenom malinom”, firmom optuženog Fikreta Hodžića.\nSvjedok Kristian Marić, kojem je dodijeljen imunitet od krivičnog gonjenja, kazao je da optuženi Hodžić u početku nije znao za ovaj dogovor, ali da su ga kasnije upoznali o uvećavanju cijena i da se saglasio.\nMarić je naveo da je u Mostaru vodio mrežu mladih preduzetnika i da se bavio posredovanjem u kupovini na prostoru BiH, Srbije, Hrvatske i Crne Gore. Kazao je da je s pojavom pandemije koronavirusa počelo interesovanje za nabavku medicinske opreme.\nSvjedok je rekao da ga je u martu prošle godine pozvao Fikret Hodžić, predstavljajući mu se da je iz Vlade FBiH, odnosno da s njom sarađuje. Kazao je da je malo istraživao i vidio da ima firmu “Srebrena malina”, da je bio novinar, kao i da je član Stranke demokratske akcije (SDA), te je pretpostavio da je blizak vlasti.\n“Rekao je da mu trebaju invazivni i tražio što kraći rok”, prisjetio se Marić.\nOn je pojasnio da je u ovom poslu bio s Bornom Cicerom iz firme “Exotrade” iz Rijeke, te izvjesnim Dušanom iz Srbije. Kazao je da je Hodžiću dostavljen kupoprodajni ugovor sa “Exotradeom” za nabavku 100 respiratora HC VE300 po cijeni od 39.000 eura po komadu.\nDodao je da su naknadno dodati i troškovi prevoza od 300.000 eura. Kazao je da ih je Cicero obavijestio da tih respiratora više nema na stanju i da mogu razgovarati o drugima.\nMarić je naveo da je prije pojave pandemije cijena respiratora bila pet do šest hiljada po komadu, ali da se kasnije povećavala.\nSvjedok je ispričao kako je Sanja Lekić iz “BTL Medicala” iz Crne Gore posredovala u nabavci respiratora oznake ACM 812A za Srbiju i da je bilo naručeno 200 komada, a naknadno još 100. Kazao je da je Srbija zatražila vraćanje novca, jer isporuka nije bila u predviđenom roku.\nOn je naveo da je ugovorom sa Srbijom bilo predviđeno oko 1.500.000 miliona eura za 100 komada respiratora, napominjući da ne zna da li je bilo još isplata. Ugovor koji je kasnije postignut s Hodžićem za isporuku 100 respiratora oznake ACM 812A, kako je kazao, iznosio je 3.500.000 eura odnosno 3.900.000.\nNa pitanje o razlici između dva tipa respiratora, Marić je rekao da su oba invazivna, a da je HC VE300 jači i da ima bolje karakteristike.\nPrema njegovim riječima, Cicero i Lekić su dogovorili plan da uvećaju cijenu respiratora za “Srebrenu malinu” kako bi Lekić vratila novac Srbiji zbog kašnjenja.\n“Svrha je bila da pomognemo Sanji Lekić da povrati novac”, kazao je svjedok.\nOn je dodao da su, osim vraćanja duga, planirali da ostatak raspodijele on, Cicero, Dušan i Lekić. Kazao je da je njegov ugovor sa “Exotradeom” bio na 200.000 eura, a da je trebao dobiti ukupno 500.000.\nU iskazu iz istrage, čiju je tačnost potvrdio, Marić je naveo da su stvarni troškovi bili 1,5 miliona eura, a da je “Srebrena malina” trebalo da plati 3,9 miliona, čime je ostvarena esktradobit od 2,4 miliona.\nSvjedok je ispričao da se u posao uključio i Samir Cerić iz Londona, koji je trebao sa Kinezima završiti papire. Na pitanje da li je Cerić trebao dobiti dio od dogovora, Marić je rekao da niko ne radi “džaba”. Potvrdio je da je bilo planirano 100.000 eura za Cerića.\nNaveo je da je dostavljena lažna faktura, na kojoj je umjesto 1,5 miliona stajalo 3,9 miliona. Marić je rekao da su o svemu morali obavijestiti i Hodžića, koji se saglasio sa planom.\n“On je samo tražio da se isporuči 100 komada respiratora, a da ćemo kasnije razgovarati”, kazao je svjedok.\nDodao je da je Hodžiću obećano da će biti “počašćen” od iduće nabavke. Potvrdio je da je bilo planova za nabavku još 200 respiratora. Svjedok je naveo i da je Hodžić bio raskinuo ugovor koji je imao sa Lekić.\nSvjedok je potvrdio da mu je tokom pregovora Hodžić spominjao da komunicira s premijerom i da će mu on pomoći oko papira. Marić je naveo i da je ambasador BiH u Kini urgirao kod kineskih vlasti kada je Lekić nabavljala 200 respiratora.\nRekao je i da je 23. aprila razgovarao sa Hodžićem, koji mu je tada kazao da ide u Banjaluku da ponudi respiratore za Republiku Srpsku.\nMarić je rekao da je Hodžića obavijestio kada je pozvan da da izjavu u istrazi i da mu je on kazao da ispriča kako je bilo. U iskazu iz istrage, svjedok je naveo da mu je Hodžić rekao da ne iznosi detalje o nabavci, te da ne spominje premijera i Civilnu zaštitu.\nOdbrane će Marića ispitati u nastavku suđenja 29. decembra.


PANTHEON novosti trenutno nisu dostupne\n20. 6. 2022 @ 13:37 – PANTHEON™ – Neža Goršič 0\nNovosti na UserSite-u su privremeno nedostupne zbog hakerskih napada. Čim greška bude otklonjena, bit će ponovno omogućene. Zahvaljujemo na razumijevanju.\nDostupna je nova verzija programa PANTHEON 10.0.27.10\n6. 5. 2022 @ 17:03 – PANTHEON™ – Aida Sabic 0\nPoštovani korisnici programa PANTHEON, obavještavamo vas da je izašla nova verzija programa PANTHEON 10.0.27.10. ...\nDostupna je nova verzija programa PANTHEON 10.0.27.20\n23. 5. 2022 @ 17:02 – PANTHEON™ – Aida Sabic 0\nPoštovani korisnici, objavljena je nova verzija programa PANTHEON 10.0.27.20. Vaš Datalab\nNadogradnja za korisnike PANTHEON hosting-a 06.05.2022.\n29. 4. 2022 @ 10:11 – PANTHEON™ – Aida Sabic 0\nObavještavamo Vas, da ćemo u petak 06.05.2022.g. od 16:00h započeti sa nadogradnjom baza na PANTHEON Hostingu.\nDostupna je nova verzija programa PANTHEON 10.0.27.00\n22. 4. 2022 @ 09:11 – PANTHEON™ – Aida Sabic 0\nDMS poboljšanje: ToDo: Kreiran je novi izvještaj (0W7) koji pokazuje koliko dugo korisnik ima zadatak.\nDostupna je nova verzija programa PANTHEON 10.0.26.50\n25. 3. 2022 @ 16:11 – PANTHEON™ – Aida Sabic 0\nIzmjena u modulu Kadrovi: Izmjena se odnosi na punjenje kumulativnog obrasca kolone 11 i 15.\n4. 3. 2022 @ 16:30 – PANTHEON™ – Aida Sabic 0\nZEUS poboljšanje: Uklonili smo datum dokumenta kao filter za provjeru plana analize. Od sada, kada dvaput kliknete na poziciju finansijskog plana, podaci će se filtrirati samo po datumu objave.\nDostupna je nova verzija programa PANTHEON 10.0.26.30\n14. 2. 2022 @ 12:43 – PANTHEON™ – Aida Sabic 0\nNa obračunu plata, sada se porez može obračunati po tri različite stope u zavisnosti od vrste prihoda....


BMW je tako brzo išao da je 'zviždao': Pročitajte ko je žena, koja je poginula sinoć na Stupu - Sarajevograd.CLICK - Informativno zabavni portal\nSAMO KOD NAS: Pljačkaš se izvinio kolegama MUP-a RS Sarajevo: Teška saobraćajna nesreća na Čengić Vili, automobil završio na krovu (FOTO) Horor na bh. cestama: U stravičnoj nesreći kod Žepča poginule tri osobe, a tri lica teško povrijeđena SITUACIJA ALARMANTNA Smrtonosni virus hara BiH: U Banja Luci večeras preminula još jedna osoba MAJKA (22) KOJA JE UBILA TEK ROĐENOG SINA U SARAJEVU: “Nisam mu ja stegnula vrat, samo sam…” Na Otoci Passat prošao kroz crveno svjetlo, napravio udes, pa upao u Miljacku Sarajevo: U Pofalićima pronađeno žensko tijelo, policija istražuje da li je riječ o samoubistvu NAKON 40 DANA MAJKA ALISA ODLUČILA REĆI I NAJBOLNIJU STVAR: “Da, priznali su da postoji snimak na kojem je moj Mahir morao…” BiH u šoku: Znate li ko je ubijen u Siriji? Teška saobraćajna nesreća u Sarajevu, poginula jedna osoba


Glavni gradovi budućnosti: Da li dobra arhitektura može da reši geografske sukobe? - Gradjevinarstvo.rs\n02.10.2013. | Architect Magazine\nSpektakularna Svetska izložba (World Expo) održaće se 2017. godine u glavnom gradu Kazahstana, Astani. Izložba je posvećena „budućnosti energije“, i može biti projektovan od strane Zahe Hadid, Moše Safdia, Gordona Smita, Jirgena Majera ili biroa Snøhetta, Coop Himmelb(l)au i Mecanoo, a u zavisnosti od toga ko odnese pobedu na konkursu za projektovanje ove izložbe.\nNa osnovu nedavno objavljenim fotografijama, izgleda da bez obzira ko će pobediti, rezultat neće biti uobičajeni skup nepovezanih paviljona kao do sada, već struktura ogromnih razmera i (u mnogim idejama) smelog dizajna.\nGrad Astana - koji je kazahstani moćnik, predsednik Nursultan Nazarbajev, pretvorio u glavni grad ove zemlje bogate gasom 1997. godine - je već lokacija na kojoj se nalazi upadljivi projekti Normana Fostera i njemu sličnim arhitektema, ali na fotografijama on takođe izgleda kao niz otupelih, bezdužnih blokova zgrada koje sada krase većinu azijskih gradova.\nSmešten na nepolodnim stepama u severnim predelima zemlje, Astana je namenjena kao inkubator koji je u kompletno kontrolisanom (i ne-ruskom) okruženju. Svetska izložba će ujedno proslavljati dostignuća Astane i pokušati da grad lansira u obritu svetskih prestonica.\nAko arhitektura to može da uradi, ovi projekti će zasigurno to uspeti. Mi smo posebno oduševljni projektima arhitektonskih biroa Snøhetta i Mecanoo, koji izgledaju kao da rastu iz zemlje i pretvaraju sam predeo u spomenik novom gradu. Mada, napori Zahe Hadid i biroa Coop Himmel(b)lau takođe zavode svojim dramatičnim eksplozivnim oblicima.\nPitanje je da li je ispravno da zemlja potroši toliku količinu novca na nešto što na kraju ispada velika glupost (sve Svetske izložbe gube novac, i to često ogromne količine) koja će slaviti jednu diktaturu. I da li arhitekte trebaju da učestvuju u ovim naporima? Iako smo u iskušenju da kažemo da će bar sa ovim finalistima rezulat biti bolji nego da ga je projektovao neki osrednji biro.\nUporedite ove napore u Astani sa radom biroa Yehuda Greenfield-Gilat i Karen Lee Bar-Sinai za Jerusalim. Pod pretpostavkom da će u nekom trenutku doći do mira u ovom području, oni su stvorili vizuelizaciju dvostruke prestonice Jerusalima na osnovu teritorije koja bi svaka država najverovatnije kontrolisala.\nOni su povukli granicu koja je složena i osetljiva u odnosu na obrazac stanovništva i sam pejzaž. Čak su i projektovali granične prelaze koji pokušavaju da ublaže surovu realnost onoga što će, po njihovom mišljenju, biti podeljen grad.\nNezadovoljni sa pravljenjem velikih planova, kao i većina originalnih ili ostvarenih (mada prilično dobrih) projektanata, dvojac je napravio mapu u galeriji u Tel Avivu, ohrabrujući posetioce da pomeraju delove područja u odnosu na to kako bi različite palestinske i jevrejske teritorije mogle da se uklope. Tužna stvar je ta da se ispostavilo da je ovo nemoguća slagalica za rešavanje, i to je upravo razlog zbog koga ona zaslužuje pažnju ozbiljnih arhitekata i urbanista iz celog sveta.\nMožda ako ista mašta koja može da osmisli takvo spektakularno lukavstvo koje slavi veštački glavni grad kao što je Astana pod vladavinom autoritarnog režima može osmisliti podjednako ubedljive slike i forme za jedan od najstarijih i najproblematičnijih glavnih gradova na svetu, to bi moglo zaista doprineti nekom stvarnom, opipljivom dobitku.


B2B razgovori austrijskih i bh. privrednika 18. septebmra u Sarajevu\nSurTec - Eurosjaj\nSurTec - Eurosjaj d.o.o. je preduzeće osnovano 1996. kao jedna od prvih "Joint venture" aktivnosti u BiH sa firmom SurTec International (Njemačka), jednim od vodećih proizvođača specijalnih hemikalija za površinske zaštite metala u Europi.\nSurTec-Eurosjaj postaje 100% bosanskohercegovačka firma sa aspektom razvoja dijela površinske zaštite bazirane na SurTec tehnologiji i postaje generalni zastupnik SurTec, Klüber i OKS brenda.\nVisoka fleksibilnost u odnosima sa kupcima, bazirana na komunikaciji i razumijevanju.\nVrhunski kvalitet i performanse široke palete SurTec proizvoda.\nVisokoeducirani i opremljeni tehnički servis je u mogućnosti da Vam u najkraćem roku odgovori na Vaše zahtjeve i da zajedno sa Vama sve ideje sprovede u djelo.\nIskustvo u odabiru opreme, zajedno sa Vama možemo praviti zahtjeve prema dobavljačima opreme za galvanizacije, lakirnice, sisteme otpadnih voda, reparaciju postojećih postrojenja i dr.\nEkološki prihvatljivi proizvodi i usluge koji zadovoljavaju RoHS, ELV i WEEE standarde.\nStandardi ISO 9001:2008 i 14001:2004.\nBalkanika" doo je privatno preduzeće specializovano za preradu drveta (bukva, javor itd.) koje svoje proizvode plasira kako na domaćem tako i na međunarodnom tržištu.\nPilana je osnovana 1997. godine i od tada se značajno razvila. Trenutno zapošljavamo 30 radnika i isporučujemo robu širom svijeta. „Balkanika" doo izvozi 90% svojih proizvoda u Sloveniju, Italiju, Francusku, Njemačku, Portugal, Japan, zemlje Beneluxa, Sjevernu Afriku, U.A.E itd.\nProizvodimo široku paletu proizvoda od masivnog drveta (okrajčenu i neokrajčenu dasku, elemente), odlično uskladištenih. U mogućnosti smo Vam ponuditi proizvode različitih dimenzija u različitim kvalitetama drveta:\n1) NAŠI „STANDARDNI" PROIZVODI:\n(Naravno, možemo uzeti u razmatranje i druge dimenzije. Stoga ne oklijevajte da nam pošaljete Vašu specifikaciju.)\na) – Bukva neparena (bijela), sušena u sušari:\nKlasa: A, A-B, B\nDebljine: 27; 40; 50 mm\nČetvrtaci ili frize:\nKlasa : A (4 strane čiste) ili B ( 4 strane čiste sa diskoloracijom-s kernom)\nStandardne dimenzije : 45 ; 50 x 45 ; 50 x 300 mm / +\nb) – Bukva , blago parena , sušena u sušari:\nc) - Javor , svježi ili sušeni\n-Okrajčena daska: dimenzije po narudžbi\nd) - Drvo za muzičke instrumente\nU Bosni i Hercegovini se nalazi najznačajnija koncentracija javora (Acerseudoplatanus) u cijeloj Evropi. Bilo da se radi o javoru „rebrašu", „špigli", „ptičaru", „plikavom ili mušle" javoru, kvaliteta ovog drveta se oduvijek smatrala među najboljim u svijetu.\nSvake zime (od novembra do aprila) pilana „Balkanika" doo Vam pruža značajne količine javorih trupaca posebne kvalitete.\ne) –Javorovi trupci (posebne ili obične strukture) namjenjeni za rezanje ili ljuštenje\n(mogućnost rezanja i ljuštenja na licu mjesta)\n- ljušteni funir (javor : rebraš i ptičar)\n- Isporuke kamionima u cijeloj Europi.\n- Isporuke kontejnerima s Jadranskog mora (Hrvatska, Crna Gora) za cijeli svijet.\nFax: + 387 36 / 734 041\nTel: + 387 36 / 734 040\nMUJKIĆ Adriana – gsm: + 387 61 / 577 141 ( bosanski, francuski, engleski)\nMUJKIĆ Ermin - gsm: + 387 61 / 169 464 ( bosanski, francuski)\nFax: +387 36 /734 041\nFirma KONJIC KARTON je počela sa proizvodnjom transportne kartonske ambalaže 1998.godine. U početku smo imali dosta skromne kapacitete, da bi vremenom konstantnim ulaganjem u proizvodne kapacitete nabavkom vrhunskih mašina za proizvodnju transportne kartonske ambalaže dostigli najviše standarde u kvaliteti izrade kutija. Uporedo sa nabavkom novih mašina ulagali smo u školovanje i edukaciju naših kadrova, tako da smo danas opremljeni i osposobljeni zadovoljiti i najviše zahtjeve po pitanju kvaliteta transportne kartonske ambalaže, tačnosti i pravovremenosti isporuka narudžbi naših kupaca.\nDanas smo u mogućnosti isporučiti transportnu kartonsku ambalažu sa štampom u flexo tehnici u četri boje (po potrebi sa lakiranjem). Uložili smo jako puno u nabavku mašina za izradu najzahtjevnijeg tipa kutija, takozvane shelf ready packaging tj. kutije koje se izlažu zajedno sa proizvodom direktno na prodajnu policu u tržnim centrima. Ovaj tip kutija se odlikuje jako komplikovanim dizajnom, štampom u više boja koja je jako zahtjevna i ljepljenjem kutije u više tačaka. Osim što nudimo izradu shelf ready kutija u mogućnosti smo izrađivati i veoma zahtjevne jumbo kutije za pakovanje namještaja tako da sarađujemo sa više domaćih proizvođača namještaja koji snadbjevaju IKEA lance za prodaju namještaja, čime smo zadovoljili sve IKEA zahtjeve po pitanju kvaliteta izrade, tačnosti i pravovremenosti isporuke. Imamo jako dobru saradnju i sa našim domaćim firmama koje snadbjevaju automobilsku industriju koja je sama po sebi jedna od najzahtjevnijih po pitanju kvaliteta izrade i rokova isporuke.\nPreduzeće KONJIC KARTON opremljeno je sa dvije casemaker linije za proizvodnju standardnih amerikan-sloter tip kutija. Obadvije linije imaju kapacitet od 10.000 kutija/sat, mogućnost in-line izrade flexo štampe do četri boje, automatskog ljepljenja kutja, te pakovanja u svežnjeve po 20 kutija kao posljednje operacije u procesu izrade ovog tipa kutija.\nPored ovih mašina imamo i dvije automatske ravne štance koje su namjenjene za izradu štancanih kartonskih kutija, te automatsku ljepilicu za ljepljenje ovog tipa-štancanih kutija u više tačaka.\nZa izradu kutija za pakovanje namještaja posjedujemo namjenski Jumbo printer sloter, te poluautomatsku ljepilicu/šivalicu, koja služa za ljepljenje ili šivanje ovih kutija za pakovanje namještaja.\nVažno je napomenuti da su sve mašine vrhunskih evropskih proizvođača, čime smo osigurali najbolji mogući kvalitet izrade kutija. Osim kvaliteta same izrade kutija, ulaganje u najkvalitetnije mašine za izradu kutija omogućava nam da našim kupcima pored kvaliteta izrade možemo ponuditi i sigurnost u isporukama kroz stalni kontinuitet i ujednačenost svih parametara naših proizvoda.\nNaša tehnička služba opremljena je i osposobljena za mjerenje kvaliteta materijala od kojeg se izrađuju kartonske kutije i gotovih kutija, tako da kontinuiranim monitoringom svih faza proizvodnje, od prijema materijala do skladištenja gotovih proizvoda, osigurava našim kupcima da je proizvod kontrolisan sa svih aspekata što osigurava njegovu visoku pouzdanost i kvalitet.\nU komercjalnoj službi mladi tim naših uposlenika u konstanoj komunikaciji sa našim kupcima i dobavljačima kordinira sve faze procesa od nabave meterijala, njegove dopreme do našeg preduzeća, proizvodnje kartonskih kutija, skladištenja i pravovremenog otpremanja na adresu kupca. Sve kutije isporučujemo vlastitim vozilima do naših kupaca.\nDalji planovi našeg preduzeća su praćenje svjetskih trendova u razvoju transportne kartonske ambalaže i primjenjivanje najnovijih saznanja i dostignuća u ovom sektoru u našim proizvodima i uslugama kako bi smo na što bolji način bili partner našim kupcima. Danas naše najveće firme postaju svjesne da su jake onoliko koliko je jak i njihov „supply chain" tj. lanac njihovih dobavljača i mi svoje mjesto vidimo kao jaka karika u lancu snadbjevanja naših partera. Transportne kartonske kutije KONJIC KARTON-a su prepoznatljive po svom kvalitetu, te kvalitetu naše usluge koju pružamo našim partenerima.\nKONJIC KARTON temelji svoj razvoj prvenstveno kroz ulaganje u mladi stručni kadar ali i stalnim investiranjem u najsavremeniju opremu za izradu kartonskih kutija te kontrolu kvaliteta naših kutija, cijelo vrijeme vodeći računa o zaštiti okoline, sigurnosti naših uposlenika te visokoj efikasnosti u uštedi energije i sirovina. Pažljivo pratimo dostignuća i trendove koji su aktuelni u industriji kartonske ambalaže na najnaprednijim svjetskim tržištima i trudimo se da ih uvedemo u praksu našeg preduzeća. Dalji planovi našeg preduzeća vezani su za povećanje proizvodnih kapaciteta kroz izgradnju dodatnih objekata za širenje proizvodnje i povećanje skladišnih kapaciteta, te nabavka dodatne naprednije opreme za proizvodnju kartonske ambalaže, čime želimo obezbjediti da i u narednom periodu nastavimo našim kupcima pružati najbolja inovativna rješenja po pitanju transportne kartonske ambalaže, čime doprinosimo povećanju njihove konkurentnosti i uspjeha.\nDrvorezbarstvo, spoj izrade predmeta od drveta i vjekovne čovjekove težnje za ukrašavanjem, kao primarni zanat, u porodici Nikšić prisutno je već oko 100 godina. U vrijeme kada je Konjic bio Primorska banovina, postojala je reklama u tadašnjim novinama sa logom „Prva i najpreciznija rezbarska radnja od orahovine".\nZačetnici radionice “Rukotvorine” su bili braća Adem i Meho Nikšić. Radnju su utemeljili 1928.godine, međutim Meho se 1933.godine povukao iz ovog posla, tako da je radionicu preuzeo Adem. Ademovim stopa su krenuli njegovi sinovi Besim i Mukerem.\nNikšić Besim je rođen 1936.godine, završio drvorezbarski zanat 1955.godine kod Šašić Sadika, a već 1960.godine sa svojim bratom Mukeremom otvaraju drvorezbarsku radnju “Neretva” koja je radila sve do prerane smrti Mukerema (1989.) Poslije toga Besim otvara vlastitu radionicu pod nazivom “Rukotvorine”.\nVještini drvorezbarenja Besim je obučio i jednog od dvojice svojih sinova, Adema rođenog 1974.godine, inače diplomiranog arhitektu, koji preuzima vođenje ovih poslova veoma uspješno i koji uspijeva u tradicionalni porodični posao unijeti novine i na taj način osavremeniti i unaprijediti proizvodnju.\nZa svoj rad su mnogo puta nagrađivani, a u decembru 2002.godine Direkcija Agencije za izbor najmenadžera u Bosni i Hercegovini je Besimu Nikšiću dodijelila specijalno priznanje u akciji izbora najmenadžera 2002.godine. Inače, za izradu rezbarenih predmeta koristi se konjičko drvo - voćkarice: orahovo, kruškovo, trešnjevo, dudovo, kao i javorovo drvo. U drvorezbarenju su se razvila 4 osnovna tipa ornamentike: bosanska, arapska, geometrijska i duboka šara. Peškun je jedini dio namještaja preuzet sa istoka, čiji se osnovni oblik nije mjenjao.


citizenM Schiphol Airport, Shiphol – ažurirane cene za 2021. godinu\ncitizenM Schiphol Airport (Hotel), Shiphol (Holandija) - ponude\nRecenzije gostiju (13 815)\nPodelite objekat citizenM Schiphol Airport\nJan Plezierweg 2, 1118 BB Shiphol, Holandija – Odlična lokacija - prikaži mapu\nOdlična lokacija - ocena 9,5/10! (na osnovu 13815 recenzija)\nOcenili gosti posle boravka u objektu citizenM Schiphol Airport.\n13 815 recenzija\nUgrabite ovu odličnu cenu za objekat citizenM Schiphol Airport - skorašnji gosti su mu dali ocenu 8,8\n„Perfectly located given the various transit options available at the airport (planes, rail, bus, taxi,...). Really amazing crew. Great coffee choices.”„”\n„The room was perfect for one person and very clean. I like the fact that you could control the room (lights, tv, etc) with an ipad. Also I had a wonderful host who helped me with checking in and preparing my take-away breakfast the next morning. Great personality! ”„0”\nVisoka ocena za destinaciju Shiphol\nIspunjavate uslove za Genius popust u objektu citizenM Schiphol Airport! Kako biste uštedeli, potrebno je samo da se ulogujete.\nModeran dizajn hotel citizenM Schiphol Airport nalazi se pored Aerodroma Shiphol. U ponudi su sobe opremljene flat-screen TV-om i uređene u bojama koje možete sami podešavati. Smeštajni objekat se nalazi na pešačkoj udaljenosti od železničkih stanica i terminala na aerodromu.\nSve sobe hotela citizenM Schiphol Airport sadrže king-sajz krevet i sopstveno kupatilo opremljeno tušem sa snažnim mlazom i efektom kiše. Gostima su takođe na raspolaganju besplatan bežični internet, besplatni filmovi i adapteri za američke, britanske i evropske utikače.\nGosti mogu podešavati boju i temperaturu sobe i upravljati smart TV-om, roletnama i zavesama za zamračivanje pomoću hotelskih uređaja Ipad mini. Možete povezati i sopstvene uređaje.\nU jutarnjim časovima možete popiti vrhunsku kafu, koja se služi u hotelskom restoranu i baru CanteenM otvorenom non-stop. Takođe su dostupni razni lagani obroci, salate, sendviči i suši. U večernjim satima gosti mogu naručiti pivo ili ukusan koktel.\nHotel citizenM Schiphol Airport udaljen je samo nekoliko minuta hoda od glavnih terminala. Od hotela do centra Amsterdama i do poslovnih četvrti možete stići direktnim železničkim linijama koje saobraćaju non-stop.\ncitizenM Schiphol Airport toplo dočekuje Booking.com goste od 14. sep. 2010.\nBrend/lanac hotela: CitizenM\nSačuvano na 5447 lista\nU kom periodu želite da boravite u objektu citizenM Schiphol Airport?\n5 objekata u Shipholu kao što je citizenM Schiphol Airport - rezervisano u poslednja 12 sata na našem veb sajtu\n· 13 815 recenzija\nPovršina jedinice, Temperatura u jedinici\nPovezanost sa aerodromom, Pogled, Centralna lokacija\nSoba Aerodrom Lokacija Krevet Doručak\nDočekuje Booking.com goste od dana: 14. sep. 2010.\nIma li soba sa 2 kreveta za jednu osobu?\nHvala na pitanju, imamo samo sobe sa king-sajz krevetom. U ovoj smeštajnoj jedinici ne mogu da se smeste kreveti za jednu osobu.\nOdgovoreno na dan: 21. januar 2021.\n4 razloga da izaberete objekat citizenM Schiphol Airport\nKafe/bar The Upper Floor\nVoz Železnička stanica Hoofddorp\nSadržaji smeštajnog objekta: citizenM Schiphol Airport\nKućni red Objekat citizenM Schiphol Airport je otvoren za posebne zahteve - dodajte zahtev u sledećem koraku.\nBankovna kartica Bankomat kartica Objekat citizenM Schiphol Airport prihvata sledeće kartice i zadržava pravo da privremeno blokira iznos na kartici pre vašeg dolaska.\nObjekat citizenM Schiphol Airport prihvata sledeće kartice i zadržava pravo da privremeno blokira iznos na kartici pre vašeg dolaska.\nČesto postavljana pitanja o objektu citizenM Schiphol Airport\nKoliko košta boravak u objektu citizenM Schiphol Airport?\nCene u objektu citizenM Schiphol Airport mogu da se razlikuju u zavisnosti od vašeg boravka (npr, datuma koje ste odabrali, pravila hotela i dr.). Unesite datume da biste videli cene.\nKoliko je objekat citizenM Schiphol Airport udaljen od centra destinacije Shiphol?\nObjekat citizenM Schiphol Airport se nalazi na 450 m od centra destinacije Shiphol.\nDa li postoji restoran u okviru objekta citizenM Schiphol Airport?\ncitizenM Schiphol Airport ima 1 restoran:\nKakvu vrstu sobe mogu da rezervišem u objektu citizenM Schiphol Airport?\nVrste soba u objektu citizenM Schiphol Airport uključuju:\nKakav doručak se služi u objektu citizenM Schiphol Airport?\nGosti koji odsedaju u objektu citizenM Schiphol Airport mogu da uživaju u visoko ocenjenom doručku tokom svog boravka (ocena gostiju: 7.9).\nKakve aktivnosti postoje u objektu citizenM Schiphol Airport?\ncitizenM Schiphol Airport nudi sledeće aktivnosti/usluge (moguće su dodatne naknade):\nKoje je vreme prijavljivanja i odjavljivanja u objektu citizenM Schiphol Airport?\nPrijavljivanje u objektu citizenM Schiphol Airport je od 14:00, a odjavljivanje je do 11:00.\nDa li je objekat citizenM Schiphol Airport popularan među porodicama?\nDa, objekat citizenM Schiphol Airport je veoma popularan među gostima koji rezervišu porodična putovanja.\n8,8 Sjajan 13 815 recenzija 100% stvarna iskustva gostiju\nSvi gosti koji su napisali recenzije (13815)\nSvi gosti koji su napisali recenzije (13691)\nIndividualni putnici (6538)\nSve ocene gostiju (13815)\nPrihvatljiv: 5 – 7 (628)\nengleskom (VB) (5890)\nNajbolje na destinaciji: Shiphol\nKliknite ovde za više hotela i drugih smeštaja blizu popularnih znamenitosti na destinaciji: Shiphol\nAerodrom Shiphol (AMS) 0,5 km\nAerodrom Roterdam/Hag (RTM) 44,6 km


Bilderberg Hotel De Buunderkamp Wolfheze, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Bilderberg Hotel De Buunderkamp: Datum dolaska :\nBilderberg Hotel De Buunderkamp - Opis\nza grad Wolfheze je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Samo za nepušače, Televizija.Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Wolfheze, a nalazi se u ulici Buunderkamp 8, na samo 5 minuta kolima od centra grada.Bilderberg Hotel De Buunderkamp ima 101 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa STANDARD ROOM - ROOM TYPE ASSIGNED ON ARRIVAL, a najniža cena je 5 830 dinar - Srbija . Ostali putnici su ovaj hotel ocenili ocenom 4 od 5.U njemu postoji brza internet konekcija.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Deo je lanca Bilderberg.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nBilderberg Hotel De Buunderkamp tip(ovi):\nBilderberg Hotel De Buunderkamp sadržaji i usluge\nU hotelu Golden Tulip Arnhem - Doorwerth pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Doorwerth: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski 4,4 km -\nProverite cene i raspoloživost za Bilderberg Hotel De Buunderkamp: Datum dolaska :


Hotel LE PACHA RESORT Hurgada 2022 | Letovanje Hurgada Egipat 2022\nNaslovna Letovanje Egipat Hurgada Hotel LE PACHA Hurgada\nHotel LE PACHA Hurgada\nHotel LE PACHA Hurgada je kategorisan sa 4* i nalazi se na peščanoj plaži, u Sakali u centru letovališta Hurgada. Hotelski kompleks čini glavna zgrada sa recepcijom i manjim delom smeštajnih kapaciteta u okolnim zgradama.\nU sastavu hotela se nalazi recepcija, 3 restorana, bar, kafe, zdravstveni centar, ronilački centar, salu za bilijar, diskoteku, salu za masažu, 2 bazena od kojih je jedan za decu, kao i razne vrste animacija i dečji klub.\nHOTEL LE PACHA HURGADA SMEŠTAJ\nHotel LE PACHA poseduje standardne sobe koje poseduju TV, mini bar, telefon, klimu. Maksimalan kapacitet 2 odrasle osobe i 2 dece do 14 godina, 3 odrasle osobe, ili 3 odrasle osobe i dete 14 godina.\nLežaljke i suncobrani: na plaži bez doplate za goste hotela.\nUsluga: All inclusive – sve uključeno prema hotelskim pravilima.\nViše informacija možete pronaći na sajtu Hotel LE PACHA\nHOTEL LE PACHA HURGADA GALERIJA\nLE PACHA RESORT Hurgada\nHOTEL LE PACHA HURGADA CENOVNIK 11/12 DANA\nnoćenja 11 10 11 10 11 10 11 10 11 10 11 10\nStandard soba 679 685 765 719 749 719 749 719 749 719 749 719\nSoba 1/1 805 815 935 865 909 865 909 865 909 865 909 865\n+1 ležaj 655 665 739 699 725 699 725 699 725 699 725 699\n1. i 2.dete 0-2g 49 49 49 49 49 49 49 49 49 49 49 49\n1.dete 2-14g 415 415 415 415 415 415 415 415 415 415 415 415\n2.dete 2-7g 415 415 415 415 415 415 415 415 415 415 415 415\n2.dete 7-14g 539 539 579 559 575 559 575 559 575 559 575 559\nCENA PO OSOBI – 10 ili 11 NOĆENJA – PAKET ARANŽMAN – AVION + AERODROMSKE TAKSE + TRANSFER NA DESTINACIJI + SMEŠTAJ\nHOTEL LE PACHA HURGADA MAPA\nNAPOMENEUSLOVI PLAĆANJAPROGRAM PROLEĆEPROGRAM LETO\nPrvo dete od 2 – 06.99/07.99/11.99/12.99/14/14.99 godina (zavisno od hotela), ukoliko u programu nije drugačije određeno, u svim hotelima koristi zajednički ležaj.\nHoteli Pickalbatros LE PACHA ne dozvoljava rezervaciju jednokrevetnih (1/1) soba).\nFAMILY SOBE (sa strukturom 2 odrasle osobe + 3 dece na raspolaganju u hotelima: LE PACHA, LE PACHA, PRIMA LIFE, a sa strukturom 2 odrasle osobe + 2 dece u hotelima: STEIGENBERGEER AL DAU BEACH) SE RADE ISKLJUČIVO NA UPIT, zbog ograničenog broja ovog tipa smeštaja u hotelima.\nRezeravacija jednokrevetnih (1/1) soba, kao i iznos doplate je isključivo na upit (okvirna cena 30 % od ukupne cene aranžmana). Hoteli Pickalbatros LE PACHA ne dozvoljava rezervaciju jednokrevetnih (1/1) soba). U family sobama ne mogu da se rezervišu jednokrevetne sobe. FAMILY SOBE (sa strukturom 2 odrasle osobe + 3 dece na raspolaganju u hotelima: LE PACHA, LE PACHA, PRIMA LIFE, a sa strukturom 2 odrasle osobe + 2 dece u hotelima: STEIGENBERGEER AL DAU BEACH) SE RADE ISKLJUČIVO NA UPIT, zbog ograničenog broja ovog tipa smeštaja u hotelima.\nUkoliko Vam ponuda za Hotel LE PACHA Hurgada ne odgovara pogledajte ponudu ostalih smeštaja u letovalištu Hurgada\n1.dan: Beograd – Hurgada Sastanak putnika na aerodromu “Nikola Tesla” kod šaltera Argus Tours-a broj 703, dva sata pred predviđeno poletanje aviona. Transfer do hotela. Smeštaj u hotel prema hotelskim pravilima. Noćenje.\n2.-7. dan: Hurgada – Boravak u hotelu na bazi odabrane usluge.\n8. dan: Hurgada-Beograd. Doručak. Napuštanje hotela u navedeno vreme u odnosu na informaciju našeg predstavnika i prema hotelskim pravilima. Transfer do aerodroma. Let za Beograd. Sletanje u Beograd. Kraj programa.\n1.dan: Beograd – Hurgada Sastanak putnika na aerodromu “Nikola Tesla” kod šaltera Argus Tours-a broj 703, dva sata pred predviđeno poletanje aviona. Transfer do hotela. Slobodno vreme. Smeštaj u hotel prema hotelskim pravilima. Večera. Noćenje\n2.-8. dan: Hurgada – Boravak u hotelu na bazi odabrane usluge.\n9. dan: Hurgada. Doručak. Napuštanje hotela u navedeno vreme u odnosu na informaciju našeg predstavnika i prema hotelskim pravilima. Transfer do aerodroma. Let za Beograd. Sletanje u Beograd. Kraj programa.\n1.dan: Beograd – Hurgada Sastanak putnika na aerodromu “Nikola Tesla” kod šaltera Argus Tours-a broj 703, dva sata pred predviđeno poletanje aviona. Transfer do hotela. Smeštaj u hotel prema hotelskim pravilima. Noćenje\n2.-10. dan: Hurgada – Boravak u hotelu na bazi odabrane usluge.\n11. dan: Hurgada-Beograd. Doručak. Napuštanje hotela u navedeno vreme u odnosu na informaciju našeg predstavnika i prema hotelskim pravilima. Transfer do aerodroma.Let za Beograd. Sletanje u Beograd. Kraj programa.\n1.dan: Beograd – Hurgada Sastanak putnika na aerodromu “Nikola Tesla” kod šaltera Argus Tours-a broj 703. Transfensfer do hotela. Smeštaj u hotel prema hotelskim pravilima. Noćenje\n2.-11. dan: Hurgada – Boravak u hotelu na bazi odabrane usluge.\n12. dan: Hurgada. Doručak. Napuštanje hotela u navedeno vreme u odnosu na informaciju našeg predstavnika i prema hotelskim pravilima. Slobodno vreme. Transfer do aerodroma. Sletanje u Beograd. Kraj programa.\nVažna napomena za vreme poletanja: Prema obaveštenju avio kompanije Air Serbia zadržava pravo promene ugovorenih preliminarnih vremena letova navedenih u programu putovanja. Molimo Vas da ovu činjenicu imate u vidu prilikom rezervacije aranžmana. Molimo vas da se o uslovima prelaska državne granice detaljno informišete pre početka putovanja.\nsmeštaj u odabranom tipu sobe, 7, 8, 10 ili 11 noćenja u odabranom hotelu na bazi odabrane usluge,\ntroškove organizacije putovanja i avio takse koje na dan objavljivanja programa iznose ukupno oko 51,59 € (takse aerodroma Nikola Tesla i taksa aerodroma u Hurgadi) i YQ taksu (aviokompanijska doplata za gorivo) koja na dan objavljivanja programa iznosi 0€ – tako da ukupan iznos takse iznosi 51,59 € na dan objavljivanja programa.\nHotel BEL AIR AZUR Hurgada\nHotel JASMINE PALACE RESORT Hurgada\nHotel PROTELS GRAND SEAS RESORT Hurgada\nHotel ROYAL STAR BEACH RESORT Hurgada\nHotel TITANIC RESORT AQUAPARK Hurgada


Otvara se Galerija Belgrade i donosi do sada neviđenu dimenziju uživanja! - Telegraf.rs\n23/10/20 | 15:45\nJedini evropski tržni centar na obali reke, Galerije Belgrade, otvara se u petak, 30. oktobra u 10 sati\nBesplatno skijanje na Sava Promenadi\nOtvaranje Balkanskog toka glavna vest i u Rusiji\n23. oktobar 2020 | 16:18\nhleba i igara... i trznih centara. Ovaj grad ima vise trznih centara nego ljudi koji bi isli u njih.


Ako primetite ovih PET znakova BEŽITE što pre: Ovakvi muškarci menjaju ŽENE kao ČARAPE – Srbijausrcu\nAko primetite ovih PET znakova BEŽITE što pre: Ovakvi muškarci menjaju ŽENE kao ČARAPE\nby admin October 11, 2021, 8:40 am 1.2k Views\nPrvi znak za “fajront” je preterivanje s romantičnim gestovima, naime ovakvi muškarci najčešće prikrivaju svoje prave namere tako što vas “bombarduju” sa malim znakovima pažnje ili vas izvode na otmena mesta – kako bi vas lakše osvojili.\nPored toga ovi znakovi vam takođe mogu pomoći da na vreme izbegnete nevolju i slomljeno srce:\nŽenskaroš je ljubazan i pun komplimenata, a najčešće “lovi” žene koje imaju nisko samopouzdanje. Pravim odabirom reči samo nastoji da dobije ono što želi, a to je intima, piše “24sata.hr”.\nČim završi u krevetu sa ženom, gubi interes. Često ga prati loš glas, pa je s njim najbolje biti na oprezu.\nOn voli da preteruje i već pri upoznavanju tvrdi da ste vi ta koju je čekao ceo život. Tu rečenicu je najverovatnije izrekao nebrojeno puta o čemu svedoče njegove mnogobrojne veze.\nOn samo želi da zadovolji svoje seksualne apetite, a na prvi znak problema traži drugu. Jako brzo ulazi u vezu, još brze iz nje izlazi, a seksom leči nisko samopoštovanje.\nOn zna kako ćete se osećati posebno\nŽenskaroš je vešt igrač koji je naučio kako da učini da se žena oseća posebno. Ali prvi znak za uzbunu je preterivanje s romantičnim gestovima. Njima želi da zakamuflira svoje mane, a i u startu odaje utisak nekoga ko ima previše prakse u tome.\nNi jedna mu nije promakla\nIako tvrdi da ste mu vi jedina, on u svakoj ženi vidi priliku. Neretko u vašem prisustvu gleda druge žene, flertuje s njima pa čak i komentiriše i upoređuje vašu lepotu.\nTakav muškarac se retko vezuje, a ako i uđe u ozbiljnu vezu, partnerkaa stalno strahuje da će ga izgubiti.\nOn svoju partnerku najčešće zove po nadimku kao što je “mačkica”, “slatkica” ili “lepotica”.\nIako to na početku može biti šarmantno, s vremenom će dovesti do pitanja – zašto nikad ne izgovara moje ime? Ženskaroš želi da izbegne situaciju u kojoj mu se može dogoditi da pobrka vaše ime s imenima bivših devojaka.


TurboCASH - besplatno preuzimanje najnovije verzije 2018\nNajnovija verzija je 3.7.4\nApps > Alati > Osobne financije > TurboCASH\nTurboCASH - Softver za računovodstvo s postrojenjem dizajniranim za više korisnika\nTrenutno ne postoji recenzija za softver: TurboCASH, verzija 3.7.4.Ako želiš napisati svoju recenziju slobodno to napravi i pošalji nam je, a mi ćemo je objaviti ovdje.\nAlternative programu TurboCASH - Usporedba softverskih programa:\nSkini BetMarket Scanner, verzija 1.3 Skini Wacky Mortgage Calculator, verzija 1.0 Skini LiteStock Pro, verzija 1.2.1 Skini Arixcel Accounts, verzija 1.31\nKorisnici koji su skinuli TurboCASH također su skinuli i:\nPreporučujemo Vam programe koje su skinuli drugi korisnici koji su preuzeli i TurboCASH. Korisni programi za TurboCASH su:\nNudi prilagodbu za račune\nNije integriran platni spisak\nPomalo težak za učenje\nOcjeni: 6 ( 165)\nRang u Osobne financije: 1\nZadnji put ažurirano: 20/12/2005\nJezici: Španjolski, Njemački, Engleski, Talijanski, Francuski, Grčki\nBroj preuzimanja (Hrvatski): 206\nBroj preuzimanja (iz cijelog svijeta): 17,956\nIme developera Dynamic Bottom Lines\nBroj programa od firme Dynamic Bottom Lines: 1