Uvođenje vjeronauke u srednje škole – znak za uzbunu - Školegijum\nPolitika, religija, obrazovanje\nUvođenje vjeronauke u srednje škole – znak za uzbunu\nVjeronauka je u osnovnim školama u Republici Srpskoj uvedena početkom 90-ih godina na osnovu tadašnjeg Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju. Osnovci danas vjeronauku izučavaju od drugog do devetog razreda u skladu sa svojim vjerskim opredjeljenjima. Roditelji se mogu izjasniti da li će njihovo dijete pohađati vjeronauku ili ne. Ukoliko odluče da njihovo dijete izučava vjeronauku, onda ona postaje obavezan predmet tokom osnovnog obrazovanja. Iako je postojanje ovog predmeta u osnovnim školama godinama izazivalo burne i različite reakcije, kako roditelja tako i prosvjetnih radnika, vijest da će zaživjeti i u srednjim školama probudila je stare duhove.\nJavnost u Republici Srpskoj ovu informaciju dobila je nakon sastanka predsjednika RS Milorada Dodika i banjalučkog episkopa Jefrema, koji su poručili da mladima treba približiti vjeronauku. Nekoliko dana kasnije i iz Ministarstva prosvjete i kulture potvrdili su da su primili inicijativu za uvođenje vjeronauke u srednje škole i da je u toku njeno razmatranje. Neophodno je definisati nastavni plan i program, literaturu, predavače i niz drugih pitanja.\nKad uradi potrebne analize, Ministarstvo će obavijestiti javnost o daljim koracima na uvođenju vjeronauke u srednje škole. Nastavni plan donosi Katehijski odbor Srpske pravoslavne crkve za pravoslavnu vjeronauku, a za islamsku i katoličku odgovarajući organi za donošenje ovakve odluke, rekli su za Školegijum iz Ministarstva prosvjete i kulture u Vladi Republike Srpske.\nNe postoji ništa sporno u vezi sa činjenicom da se neki predmet uvede ili izbaci iz nastavnog programa, ali nismo mogli a da se ne zapitamo ko može da donese takvu odluku bez detaljnih analiza i konsultacija sa pedagozima i pedagoginjama te roditeljima. Da li to pravo imaju najveći crkveni i politički dužnosnici i da li su na taj način ugrožena ljudska prava i slobode svih građana i građanki Republike Srpske?\nMeđu zagovornicima/ama uvođenja vjeronauke u srednje škole Republike Srpske najglasnija je Kristina Mrđa, predsjednica Aktiva direktora srednjih škola banjalučke regije, koja smatra da mladi trebaju da uče o vjeri i istinskim društvenim vrijednostima te da će vjeronauka doprinijeti očuvanju identiteta, kulture i srpskog jezika.\nS druge strane, Aktiv direktora srednjih škola sarajevsko-romanijske regije protivi se ovakvoj inicijativi.\nVjeronauka u srednjim školama uopšte nije potrebna i mi smo potpuno zapanjeni ovom najavom. Ko hoće da izučava religiju neka ide na Bogoslovski fakultet u Foču. Još malo pa će svaka kuća imati svog popa, poručili su saopštenjem za medije iz ovog Aktiva.\nGoran Marković, profesor na Pravnom fakultetu Univerziteta u Istočnom Sarajevu, koji objavljuje naučne, analitičke i komentatorske tekstove o ustavnopravnim i politikološkim pitanjima, te o društveno-političkoj zbilji u BiH, među prvima je reagovao na ovu inicijativu tekstom Mantije u učionicama.\nMislim da uvođenjem vjeronauke nastavni program nije obogaćen. Naprotiv, u njega je unesen sadržaj koji nije zasnovan na naučnim saznanjima, već služi za širenje jednog pogleda na svijet, na život, čovjeka i društvo, koji je samo jedan od brojnih pogleda na svijet i koji već iz ova dva razloga ne smije biti na bilo kakav način stavljan u povoljniji položaj u odnosu na druge poglede na svijet, pogotovo ne u odnosu na one koji su zasnovani na naučnim saznanjima. Vjeronauka u školama služi jačanju društvenog položaja i uloge crkve, koja treba da bude odvojena od države. Na ovaj način, ona to sigurno nije, jer koristi resurse državnog obrazovnog sistema da širi svoje učenje, kaže za Školegijum profesor Marković.\nOn ističe da se time ugrožava sloboda vjeroispovijesti, kao jedna od temeljnih ljudskih sloboda, te da se teško može govoriti o slobodi u situaciji kad su djeca podvrgnuta uticajima učenja vjerskih zajednica, bez mogućnosti da istovremeno i na isti način stiču znanja koja su različita pa čak i suprotna učenjima pojedinih vjerskih zajednica.\nSvrha vjeronauke nije u tome da djeca uče, već da prihvate jedan svjetonazor, tako da škola služi kao instrument za ostvarivanje ciljeva crkve. Vjeronauka doprinosi i segregaciji po vjerskoj osnovi, što je u našim uslovima skoro isto što i segregacija po nacionalnoj osnovi, jer djeca od najranijeg uzrasta 'uče' da se međusobno razlikuju i da postojimo 'mi' i 'oni', pri čemu to razlikovanje, zbog prenaglašavanja vjerskih i nacionalnih razlika, u našim uslovima dobija izrazito negativne konotacije. Imajući sve ovo u vidu, jasno je da smatram kako uvođenje u srednje škole ne može biti prihvatljivo, objašnjava Marković.\nVesna Bogićević, direktorica Srednjoškolskog centra “Milutin Milanković” iz Milića, među prvima je u medijima upozorila da će uvođenje vjeronauke u srednje škole, ako do toga dođe, unazaditi čitav obrazovni sistem u RS. Ona je objasnila da će poseban problem nastati u mješovitim školama, poput njihove, u kojoj nastavu pohađa 30 posto đaka koji nisu pravoslavne vjeroispovijesti.\nOdgovorno tvrdim, kao neko ko je od 2010. godine uključen u reformu obrazovanja, da će ovo biti veliki problem, posebno kod škola kao što je naša. Imamo oko 30 odsto učenika koji nisu pravoslavci i svaki put kada se na nekim predmetima spominju neke činjenice po pitanju religije, koje već postoje u gradivu, učenici burno reaguju i povedu se rasprave, da ne kažem – svađe, istakla je Bogićevićeva.\nPrvu informaciju o uvođenju vjeronauke u srednje škole prosvjetni radnici su dobili na seminaru koji je u martu održan u Tesliću.\nIvana Berić, profesorica engleskog jezika i književnosti u Gimnaziji Mrkonjić Grad, bila je prisutna na tom seminaru. Za Školegijum je istakla da su reakcije većine prosvjetnih radnika u startu bile negativne i da su pitanja bila usmjerena ka opravdanosti uvođenja tog predmeta, ali da je rasprava brzo skrenuta na druge teme. Kako je navela, posebno je zbunilo to što je prije nekoliko godina prekrajan Nastavni plan i program za srednje škole uz objašnjenje da su učenici preopterećeni i da se broj časova mora svesti na 30 sedmično, što još uvijek propisuje Zakon o srednjem obrazovanju RS, a sada se učenici dodatno opterećuju.\nTada je smanjen broj časova stranog jezika, informatika je izbačena iz programa za 4. razred, a latinski iz 2. razreda (iz planova za gimnaziju).\nOvaj potez prekrajanja plana i programa od prije nekoliko godina paradoksalan je sa stanovišta ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje koje su definisane u EU i koje su postale sastavni dio strategija obrazovanja mnogih država. Radi se o osam ključnih kompetencija: komunikacija na maternjem jeziku, komunikacija na stranim jezicima, matematičke kompetencije i osnove nauke i tehnologije, informatičke kompetencije, učenje učenja, društvene i građanske kompetencije, smisao za inicijativu i preduzetništvo, kulturna osviještenost i izražavanje u području kulture. Imajući u vidu ove tokove u obrazovanju, obeshrabruje činjenica da naše Ministarstvo i Republičko-pedagoški zavod (RPZ) smatraju potrebnim da smanje časove baš iz predmeta kao što su strani jezik i informatika, a nađu mjesta za vjeronauku, kaže profesorica Berić.\nNa osnovu ovoga i dalje ostaje otvoreno pitanje ko i na koji način donosi odluke o nastavnom programu i da li se sprovode detaljne analize o opravdanosti nastavnog gradiva. U Republici Srpskoj ni prosvjetni radnici ne mogu dobiti odgovor na to pitanje.\nJednom prilikom u Ministarstvu sam postavila pitanje ko je prekrajao Plan i program i kojim se kriterijumima vodio, i nisam dobila odgovor. Drugom prilikom sam postavila isto pitanje savjetniku RPZ-a koji mi je tad odgovorio da RPZ tom prilikom nije konsultovan. Mislim da u ovome leži suština problema. Sa stanovišta prosvjetnog radnika, ja sam samo pojedinac u sistemu, i nemam pravo donositi sud da li vjeronauka treba ili ne treba biti u srednjim (ili osnovnim) školama, ali svakako imamo pravo uvida u studiju, istraživanje, dokument, raspravu, preporuku, strategiju, koja za zaključak ima preporuku da se vjeronauka uvede (ili ne uvede), ili da se uradi bilo koja druga intervencija na nastavnim sadržajima. To ne može i ne smije biti odluka nedefinisane grupe ljudi koja se vodila nedefinisanim i netransparentnim smjernicama, objašnjava profesorica Berić.\nVeliki problem, prema mišljenju prosvjetnih radnika, predstavlja i politička tenzija koja vlada između RS i Federacije BiH, te se često dešava da se opravdanje za neki potez opravdava riječima: Oni su to uradili, pa mi moramo reagovati.\nVoditi se argumentom – oni to rade, pa ćemo i mi – bila bi infantilna i neozbiljna logika, i značilo bi da su nam oni uzor i standard kojem težimo i da aspolutno nemamo svoje vizije i strategije u kom pravcu želimo da nam se obrazovanje kreće. Niko ko želi biti ozbiljno shvaćen ne bi sebi smio dozvoliti takve izjave, ističe profesorica Berić.\nMiješanje političkih i crkvenih lidera u reformu obrazovanja je i prema mišljenju profesora Markovića veoma opasan uticaj koji ima dalekosežne negativne posljedice za buduće generacije.\nReforma obrazovanja treba da bude dobro osmišljen, sistematski i dugotrajan proces. Ona se ne može 'lomiti preko koljena', polazeći od bilo čijih parcijalnih interesa, pa ni interesa crkve ili političkih elita. Takva reforma može samo da škodi. Negativni rezultati takve reforme utoliko su izvjesniji ukoliko se zna da crkva i političke elite zagovaraju uvođenje vjeronauke u srednje škole isključivo imajući u vidu svoje parcijalne interese. Crkva želi da učvrsti svoje društvene pozicije i da ostvari veći i sigurniji uticaj na sadašnje, ali i potencijalne vjernike, dok političke elite žele da se dodvore crkvi kao značajnoj i uticajnoj društvenoj organizaciji. Na takvim osnovama, nema ništa od korisne i uspješne reforme obrazovanja, objašnjava za Školegijum profesor Marković.\nOn ističe da crkva ne bi smjela da se upliće u društvene procese niti da se bavi pitanjima koja imaju politički karakter, a to je slučaj i sa reformom obrazovanja, jer je država ta koja vodi obrazovnu politiku.\nPrincip sekularne države podrazumijeva odvojenost crkve od države. Crkva treba da bude autonomna od države kad je riječ o njenim unutrašnjim pitanjima, ali, zauzvrat, nema pravo da se bavi pitanjima koja nemaju duhovni karakter. Drugim riječima, ona ne smije da koristi svoj uticaj i ugled da nameće svoje poglede na različita društvena pitanja, jer to nije njena uloga i svrha postojanja. Tome služe političke i druge institucije, kaže Marković.\nPrema njegovim riječima, djeca treba da uče o religiji, ali to se može postići tako što će sticati odgovarajuća znanja na časovima istorije, sociologije, filozofije i drugih predmeta.\nVjeronauka podrazumijeva potpuno drugačiji, čak suprotan koncept. Ona znači da djeca usvajaju vjerske dogme crkve, a ne da stiču kritička i naučno zasnovana znanja o religiji. Vjeronauka ne služi sticanju znanja već stvaranju novih vjernika, koji bespogovorno, bez kritičke analize i promišljanja, usvajaju dogme jednog vjerskog učenja. Crkva koristi svoju društvenu ulogu, moć i činjenicu da je društvena svijest takva da niko ne smije da dovede u pitanje njene postupke i zahtjeve, da se nametne kao duhovni, a dobrim dijelom i kao ideološki, predvodnik društva. Vjeronauka u školama jedan je od najsigurnijih načina učvršćivanja duhovne, a donekle i ideološke hegemonije crkve. Crkva koristi već organizovan obrazovni sistem, koji država finansira, da jednostavno nametne svoje učenje, objašnjava Marković.\nVećina roditelja koje smo pitali za mišljenje smatraju da je u današnje vrijeme najvažnije da djeca uče jezike i informacione tehnologije, jer bez toga ne mogu da nađu posao, bez obzira za koju se profesiju odluče.\nApsolutno sam protiv vjeronauke u srednjim školama. Moja djeca su dobri đaci, ali ih vjeronauka ne interesuje, gradivo u osnovnoj školi im je suvoparno i dosadno, kaže za Školegijum Ljiljana Sabljić-Tešanović, menadžerica u kulturi i obrazovanju i majka troje djece.\nOna ističe da kao roditeljka i građanka smatra da crkva mora biti distancirana od politike.\nTrebalo bi da u vrtićima i nižim razredima osnovne škole djeca uče bonton, a u višim razredima i srednjoj školi sociologiju, moral i etiku. Ko želi vjeronauku, nek uči u crkvi, ističe Sabljanović-Tešanović.\nMnogi prosvjetni radnici koje smo kontaktirali ne znaju ni koji su ciljevi postavljeni kada je ovaj predmet uvođen u osnovne škole, ali su svi saglasni da je neophodno uraditi pedagoško istraživanje i definisati ciljeve.\nUvođenje vjeronauke u srednje škole za naše sagovornike i sagovornice je i znak za uzbunu. Profesor Marković ističe da je suština stava o religiji kao privatnoj stvari u tome da čovjek slobodno odluči da li će vjerovati i koje vjersko učenje će prihvatiti.\nSloboda podrazumijeva pristup informacijama i znanjima bez ikakvog ograničenja i pritiska, jer samo obrazovan i informisan čovjek, koji se ne plaši posljedica svog izbora, može zaista slobodno da prihvati neko vjersko učenje ili da odluči da ne prihvati nijedno. Uvođenje vjeronauke znači negaciju ove slobode, jer djeca ne dolaze do svih već samo do nekih znanja i informacija. Osim toga, njima se usađuje uvjerenje da je njihova religija jedina ispravna i da je prirodno, samim tim i jedino moguće, da budu njeni sljedbenici. Ako tome dodamo netolerantan odnos prema pripadnicima drugih vjerskih zajednica ili ateistima, za šta je krivo društvo koje počiva na vjerskoj netrpeljivosti, jasno je da vjeronauka, pogotovo u ovakvim društvenim okolnostima, ne može poslužiti stvaranju slobodnog i tolerantnog čovjeka. Ona ne pruža čovjeku slobodu opredjeljivanja, već želi da ga u najranijoj mladosti usmjeri u jednom pravcu, koji ne može ili teško može biti preispitivan, zaključuje profesor Marković.\nProfesorica Berić ističe da je u Glasu Srpske, jednom od najčitanijih glasila u RS, izašao vrlo uznemirujući članak u kojem je citiran jedan vjeroučitelj koji kaže da bi vjeronauka trebala biti obavezna i za ateiste i to zato da bi se svi mogli upoznati sa stanovištima crkve vezanim, između ostalog, i za umjetnu oplodnju.\nKoliko god ovdje nastupam kao prosvjetni radnik, nemoguće je odvojiti osjećaje i razmišljanja koje imam vezano za ovo pitanje kao građanin ove zemlje, a naročito kao žena. Kasnije, u vaskršnjoj poslanici patrijarha Irineja, čitav akcenat je stavljen na osudu prekida trudnoće i čak je to nazvano čedomorstvom. Ne može a da vas ne prođe jeza kada slušate i gledate kako isključivo muška družina sebi daje za pravo da sudi o reproduktivnim pravima i obavezama, što je tema koja se najviše tiče žena. Ovim se pokazuje da crkva u školama nema ambiciju samo da podučava vjeronauku, već da promoviše svjetonazor kojim se direktno dira u ljudska prava. Kada takvo nešto podržava Ministarstvo prosvjete i kulture i Republički pedagoški zavod, to je znak za uzbunu. Svako od nas mora da se zapita u kom pravcu ovo ide i da reaguje na vrijeme. Poslije će možda biti kasno, zaključuje profesorica Berić.\nKoliko građani BiH kasne sa reakcijama danas je vidljivo na mnogim poljima. Ako ne uhvate posljednji voz, kada je u pitanju obrazovanje budućih generacija, za koju godinu sigurno se neće pitati kako je nečija odluka uticala na reformu obrazovanja, već kako utiče na cjelokupno društvo.


Noćenje u Vizitorskom centru "Teodora" samo 990 dinara\nPočetna/TRADICIJA/Noćenje u Vizitorskom centru “Teodora” samo 990 dinara\nSana Life 10. avgusta 2016.\tTRADICIJA, TURIZAM Jedan komentar\nZa samo 12 dana od otvaranja ostvareno je pedesetak noćenja što govori da interesovanje gostiju postoji. Direktor Turističke organizacije Lebana Bojan Jović kaže da je objekat bio u očajnom stanju kada su ga preuzeli, bez struje i vode, ali da su veoma brzo uspeli da ga srede i prime prve goste iz BIH, centralne Srbije i Beograda.\n“Nije bilo struje zbog kvara na trafo stanici a sredili smo i vodovodnu mrežu. U toku su pregovori na postavljanju bazne stanice za bolji signal interneta. Sve sobe su preuređene a obnovili smo i kuhinju, nabraja Jović i ističe da je noćenje u jednoj od šest dvokrevetnih i dve trokrevetne sobe 990 dinara po osobi, odnosno 1550 dinara sa doručkom.\nCene hrane i pića su takođe povoljne pa je tako domaća kafa sa ratlukom 35 dinara, pivo 85 a od hrane služe tradicionalna jela i nezaobilazni roštilj. Jović kaže da im je cilj da promovišu starinska i domaća jela u skladu sa ambijentom gde se Centar nalazi.\n“Planiramo da postanemo sedište za izučavanje vizantologije jer ovaj lokalitet to zaslužuje. Na jednom mestu imate neiscrpan izvor istorijske građe i adekvatan smeštaj i hranu tako da istraživači ne moraju da gube vreme na odlazak u obližnja mesta na spavanje. Zato je i veliko interesovanje ne samo naučne javnosti već i turista i imamo sve uslove da razvijamo turizam u našem kraju, kaže Jović i najavljuje do kraja avgusta posetu veće grupe vizantologa.\nVizitorski centar Teodora nosi ime žene vizantijskog cara Justinijana i koji je pre 16 vekova izgradio velelepan Caričin grad. Prostire se na 20 hektara od kojih su istraženi samo četvrtina dok ostatak još uvek čuva tajnu rimskog vladara Justinijana. Sagradio je najsavremeniji grad, dodelio mu Episkopiju a opet, grad je živeo samo jedan vek a onda je pod čudnim okolnostima ostao bez stanovništva…\nkontakt:016 847 160, 063 376 360\nfoto:Turistička organizacija Lebane\nOznakeCaričin centar grad Justinijan Lebane Teodora Vizitorski\nPrethodni I meksički slikari na koloniji na Belom Kamenu\nSledeći Pogled sa tornja “Rheinturm”\nOlga Nešić, 98-godišnja ćerka hidroinženjera Milana Nešića, koji je Vlasotinčanima najpoznatiji po tome što je …\n11. avgusta 2016. at 13:28\nDorucak ispada sa košta 560 din.


OSCE, OHR, Delegacija EU i ambasade: Ponovite prvi krug glasanja za gradonačelnika Mostara - Ilidza.ba I\nHome/Bosna i Hercegovina/OSCE, OHR, Delegacija EU i ambasade: Ponovite prvi krug glasanja za gradonačelnika Mostara\nMisija OSCE-a u BiH, Delegacija Evropske unije i specijalni predstavnik u BiH, ambasade Ujedinjenog Kraljevstva, SAD-a i OHR uputili su zajedničku izjavu o Gradskom vijeću Grada Mostara.\nIstakli su da je novoizabrano Gradsko vijeće 5. februara usvojilo odluku o izboru gradonačelnika Mostara javnim glasanjem, te da je ta odluka u suprotnosti sa članom 36. Statuta Grada Mostara, u kojem se navodi da se izbori u Gradskom vijeću moraju obaviti tajnim glasanjem.\n“Pozivamo Gradsko vijeće da proces glasanja vrati na poziciju koja je u skladu sa Statutom Grada Mostara i da ponovi prvi krug glasanja za gradonačelnika Mostara. Zemlja koja teži članstvu u Evropskoj uniji mora se pridržavati principa vladavine zakona. Pozivamo sve gradske vijećnike da pokažu odgovornost i da hitno izaberu gradonačelnika na narednoj sjednici uz puno poštivanje principa vladavine zakona i Statuta Grada Mostara”, stoji u zajedničkoj.\nPodsjećamo, visoki predstavnik Valentin Inzko jučer je izdao preporuku o načinu glasanja za gradonačelnika Mostara kazavši da procedura izbora mora biti tajna. Sjednica Gradskog vijeća zakazana je za sutra


ÖKO Feriendorf Schlierbach Schlierbach, hotel Аустрија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za ÖKO Feriendorf Schlierbach: Datum dolaska :\nÖKO Feriendorf Schlierbach - Opis\nStil hotela ÖKONastavak\nFeriendorf Schlierbach je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je istok za grad Schlierbach, a nalazi se u ulici Sonnleiten 7, na samo 7 minuta hodom od centra grada.\nÖKO Feriendorf Schlierbach tip(ovi):\nÖKO Feriendorf Schlierbach sadržaji i usluge\nStil hotela SPES Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Besplatan parking. Sa kapacitetom od 40 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), SPES Ho\nStil hotela Hotel Garni „Zur Stadt Gmunden“ je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking. Hotel Garni „Zur Stadt Gmunden“ ima 24 soba/e/u. Cene se kreću od 3 296 dinar - Srbi\nStil hotela Hotel Uomo je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Televizija. Na 5 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ul\nU hotelu Parkhotel zur Klause pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Bad Hall: n.a.. Stil ovog hotela je Luksuzan.Nalazi se u ulici Am Sulzbach 10, pozicija\nNa 8 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Parkstraße 4, a pozicija mu je istok za grad Bad Hall. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu Hotel 12,7 km -\nNa 12 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Billrothstraße 14, a pozicija mu je istok za grad Bad Hall. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu 12,9 km -\nStil hotela Hotel Hallerhof je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 10 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Hauptplatz 27 sa pozicijom istok za grad Bad Hall, i\nHotel ima 35 soba/e/u, i to od soba tipa total do soba tipa 1 double room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hotel Schlair kreću se od 5 154 dinar - Srbija . Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je\nU hotelu Hotel-Pension Stadlhuber pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Kremsmunster: n.a.. Stil ovog hotela je Povoljan.Nalazi se u ulici Linzer Strasse 44, Aktivnosti u blizini\nProverite cene i raspoloživost za ÖKO Feriendorf Schlierbach: Datum dolaska :


Golom sa bijele tačke Sloboda pobijedila Čelik | N1 BA\nGolom sa bijele tačke Sloboda pobijedila Čelik\nGolom s 11 metara Antonija Vidovića, nogometaši Slobode na Tušnju su pobijedili ekipu Čelika iz Zenice sa 1:0, u prvom meču devetog kola Premijer lige BiH, ostvarivši tako četvrtu pobjedu u prvenstvu.\nUtakmica je bila dosta monotona u prvom poluvremenu, a nešto malo sadržajnija u nastavku, kada je susret i odlučen.\nKljučni trenutak utakmice dogodio se u 59. minuti, nakon duela Amara Beganovića i Tina Karamatića. Zeničanin je u šesnaestercu zaustavio mladog braniča Slobode, ali s visoko podignutom nogom što je sudija Admir Šehović, na intervenciju pomoćnika Enesa Đozića, okvalificirao najstrožijom kaznom.\nSiguran sa bijele tačke bio je Antonio Vidović, postigavši treći gol u prvenstvu.\nNedugo zatim dogodila se nesvakidašnja situacija, kada se sudija Šehović sudario s jednim domaćim igračem. Pao je i povrijedio desnu ruku, pa je nakon pregleda od klupskog liječnika Slobode, Kasima Salkovića, s umotanom rukom ostao na klupi, a zamijenio ga je četvrti arbitar Adis Mulahasanović.\nInače, Sloboda je bila bolja u prvih pola sata, Čelik je izveo nekoliko napada u finišu tog dijela, a Anel Dedić dva puta je zabrinuo domaću publiku.\nNa početku drugog poluvremena Salko Jazvin imao je dobru priliku, ali je šutirao pokraj gola.\nNakon pogotka, Sloboda je u 70. minuti imala još jednu dobru priliku. Ivan Baraban je s desne strane odlično ubacio pred gol Zeničana, ali je Seid Zukić s 5-6 metara ispred golmana Branislava Ružića promašio loptu!\nTuzlaci su ovom pobjedom na tablici sa 14 bodova pretekli Čelik, koji je ostao na 12 bodova.\nOstali susreti devetog kola igraju se tokom vikenda, a sastaju se:\n- subota, 15. septembra:\nZvijezda 09 - Krupa (16.30)\nSarajevo - Tuzla City (19.30)\n- nedjelja, 16. septembra:\nGošk - Mladost (16.30)\nŽeljezničar - Radnik (19.30)\n1. Željezničar 8 5 2 1 14:5 17\n2. Sarajevo 8 4 3 1 17:7 15\n3. Zrinjski 8 5 0 3 14:12 15\n4. Sloboda 9 4 2 3 6:4 14\n5. Široki Brijeg 8 3 4 1 10:5 13\n6. Radnik 8 3 4 1 8:6 13\n8. Krupa 8 2 4 2 14:11 10\n9. Tuzla City 8 2 1 5 6:9 7\n10. GOŠK 8 1 3 4 7:13 6\n11. Mladost 8 1 3 4 5:12 6\n12. Zvijezda 09 8 0 3 4 6:20 3\nTagovi: sloboda , nk čelik , Premijer liga BiH\nKasa N/FSBiH punija za 15.500 KM\nPeto kolo Premijer lige BiH u znaku vječitog derbija


Uz podršku EU u Kotoru otvoren kreativni hab - Serviço Europeu para a Ação Externa\nEEAS > Montenegro > Uz podršku EU u Kotoru otvoren kreativni hab\nProjekat 3C je realizovan u okviru Interreg IPA CBC programa Italija-Albanija-Crna Gora. Ukupna vrijednost odobrenog projekta je 4.281.675,26€, od čega je iznos od 1.271.336,81€ predviđen za Resor kulture u crnogorskom Ministarstvu Prosvjete Nauke Kulture i Sporta.\nU restauriranim prostorima će se održavali programi iz svih oblasti baštine i stvaralaštva (radionice, rezidencije umjetnika, predavanja) sa ciljem razvoja kreativnih industrija u regionu. Cilj projekta je poboljšati prekogranične institucionalne kapacitete, saradnju, razmjenu dobre prakse i iskustva o potencijalima kulturnih i kreativnih industrija, podržati inovacije, konkurentnost i regionalnu kulturnu.\n„Ulaganja u kreativne industrije vrlo su važna za Evropsku uniju, ne samo zbog ogromnog ekonomskog potencijala koji nose, već i zbog ključne uloge koju igraju u držanju zajednica na okupu i stvaranju osjećaja zajedničkog evropskog identiteta, kulture i vrijednosti. Danas tako možemo vidjeti plodove ulaganja Evropske unije – u iznosu od 1,3 miliona eura – u zaštitu kulturne baštine i unapređenje kreativnih industrija u Kotoru, poručila je šefica Delegacije EU u Crnoj Gori, ambasadorka Oana Kristina Popa.\nOna je kazala da su sredstva Unije iskorištena da se ovaj prelijepi istorijski objekat obnovi i transformiše u dinamički novi centar koji će u godinama koje dolaze ugostiti brojne umjetnike iz Crne Gore i svijeta.\nPoručila je da, svojom bogatom kulturnom baštinom i mnoštvom talentovanih savremenih umjetnika, Crna Gora ima mnogo da doprinese zajedničkom evropskom kulturnom identitetu i istakla da će EU nastaviti da podržava institucije, zajednice i umjetnike u ovom važnom trenutku za oživljavanje i dalji razvoj crnogorskog kulturnog sektora.\nOtvarajući Hab, predsjednik opštine Kotor, Vladimir Jokić, je kazao da je uloženo mnogo vremena, truda i novca da bi se mjesto koje je mnogima bilo asocijacija za okrutnost, pretvorilo u mjesto koje će svima postati asocijacija za kreativnost.\n"Zgrada koja je bila simbol okrutnosti, rešetaka i mučenja sada postaje nešto drugo. Postaje mjesto gdje će sloboda umjeti da pjeva. Dužan sam da se zahvalim svima koji su uložili nesebičan trud, restauratorima i radnicima koji su radili na zgradi i svima koji su učestvovali. Opština Kotor će dati puni doprinos radu Kreativnog haba i nadam se da ćemo imati novi centar kulturnog života u Kotoru", kazao je Jokić.\nKako je kazala glavna pregovaračica, Zorka Kordić, Projekt 3C, koji se sprovodi u okviru INTERREG Ipa Programa prekogranične saradnje između Italije, Albanije i Crne Gore, ima za cilj jačanje održivog turističkog upravljanja, s fokusom na podršku konceptu zaštite pojedinačnog kulturnog dobra.\n„Ubijedjena sam da će ovaj prostor ubuduće biti regionalni centar kreativnosti i umjetnosti, te da će biti pozitivna smjernica za dalje unaprjeđenje sektora kulture u cjelosti“, istakla je Kadović Đorojević.


Kruševačka opozicija ujedinjeno protiv bandita batinaša! Portparol SNS-a krivi rodbinu Bratislava Gašića! | Kruševac Info\nKruševačka opozicija ujedinjeno protiv bandita batinaša! Portparol SNS-a krivi rodbinu Bratislava Gašića!\n14 aprila, 2016 Kruševac Info\nRodbina odbranila Bratislava Gašića! Nastavak bure oko napada na opozicionare u Rasinskom okrugu, koji se dogodio minule sedmice\nJedan od skupova „Levice Srbije“\nKRUŠEVAC – Predstavnici DS, SRS, „Levice Srbije“ i Dveri, u zajedničkom saopštenju, pozvali su državne organe da u što kraćem roku privedu i kazne vinovnike napada na aktiviste Demokratske i Demokratske stranke Srbije, koji se minule sedmice dogodio u gradu na Rasini.\n– Zar građani Srbije ne smeju da iskažu svoje političko mišljenje i na kulturan način ispolje stranački aktivizam samo zato što se to nekim političkim moćnicima u gradu ne uklapa u projektovan rezultat na izborima – navodi se u pomenutom obraćanju javnosti, uz sumnju da iza vandalskih napada stoje „naprednjački batinaši“.\nInače, ovaj deo opozicije je doneo odluku o zajedničkom delovanju članova biračkih odbora, zato što po gradu kolaju priče o tome da se priprema izborna krađa i najavljuje veliki broj incidenata.\nKako god bilo, povodom napada na aktiviste DS, Jovanu Filipović i Aleksandra Sormana u Dedini, te na članove DSS Aleksandra Đurkovića i Vladimira Milanovića kod Nove pijace, 7. aprila, vanrednu konferenciju za medije su sazvali i naprednjaci.\n– Ne čudi nas revolt građana zbog toga što, posle sve štete koju je Demokratska stranka nanela Srbiji, u njihovom biltenu iznose otvorenu mržnju prema gospodinu Aleksandru Vučiću i Bratislavu Gašiću. Ali to je tako u odsustvu pozitivnih rezultata… Onda tvrde i da ih je opet neko napao. Kao da će, kada odu u rodno mesto majke gospodina Bratislava Gašića i po njegovoj familiji dele bilten prepun uvreda i mržnje, narod na to ostati ravodušan. Još kažu kako misle da su to učinili članovi SNS – zaključuje Ivan Manojlović, portparol Gradskog odbora Srpske napredne stranke.\n« U Rasinskom okrugu podeljeni vaučeri za osiguranje useva i stoke!\nMinistar Selaković pozvao građane da masovno izadju na glasanje! »


Akcija pošumljavanja – Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede deli besplatne sadnice – Centar za informisanje Novi Kneževac\nPočetnaEkonomijaAkcija pošumljavanja – Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede deli besplatne sadnice\nredakcija 9. avgusta 2019. 2. oktobra 2019. moje gazdinstvopoljoprivredapošumljavanje\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede obezbediće besplatne sadnice za pošumljavanje svakome ko ima minimalno 5 ari odgovarajućeg zemljišta. Troškove sadnog materijala dodeljenog fizičkim licima snosi Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – Uprava za šume, nakon sprovedenog konkursa za dodelu sredstava Budžetskog fonda za šume RS za tekuću godinu, na koji se javlja privredno društvo, pravno lice ili preduzetnik koji je fizičkom licu dodelio besplatne sadnice.\nSvi zainteresovani koji žele da zasade šumu na svom zemljištu, koje iznosi minimalno 5 ari, potrebno je da pošalju zahtev registrovanom šumskom rasadniku. Uz zahtev se dostavlja i dokaz o vlasništvu zemlišta za pošumljavanje. Kako se navodi na sajtu Uprave za šume, za pošumljavanje može da se koristi šumsko i poljoprivredno zemljište, s tim što je za pošumljavanje obradivog poljoprivrednog zemljišta neophodno pribaviti saglasnost Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – Uprave za poljoprivredno zemljište.\nUkoliko šumski rasadnik ima na raspolaganju odgovarajući sadni materijal, zaključuje se ugovor o međusobnom regulisanju odnosa, kojim se rasadnik obavezuje da obezbediti besplatan sadni materijal odgovarajućeg kvaliteta, i pružiti potrebna uputstva u vezi pravilnog izvođenja sadnje na terenu, dok je podnosilac zahteva u obavezi da sam zasadi dobijene sadnice.\nIz Uprave za šume savetuju da se zahtev podnese u ranu jesen, pre početka radova na pošumljavanju, kako bi se na vreme obezbedio potreban sadni materijal.\nDodatne informacije i uputstva dostupni su na ovom linku.\nZa bezbednost dece u saobraćaju veliku ulogu imaju roditelji\n12. decembra 2019. 13. decembra 2019.


Alu stolarija – Alphaline Beograd | pvc stolarija – alu stolarija – sigurnosna vrata\nAluminijuska stolarija – pre svega je odlikuje čvrstoća i dugovečnost materijala. ALU profili pružaju široku paletu boja i izgleda profila, tako da puno olakšavaju pri arhitektonskim rešenjima. ALU prozori imaju mnogo veću primenu u poslovnim i javnim objektima koji su izloženi sunčevoj svetlosti i visokim temperaturama upravo zbog svoje čvrstoće i otpornosti na atmosferske uticaje. ALU prozori su ekološki jer je aluminijumski materijal prirodnog porekla. Aluminijumska stolarija je lakša od PVC-a pa se može koristiti za izradu večih površina za poslovne prostore, izloge i slično.\nBitna osobina je dugotrajnost aluminijumskih ramova tj. veliki stepen otpornosti na spoljašnje uticaje, a podržana je i sa ekološke strane budući da je aluminijum prirodan materijal i jedan od retkih koji se može u potpunosti reciklirati i kao takav ponovo 100 % iskoristiti. Reciklažom aluminijum ne gubi svoja svojstva, pa reciklirani aluminijumski proizvodi ponovo mogu biti upotrebljeni od 100 % recikliranog materijala.\nU proizvodnji građevinske aluminijumske stolarije koristimo profile grčke firme ALUMIL. Aluminijumska stolarija može biti:\nhladna (bez termo mosta) – profil ALUMIL M9400 ;\nsa termo mostom (poliamidna traka) – profili ALUMIL M11000 i ALUMIL M11500 ;\nHladan profil se koristi isključivo za pozicije gde nema razlike u temperaturama spolja i unutra jer će u suprotnom kondenzovati. Termo prekid (poliamidna traka) razdvaja aluminijum i stvara termo most tako da nema kondenzovanja. Aluminijum sa termo mostom koji koristimo ima više različitih profila i razlikuje se u širini poliamidne trake, čijom širinom se povećava dubina profila i dobija bolja energetska efikasnost.\nNovosti, akcije i slike izrađene u našoj radionici, vezano za svu vrstu stolarije, možete pratiti na našoj fejsbuk stranici ili instagram stranici na linkovima ispod:\nAlphaline facebook stranica\nAlphaline instagram stranica\nIzrađujemo sve vrste građevinske stolarije od aluminijuma:\nAluminijumske Prozore / sve načine otvaranja\nAluminijumska Vrata / unutrašnja i ulazna\nHarmonika / accordion\nPregradne stene i dr.


Montgomeri: Opasna provokacija za Srbiju | SC Radar\nBivši ambasador SAD u Beogradu Vilijam Montgomeri je izjavio danas da je izjava bošnjačkog člana Predsedništva BiH Bakira Izetbegovića da se nada da će BiH priznati Kosovo – opasna provokacija.\nOn se nada da će međunarodna zajednica snažno reagovati i osuditi tu izjavu.\n“Postoji istorija nestabilnosti, a to obuhvata BiH, Kosovo i Makedoniju, a Srbija je već nekoliko godina faktor stabinosti u regionu i to je veoma važno, ali ne može Srbija sama da načini ovaj reigona stabilnim kada se dugoročno gleda. Potrebna je pomoć suseda u regionu i međunarodne zajednice, a ne vidim volju, želju i energiju međunarodne zajednice da preduzme korake da ove pomenute zemlje učini stabilnijim”, rekao je Montgomeri gostujući na RTS-u.\n“Njegova izjava je svakako jednostrana i takve izjave vode samo većoj nestabilnosti u regionu. Nadam se da će međunarodna zajednica snažno reagovati na njegovu izjavu i na provokaciju koju je ona izazvala pošto su u prošlosti reagovali i na izjave Milorada Dodika, koje su bile po njihovom mišljenu bile provokativne”, naveo je Montgomeri.


Posted - 18/12/2009 : 19:16:55\nU Zagoru VC:25 - Misisipi, otkriva se poreklo mladok Dejvida...\nOn je navodno iz Sildavije, zemlje na Balkanu gde se govori Srpskki jezik!!!!\nLedi Lori: "To je jedno malo kraljevstvo na Balkanu izmedu Ruritanije i Crne gore, bilo bi raj na zemlji da nema cestih narodnih pobuna...ljudi u toj zemlji mrze tiransku vladu namesnika Gorvana i traže da se vrati stara dinastija..."\nDa li je ova zemlja Srbija?? Ocigledno nije (pojavljuje se i u Tin-Tinu)A zašto onda pricaju Srpski? Zašto Bonelli uvek vešto "maskira", sve u vezi sa Srbijom? U Dampyru se oni vojnici zovu Mikloš, Lajoš...zašto ne Svetozar, Radoje...\nI da... VC baš nekad ima glupave i nezanimljive uvodnike, prepisane sa Wikipedie i iz nekih enciklopedija (cast Marcelu i DYD uvodniku). Ovde piše o Tomu Sojeru!?! i Misisipiju.\nBolje da je pisalo o fiktivnim kraljevstvima i sl...\nEvo malo sad i ja da budem VC, evo Ruritanije http://en.wikipedia.org/wiki/Ruritania\ni Sildavija http://en.wikipedia.org/wiki/Syldavia\nJel tako da je bolje da su napisali nešto o ovome, nego glupi Misisipi? Copy_Paste\nPosted - 18/12/2009 : 19:38:26\nVjerojatno jako slabo poznaju kulturne, povijesne i etnicke prilike na Balkanu. Mislim, nije baš da se Bonellijevi scenaristi pretrgnu kad traže materijale za svoje price (Martin Mystere je iznimka). A postoji mogucnost da možda jako dobro poznaju ovdašnje prilike, pa nisu htjeli nekoga uvrijediti te su stoga koristili fiktivne države i imena.\nKurt Busiek je još bio pametan kad je jednu Srpkinju (ne mogu se sjetiti imena) konzultirao za onu pricu o Supermanu u Srbiji.\nPosted - 18/12/2009 : 19:38:27\nMoj prijatelj Dodo Nita,rumunski istoricar i teoreticar stripa,tvrdi,uz svoje argumente za,da je Hergeova Syldavia ustvari Rumunija...zanimljiva teza...\nPosted - 18/12/2009 : 19:51:24\nOcigledno da je Syldavia amalgam Srbije,Rumunije i Moldavije. Sve se to zajedno uzelo,smixalo i na kraju dodala dobra porcija zajebancije i eto jednog malog kraljevstva sa Balkana.\nSto je to Bonelli preuzeo od Tin Tina? Pa ocigledno se scenaristi dopala ta ideja pa je preimjenio kao fazon u jednoj eipzodi. Nije prvi put da se u Bonelli stripovima pojavljuju mala "nepoznata" kraljevstva iz Evrope.\nPosted - 19/12/2009 : 18:36:12\nPosted - 19/12/2009 : 18:56:45\nBravo majstore,bas me interesuje odgovor.\nSto se tice tvog engleskog, ne sekiraj se, mislim da ce ovo i onaj sa upitnicima razumjeti.\nNadam se da Boselli govori engleski\nPosted - 20/12/2009 : 02:49:32\nLepo pise na wikipediji da je Syldavia nastala kao kombinacija od tranSYLvania i molDAVIA, te je potpuno debilno da je ona recenica na Srpskom\nPosted - 20/12/2009 : 10:41:32\nBaš ste me zainteresovali sa ovim komentarima o Syldaviji. Iako sam tek juce procitao "Hjurone" a danas namjeravam ostale tri epizode, volio bih da cujem i vaše mišljenje u vezi mog obrazloženja zašto Syldavija.\nNe slažem se sa konstatacijom da autor nije upoznat sa istorijskim okolnostima vec upravo suprotno mislim da je on itekako znao kakve su politicke i geopoliticke okolnosti na Balkanu u vrijeme dešavanja radnje u stripu(dakle oko 1830-1840 jer je to period kada se dešavaju vecina zagorovih radnji) i da je upravo iz tih razloga (tada još uvijek nisu bile formirane kao samostalne države ni Rumunija, ni Bugarska, ni Srbija, ni Crna Gora, odnosno bile su formirane tek par decenija ali još uvijek su bile nestabilne, tj. u sferi interesa vrelikih sila kao što su Osmanlijska carevina i Crveno-žuta moharhija-Austrougarska) i da je upravo zbog toga Boselli namjerno dozvolio sebi "pjesnicku" slobodu i napravio fiktivnu zemlju, meni licno se to dopada ali o ukusima se ne raspravlja.\nTakode, treba uzeti u obzir i cinjenicu da je za Bonellija tržište Balkana i Male Azije (Turska) veoma važno a poznavajuci trenutne politicke tenzije na ovom prostoru (Kosovoi je srce Srbije , Makedonja i Grcka, odnos Rumunije i Moldavije: Moldavija je nastala nakon Drugog svjetskog rata, SSSR je naložio Komunistickoj partiji Rumunije da se odrekne te teritorije u zamjenu za dijelove Bugarske koja je kažnjena što se u pocetku rata pridružila silama osovine, rezultat je da 80% stanovništva Moldavije ima rumunsko porijeklo i osjeca se tako a transilvanijska oblast je puna protivrijecnosti izMedu Rumuna i Bugara, ostale slucajeve vjerujem znate) te shodno tome, nije želio nikome dati za pravo prekrajajuci granice i "ispravljajuci krive Drine" - lakše mu je bilo ostaviti to nedefinisano a time dati povoda svakom od ovih naroda da misli da je Dejvid iz stripa upravo njihov. Slicno je i sa Dampyrom, mislim da namjerno nije htjeo da imenuje da se radnja prvog broja dešava u Sarajevu ali je to toliko ocigledno da ni nema potrebe.\nPosted - 20/12/2009 : 11:40:28\nOriginally posted by satko\n1. Crno-žuta monarhija\n2. tenzija u Transilvaniji je izmedu Rumuna i Madara\nPosted - 20/12/2009 : 12:22:14\nVelika je razlika u tome da li Boseli ne zna geografiju i istoriju ili ga boli neka stvar za isto (ne u negativnom smislu). Neke greske u starim Zagorima su posledica neznanja, dok mislim da je ovde rec o umetnickoj slobodi.\nPosted - 20/12/2009 : 15:52:57\nPosted - 20/12/2009 : 16:17:24\nšta ce nam boselli bez dobrih crtaca\nPosted - 20/12/2009 : 17:13:36\nVec sam pisao da Boselliju manjka istorijsko obrazovanje i mislim da je to u pitanju,to jest da neke greške pravi iz neznanja.Nije ni Nolita na primer bio mnogo bolji.\nPosted - 20/12/2009 : 17:32:30\nJbt, jos malo pa cete poceti da dolazite jedan drugom ukucne posete.\nPosted - 20/12/2009 : 19:03:43\nVidi ko je tu, matora kamila.\nŠalu na stranu, mislim da je ovo jako lijepo od autora, covjek potroši dio svog slobodnog vremena da odgovara na naša dosadna pitanja...\nPosted - 21/12/2009 : 08:34:25\nDa a kako bi objasnili to sto se Crna Gora pominje svuda?\n"To je jedno malo kraljevstvo na Balkanu izmedu Ruritanije i Crne gore...\ni u onom Dampyru "n. 109, mensileIl cuore di Gorislav", gde je glavni negativac Crnogorski mafiozo? Tu se kao niko ne ljuti? Y\nato mi Mikloš i Janoš i ostali iz prvog broja ne leže...\nI šta mislite o kritici VC i uvodnicima? Mislim "Misisipi" shit, neprikladno ili u Mr.No, Eldorado prepisan iz Decije enciklopedije sveznanja!!!\nPosted - 21/12/2009 : 09:34:30\nZaista, u stripu koji nosi ime "Misisipi" pise se o Misisipiju... katastrofa.\nPosted - 21/12/2009 : 09:56:12\nDa o Misisipiju onako kao u knjigama iz Geografije. Kada neki mladji citalac krene da cita, smori se ko pas! Znam kako je to (diplomirani sam Geograf-turizmolog) i znam sta decu moze da zainteresuje, a sta ne...a najvise na svetu bi voleo da deca ponovo pocnu da citaju stripove (preko njih sam i zavoleo geografiju), fale samo podaci o sirini korita, kolicini vode i vodostaju po mesecima!\nA tek Tom Sojer!!! Nemam nista protiv njega, cak sta vise! Ali mu nije mesto u uvodniku...kao i oni predhodni glupavi uvodnici o otetoj deci!?!\nPosted - 21/12/2009 : 16:05:54\nUpravo to.Sve ovo prethodno sto ste izneli pije vodu,ali ovako...ne znam.Nije mi bas jasno.\nPosted - 21/12/2009 : 18:40:40\nPa tek to za Crnu Goru i jeste najjasnije: Za one koji neznaju Crna Gora je prva od svih balkanskih država izdejstvovala nezavisnost, prije svega zahvaljujuci svojim tradicionalnim vezama sa Rusijom (crnogorske princeze su se redom udavale za ruske princeve) koja je preko Crne Gore u 18 i 19, a kako stvari stoje i u 21 vijeku, osiguravala svoj izlaz na tzv. topla mora, kojeg ona nema (to je cak u jedno vrijeme bilo odrdeno i za cilj vanjske politike u carskim dokumentima); drugi razlog je taj što je Crna Gora u to vrijeme vec bila nezavisna na celu sa dinastijom Petrovica i to neko vrijeme a upravo rusi su bili garant njihove državnosti nakon rusko-turskih raotva, naravno da se u toj situaciji nalazila i zbog svoje neosvojivosti - prakticno zbog svojih geografskih (ne) prilika, tj. zbog visokih planina koji za Turke nisu bili interesantne.\nPosted - 21/12/2009 : 18:44:39\nPa jeste to sve ali malo mi je bezveze Crnu goru spominjati a za Srbiju ili vec Hrvatsku ili bilo koju drugu balkansku zemlju stavljati neke izmisljene zemlje.To mi je nelogicno.\nPosted - 21/12/2009 : 18:52:15\nBilo je na Balkanu drzava i prije turske okupacije\na to da je Crna Gora casna i poštena i da je najsimpaticnija od svih bivsih Jugoslovenskih zemalja, sto jest jest\nPosted - 21/12/2009 : 18:57:03\nA bogumi, uvek tamo budem docekan sa rakijom i kafom .\nPosted - 21/12/2009 : 18:58:11\nOvo vam je još jedan plus od mene.\nVidim da dosta ljudi na forumu zanima istorija...\nPosted - 21/12/2009 : 19:04:50\nPustimo istoriju, bolje organizuj crnogorski dorucak dogodine .\nPosted - 21/12/2009 : 19:36:04


Carinici su u saradnji sa policijom na prelazima Gradina i Batrovci otkrili više od 50.000 neprijavljenih evra i gotovo 20.000 neprijavljenih švajcarskih franaka.\nNa graničnom prelazu Batrovci novac je otkriven kod dva bračna para\nSuvozač i njegova supruga, zaista su prijavili tačan iznos od po 10.000 evra, ali su carinici detaljnom kontrolom "mercedesa" švajcarskih registarskih oznaka, ispod vozačevog sedišta pronašli 24.700 skrivenih evra i 19.800 franaka.\nZaplena droge Gradina


Otkup CAT telefona - Najotporniji mobilni uređaji || Otkup mobilnih telefona\nOtkup mobilnih telefona > Blog > Blog > Otkup CAT telefona – Najotporniji mobilni uređaji\nMožda niste znali, ali CAT mobilni uređaji spadaju u najpopularnije telefone među ljudima kojima je potreban robustan uređaj za zahtevna okruženja.\nBritanski proizvođač pametnih telefona „Bullitt Group“ stoji iza CAT serije telefona . On je postigao zavidan uspeh tako što je ciljao na specifičnu publiku i ponudio im uređaj koji služi njihovim potrebama.\nMaćoni vam u ovom blogu otkriva zbog čega su ovi telefoni posebni i zbog čega je njihov otkup veoma tražena usluga u svetu mobilne tehnologije.\nOtkup CAT telefona – Jer oni su idealni za ekstremne uslove\nOtkup CAT telefona je veoma tražena usluga, jer postoje poslovi gde je najvažnije imati otporan mobilni uređaj.\nVecina nas verovatno nije zaposlena na radnim mestima gde svakodnevno podvrgavamo naše pametne telefone opasnim uslovima. Međutim, za ostale, od građevinskih radnika do onih koji prvi reaguju u vanrednim i opasnim situacijama, trajnost ima prioritet nad svim ostalim funkcijama. Upravo za takve ljude su dizajnirani moćni CAT telefoni.\nUkoliko vam je najbitnije da imate najinovativniji Android telefon, onda zaboravite na CAT mobilne uređaje. Oni neće ispuniti sva vaša očekivanja. Ovi pametni telefoni su pre svega za ljude koji rade u teškim uslovima i koji žele kompaktne i otporne uređaje koji će odoleti svim pritiscima spoljašnjeg okruženja.\nZaista, CAT telefoni su najbolja moguća opcija ukoliko ne želite da razmišljate o polomljenom ekranu, habanju i oštećenju impresivnog dizajna koji odlikuje najnovije telefone. Ono što je na prvi pogled njihov nedostatak zapravo je ogromna prednost, jer su veoma otporni na padove i sve ostale rizike, što ih čini praktično „neuništivima“.\nOtkup CAT telefona – Neverovatni CAT telefon S61\nOvaj model CAT telefona donosi neverovatne mogućnosti, koje oduševljavaju kupce širom sveta.\nZapanjujuća termalna kamera pokazuje veći kontrast slike i veći temperaturni opseg, koji se kreće od -21 do 400 stepeni Celzijusa. Kao i kod drugih robusnih telefona kompanije Caterpillar, model S61 ima oznaku IP68 za otpornost na prašinu i vodu. Znači da telefon može preživeti i na dubini do tri metra vode na sat vremena. Aluminijumski okvir zadovoljava MIL-810G standard, što omogućava S61 da preživi pad od 6 stopa.\nTelefon takođe poseduje laser koji meri stvari do 33 stope i Volatile Organic Compound (VOC) koji može da detektuje kvalitet vazduha svakih 30 sekundi.\nSa takvim hardverom, lako je zaboraviti da je CAT S61 pametni telefon. Što se tiče specifikacija, na raspolaganju vam je 5,2-inčni Full HD ekran. Njime možete upravljati i sa rukavicama ili mokrim rukama. Tu je i Snapdragon 630 procesor sa 4GB RAM memorije, 64GB ugrađene memorije i 16MP kamera zadnje strane. Sve ovo podržava baterija od 4,500mAh, koja telefonu obezbeđuje optimalne performanse u svakom trenutku.\nS61 je definitivno za veoma odabranu grupu ljudi, ali zaista vredi, jer je jedan od najboljih CAT telefona koje možete kupiti.\nMaćoni telefoni – Uvek u koraku sa inovacijama\nDa li znate koji nas noviteti čekaju, i koji su trendovi i novine zavladale u ovoj godini? Ukoliko niste sigurni, svratite do nas. Maćoni je uvek tu da vam odgovori na sva pitanja vezana za mobilne telefone.\nOsim toga, kod nas ćete naći najveći izbor polovnih telefona na jednom mestu. Samsung, Huawei i iPhone su trenutno vodeći brendovi na tržištu, sa kojima nećete pogrešiti.\nPored otkupa telefona, vršimo i otkup pametnih satova. Dođite u Maćoni, i pronađite savršeno rešenje za vas, u skladu sa vašim budžetom.


Sremice savladale prvu prepreku na putu prema Super ligi srbije - Sirmiuminfo\nPetrovaradin, 19. septembar 2020. Prva utakmica baraža za popunu Prve ženske rukometne lige Srbije. ŽRK „Petrovaradin“ – ŽRK „Srem“ Sremska Mitrovica. Rezultat 26:28 (10:15). Sudijski par: Grubički Darko iz Zrenjanina i Vojvodić Dušan iz Novog Sada. Delegat na utakmici Mandić Vesna iz Zrenjanina.\nUtakmica se igrala bez prisustva publike.\nEkipa Srema od samog starta utakmice rezultatski je vodila sa tri-četiri pogotka razlike do poslednjeg zvižduka sudije.\nOdlično pripremljene za utakmice baraža za učešće u Super ligi Srbije, obe ekipe borile su se na parketu hale u Petrovaradinu za svaku loptu i za svaku akciju.\nMlade igračice Srema koje su bile u protekloj sezoni HIT ekipa i napravile pravu senzaciju samim tim što su se plasirale za učešće na baražu za Super ligu, dokazale su i na ovom meču da se sa pravom nalaze na putu za našu najjaču rukometni ligu.\nPrva prepreka je savladana, na redu je druga ekipa.\nU sredu 23. septembra pa početkom u 19.00 u hali „Pinki“ dočekuju ŽRK „Spartak“ iz Debeljače.\nPobedom nad ovom ekipom Srem bi se plasirao u Super ligu Srbije.\nI ovaj meč igraće se bez prisustva publike ali uz direktan prenos preko interneta a mi našim devojkama želimo da ponovo zablistaju u punom sjaju i zabeleže pobedu.\nDirektan prenos sa ovog meča može se pratiti na sajtu www.zrksrem.rs\nPetrovaradin u sastavu: Milojković Ivana, Marin Bojana, Blažić Jovana -5, Bajšić Anđela, Ivanovski Anđela-1, Mitić Aleksandra-8, Todorović Milica, Mijailović Andrea-2, Radin Teodora-4, Janković Jovana, Mikušak Nikoleta-2, Mirković Dragana-3, Komlenić Andrea, Arsenijević Jelena-1, Uzelac Nikolina, Kondić Nataša.\nTreneri, Bracanović Radovan i Anđušić Irena\nSrem u sastavu: Nićiforović Ilijana-1, Petrović Dragana, Atanacković Nataša-2, Garović Sara-3, Petrović Ivana, Stević Milica-2, Stanojlović Ana-5, Stanić Katarina-4, Stefanović Ana, Komnenović Tijana-1, Šerfezi Marija, Kačarević Ana, Ćetković Nataša, Paunić Tina-3, Čolović Dragana,Tomić Marina-7.\nTreneri, Drča Dušan i Kojović Saša.


Е, наивних ли "Европејаца" !!!\nTema: Е, наивних ли "Европејаца" !!!\n30.03.2007., 00:15 #1\nPredsednik Evropske federacije sindikata Toni Jansen gost Nezavisnosti\nSeoba prekobrojnih radnika iz Evrope\nBeograd - Usklađivanje zakonskih propisa sa zakonodavstvom Evropske unije, nezaposlenost i nedovoljan priliv direktnih stranih investicija bile su glavne teme tokom dvodnevne posete Srbiji predsednika Evropske federacije sindikata Tonija Jansena. On je kao gost Granskog sindikata metalaca Nezavisnost razgovarao sa predstavnicima Vlade Srbije, zaposlenima i rukovodstvom preduzeća "Milan Blagojević", US Stil i "Goša šinska vozila", a imao je priliku i da prisustvuje sudskoj parnici koju vode otpušteni radnici smederevske fabrike "Milan Blagojević" protiv vlasnika Predraga Rankovića Peconija.\nPrvi čovek Evropske federacije sindikata, koja okuplja 70 sindikata sa sedam miliona članova, na jučerašnjoj pres konferenciji izneo je pozitivne utiske o aktivnostima Nezavisnosti, rekavši da taj sindikat na pravi način sagledava i političke i privredne okolnosti u Srbiji.\nVišak radne snage jedan je od zajedničkih problema privreda svih evropskih zemalja, kazao je Jansen. Rešenja koja se, kako je rekao, primenjuju u Evropi su prekvalifikacije i preusmeravanje "prekobrojnih" radnika na jeftinija tržišta van Evrope. On je naglasio da tržište Evrope postaje tesno i da radnici za kojima je prestala potreba sve više premeštaju u Brazil, Rusiju, Indiju i Kinu.\nИ само се питам У КОЈУ ТО ЕВРОПУ ТРЧЕ НАШИ ЉУДИ... и где се налази сада та Европа о којој они маштају..... 8-)\n30.03.2007., 00:17 #2\nRe: Е, наивних ли "Европејаца" !!!\nA STO RADE SA PENZIONERIMA, JEREMIJO?\nNjih valjda predvaraju u konzerve?\n30.03.2007., 00:17 #3\nI sad ja postavim ovde tekst gde se vidi otužan život naroda u Srbiji... I? Ne valja tamo, ne valja ovde... Crni eremita... Kao da si postavio sliku nekog klošara u Americi i ispod napisao - evo kako se živi tamo...\nMnogo neozbiljno i nezrelo. Bez uvrede...\n30.03.2007., 00:19 #4\nMa sto.. Pa sada ce da nadje sliku PEZIONERA u konzervi na kojoj pishe :"SVJEZA SVINJETINA"\n30.03.2007., 00:21 #5\na kad ce taj referendum da li zelimo u evropu....niko nas nije nikad ni pitao...samo nam zavrcu usi non stop zbog ulaska u red za ulazak u istu...a ovi volovi i dalje krive Slobu...muka mi je od budala\n30.03.2007., 00:22 #6\nKad god se narod pitao za nešto, naebali smo... Zato bolje ne.\n30.03.2007., 00:23 #7\nСвашта од тебе Јом, извини ја сам пренео текст из, по вама, веома уваженог и много цитираног листа "Данас"...\nЈа мислим да су твоји, и не само твоји, снови О ДИВНОМ ЖИВОТУ НА ЗАПАДУ тотална утопија... тако је заиста било некада а тога је тамо све мање... тј. све је више бедних људи а све је мање богаташа (јер је мали број бизМисмена исто као и код нас приграбио све што се отети може)...\n30.03.2007., 00:24 #8\n30.03.2007., 00:25 #9\nKad smo kod snova, baš sam sinoć sanjao da sam se preselio u USA... I zakasnio sam na posao, izgleda nisam želeo da se probudim i vidim gde sam...\nToga što si napisao ima svuda, zato ne treba praviti razliku.\n30.03.2007., 00:26 #10\npa ko ce da im deli penzije,kad zive po 100 godina\n30.03.2007., 00:26 #11\ni meni je muka od budala.samo sto su jedini volovi ovi koji misle i tupe ko ti.\n30.03.2007., 00:28 #12\nne znam sto se ti zalis osim ako se nisi salio kada si jednom napisao da vozis subaru imprezu.to u americi ne bi mogao tek tako da kupis\n30.03.2007., 00:29 #13\nal ja sam odavno ukapirao da eremitaa voli da nas sve ovdje zabavlja\nPoslednji put ažurirao/la tokyo : 30.03.2007. u 00:32\n30.03.2007., 00:31 #14\npusica dragoj Milogorki...\nti si meni totalno cool...\najd i alergična je cool..al nema je nešto posljednje vrijeme :-(\n30.03.2007., 00:31 #15\nNeka dodju u Srbiju... ili neku od ex YU drzava...\ntu se zivi u prosjeku 63 godine ! ! !\n30.03.2007., 00:31 #16\npa dobro ,onda ti nastavi da verujes u ono u sta ocigledno pogresno verujes,a da te ne bi nervirao da se vidimo ovde za jedno 3 godine posle vladavine ovih sto i danas vladaju cisto da proverim da li si promenio misljenje...\n30.03.2007., 00:32 #17\nMolim? Pa tamo je Ford Mustang 18000 dolara!!! NOV! A plata običnog šljakera ( dakle ne nekog zanatlije ili nekoga sa koledžom) oko 2000 dolara.... Kredit bez kamate ako nećeš popust na ovu cenu... A ja dadoh hipoteku na stan prika moj... Tamo da dam hipoteku, vozio bih Auto od 150000 dolara... Pusti to...\n30.03.2007., 00:34 #18\nIzgleda da ti shirish CHISTO ANTISRPSTVO na ofom forumu !\nPa kakav si ti to Srbin koji voli USA ?!?!?\n30.03.2007., 00:35 #19\novde hipoteka ne postoji\n30.03.2007., 00:35 #20\nPa sto onda ne ides tamo kad je toliko tamo bolje?Vozis imprezu i kukas!!!!\n30.03.2007., 00:37 #21\na ta impreza je tamo oko 25000 dolara\n30.03.2007., 00:37 #22\nma da,ti najbolje znas u sta ja pogresno verujem\nkad se toliko neukog i politicki potpuno neobrazovanog naroda ocekuje da glasa za nesto za sta i ne zna sta znaci,a pritom se jos i drzi u neznanju,nije ni cudo sto smo u govnima...a svi bi nesto da se pitaju,makar nemali o cemu se radi...\ni ja sam zensko.\n30.03.2007., 00:37 #23\npa vidi sta je bolje\nkonzerva u EU kad prodjes 60 ili 63 godine u srbiji\n30.03.2007., 00:37 #24\nKakav? Onaj koji želi miran život u kojem imaš veće šanse za uspeh nego za neuspeh ili neko sivilo. A pod ''uspehom'' ne mislim na milione dolara ili eura, samo posao i platu od koje mogu da živim i idem na mora, planine, u inostranstvo... Ponekad i da se počastim nečim većim... Ovde kad uradim tako nešto, npr. odem na glupavo more u CG, 6 meseci moram da sam samo na hrani i računima, ne daj Bože da posle mora detetu zatreba nova obuća...\n30.03.2007., 00:38 #25\nNov.... Ja kupio 6 godina star...


KUBA – 15 dana | Manga Trip - Avanture & Putovanja\nKUBA – 15 dana\n15 dan/ avio / PROMOCIJA!\n27.02 – 13.03.2019. – još 6 slobodnih mesta\n01.05 – 15.05.2019. – Još 8 slobodnih mesta\nDolazak u Havanu. Transfer do smeštaja. Slobodno vreme za utapanje u kubansku šarenu prestonicu. Havana vam se na prvi pogled može učiniti kao nerešiva slagalica, ali ako naučite kako da je složite, pred vama će se ukazati prelepa slika. Havanu niko nije mogao da izmisli. Suviše je neobuzdana, puna kontradiktornosti, a i pored 50 godina zapuštenosti, nestvarno je lepa. Možda je za to kriva njena turbulentna istorija koja je i dalje vidljiva duž kolonijalnih ulica punih uzavrele atmosfere. Možda je kriv pobednički duh njenih žitelja ili neumorna energija salse koja se odbija o zidove i prosto navire iz ljudi. Nemojte da dolazite u Havanu sa spiskom pitanja. Dodjite otvorenog uma i budite spremni na dugo, sporo zavodjenje. Prošetajte ulicama Stare Havane i osetićete duboku povezanost sa prošlošću u impresivnoj tvrdjavi pored obale ili na intimnim trgovima bez saobraćaja. Noćenje.\nKrećemo sa upoznavanjem, grada i lokalnom kulturom. Utapamo se u svet oko nas koji smo mogli da vidimo samo na TV-u… Stari američki automobili iz 50-ih godina, prodavnice sa suvenirima posvećenim kubanskoj revoluciji, nasmejani i dobroćudni ljudi, energija grada koja se rečima ne može opisati. Počinjemo šetnju i obilazimo Staru Havanu (Havana Vieja) – kulturni i istorijski centar grada: Capitolio – kapija Vašingtonskog Kapitola, Grand Teatro, kao i omiljeno šetalište lokalaca Malecon – Avenija pored mora. Kasnije zalazimo malo dublje, u srce starog grada, gde se nalazi nekoliko prelepih starih trgova: Plaza de Armas, Plaza de la Catedral, Plaza Vieja, pešačka zona Obispo. Posle ovakvog dana, najbolje se opuštamo uz mojito i obavezni tompus… Slobodno veče. Noćenje.\nObilazak novog dela Havane (Vedado) počinjemo od najpoznatijeg Trga Revolucije na Kubi – nacionalni memorial “apostola” kubanske nacije Hosea Martija – toranj visok 139 m, čuveni mural Ernesta Če Gevare i legendarnog Kamila Sienfuegosa. Nastavljamo do univerziteta, hotela Havana Libre i poznate La Rampe – centra novog dela grada. Nakon pauze za ručak odlazimo do čuvenog hotela Nacional, uz piće u prelepoj bašti sa pogledom na aveniju Malecon i okean zavšavamo još jedan uzbudljivi dan u Havani. Slobodno veče. Noćenje.\nSlobodan dan ili fakultativni celodnevni odlazak u dolinu Vinjales. Čekaju nas prelepi predeli Zapadne Kube. Videćemo kako žive i rade ljudi van velike prestonice i upoznati se sa pojedinostima po kojima je Kuba svetski poznata. U gradiću Pinar de Rio gde obilazimo fabriku ruma, a nakon toga idemo u posetu pećini sa izvorima reke San Vinsente, kroz koju prolazimo pešaka i čamcima, istražujući fantastične pećinske ukrase. Pauza za ručak, nakon koje odlazimo do neverovatnog murala Praistorije – nasilkan 60-ih godina prošlog veka na liticama poznatih Mogotesa (džinovski ostenjaci – planine), jedan je od najvećih murala na svetu. U povratku svraćamo na plantažu duvana na kojoj ćemo videti kako se gaji, suši i ručno mota duvan od koga se proizvode čuvene kubanske cigare. Povratak u Havanu u večernjim satima. Slobodno veče. Noćenje.\n7. dan: Havana – Trinidad\nUjutru se pakujemo i napuštamo sobe. Putujemo za Trinidad (oko 5h vožnje), a kao da putujemo u prošlost, jer tamo je vreme stalo krajem 19. veka – i dalje stoji. Trinidad je jedistven po kolonijalnoj arhitekturi iz vremena šećernih barona i veleposrednika, iz vremena pre Revolucije. Veliki deo gradića je zaštićen od strane UNESCO-a. Smeštamo se u privatnim kućama kolonijalnog stila (Casa Particular). Ostatak dana provodimo šetajući starim kaldrmisanim ulicama ovog šarenog mesta. Noćenje.\n8. dan: Trinidad\nBudimo se i uz šoljicu jake i mirisne lokalne kafe počinjemo novi pohod na karipsku plažu na poluostrvu Ancon (fakultativno). U blizini Trinidada, na oko 15km nalazi se jedna od lepših plaža južne obale Kube. Tamo smo ceo dan i radimo samo ono što volimo! Uveče (po dogovoru) – diskoteka duboko u pećini, popularna medju mladim Kubancima i posetiocima Trinidada. Noćenje.\nFakultativni izlet u Nacionalni park Guanajara – Topes de Koljantes, u okolini Trinidada – čekaju nas divni vodopadi, kupanje u prirodnom slatkovodnom bazenu, hajking tropskom šumom, vidikovac, obilazak plantaža kafe…. Povratak u kasnim popodnevnim časovima. Uveče po dogovoru partijamo negde pod vedrim nebom uz ritmove salse do kasno u noć. Noćenje.\nSlobodan dan u Trinidadu za uživanje na plaži Ancon. Noćenje.\n11. Trinidad – Santa Clara – Varadero\nNapuštamo Trinidad i krećemo u Santa Klaru, grad u središtu Kube. Uz dužno poštovanje Havani, Santa Klara je ipak najrevolucionarniji grad na Kubi i to ne samo zbog svoje opsesije prema Če Gevari, argentinskom doktoru koji je postao revolucionar. U samom geografskom centru Kube, Santa Klara je grad novih trendova i neiscrpne kreativnosti, gde kultura mladih već godinama testira granice kubanske politike cenzure. Ovaj gradić najpoznatiji je i po mauzoleju i memorijalu velikog Če Gevare. U muzeju koji je sastavni deo mauzoleja nalaze se izloženi Čeovi lični dokumenti, predmeti i uniforme koje je koristio za vreme svog neverovatnog života. Fakultativno razgledanje znamenitosti grada uz pratnju vodiča i slobodno vreme. Nastavak puta za Varadero. Dolazak u Varadero u večernjim satima. Smeštanje u sobe. Noćenje.\n12. – 14. dan: Varadero\nVaradero je najveće i najpopularnije letovalište ne samo na Kubi, nego na čitavim Karibima. To nije slučajno. Plažu dugu 20 kilometara, sa belim peskom i tirkiznim morem, mnogi smatraju jednom od najlepših na svetu. Budite jedan od hiljada posetilaca koji dolaze u Varadero svake godine da se opuste i uživaju u mirnom moru i toplom suncu ovog karipskog raja. Varadero ima da ponudi još mnogo toga. Osetite ukus kubanske kulture u brojnim galerijama, kabareima, barovima, pijacama…uz živu muziku, cigaru i čašu ruma.\nSlobodni dani za uživanje, odmor i upijanje energije Kariba. Sumiramo utiske kompletnog putovanja, diskutujemo o revoluciji, sunčamo se, kupamo i odmaramo na plaži koja je najveća i najlepša na čitavoj Kubi. Beli pesak, kristalno čisto more sa nijansama zelenog i plavog, šareni kokteli i latino ritmovi…2 noćenja.\n14. dan: Varadero\nNapuštanje soba. Transfer do aerodroma i let za Beograd sa usputnim presedanjima.\nCasa particular (privatni smeštaj) : Casa particular su sobe koje Kubanci izdaju u turističke svrhe za šta je prethodno potrebno da dobiju dozvolu države.\nHAVANA: Kuće se nalaze u regiji Havana Centro u Havani na oko 1km udaljene od strogog centra grada (zgrade Kapitolio). U ponudi su 1/2 i 1/3 sobe.\nVaradero – hotel 3* : Hotel se nalazi na oko 400m od plaže. Sobe su dvokrevetne, svaka soba poseduje sopstveno kupatilo. U okviru hotela nalazi se bazen i restoran koji je dostupan gostima hotela.\n27.02 – 13.03.2019.\nZa prijave i uplate u celosti do 01.02. cena je 1449€\n1699€ 1499€ – Promocija!\n01.05 – 15.05.2019.\nZa prijave i uplate avansa do 21.02. od min. 500€ cena je 1449€\nZa prijave i uplate u celosti do 21.02. cena je 1399€\nPromocija Manga Trip avantura!\nPovodom otvaranja nove Manga poslovnice u Zagrebu.\nPrijavite se za bilo koje putovanje iz naše ponude i ostvarite neverovatne popuste i brojne pogodnosti.\nPeriod promocije: od 01 februara do 21 februara 2019.\nPeriod putovanja: od 03 marta do 23 decembra 2019.\nZagreb , KNEZA MISLAVA 3; tel: +38515807190\nKuba + Meksiko\n-5 noćenja u Havani u privatnom smeštaju (Casa Particular -1/2 ili 1/3 sobe sa sopstvenim kupatilom)\n-4 noćenja u Trinidadu u privatnom smeštaju (Casa Particular – 1/2 ili 1/3 sobe sa sopstvenim kupatilom)\n-3 noćenja u Varaderu u hotelu 3* (1/2 ili 1/3 sobe na bazi all inclusive usluge)\nZapadna provincija Kube zaštićena od strane UNESCO-a kao prirodno dobro od svetskog značaja. Usputna poseta plantažama duvana i fabrici ruma gde možete videti kako se proizvode dva najveća izvozna aduta Kube. Odlazak do Indijanske pećine, vožnja čamcem kroz jezero koje se nalazi u njoj i poseta neobičnom krajoliku brda Siera de Vinjales koji je jedinstven po stenovitim uzvišenjima koja se zovu mugotes – panoramsko razgledanje. Povratak u Havanu. Ručak je uključen u cenu izleta.\nPrvi susret sa kubanskom tropskom, atlantskom obalom. Poseta prelepim plažama istočno od Havane, uživanje, kupanje i opuštanje na atlantskoj obali Kube. Pri povratku u centar grada zaustavljamo se na zamku Tres Reyes Del Moro, kako bismo razgledali najlepšu panoramu Havane i njenog zaliva kao i divan zalazak Sunca nad gradom.\nObilazak imanja i kuće jednog od najznačajnijih pisaca 20. veka (Quinta Vigia) koji je utočište i inspiraciju našao u predgradju Havane, u kome nastaju neka od njegovih najznačajnijih dela, poput legendarnog romana “Starac i more”. Imanje je ostalo u identičnom stanju u kome ga je poznati pisac ostavio, te ćete moći da se divite impresivnoj kolekciji lovačkih trofeja, originalnoj kucaćoj mašini i naravno, mnoštvu različitih vrsta skupocenog alkohola kojeg u Hemingvejevoj kući nikada nije manjkalo. Njegova čuvena jahta “Pilar” takodje je deo postavke, a interesantno je popeti se na toranj-osmatračnicu, u kojoj je često pisao i videti malo groblje Hemingvejevih ljubimaca.\nNacionalni park Guanayara\nIzlet u specijalni rezervat prirode u blizini Trinidada. Atraktivna vožnja sovjetskim terenskim kamionom kroz nezaboravne predele iznad Trinidada. Panoramsko razgledanje okoline sa vidikovca na oko 600m iznad mora. Odlazak na vodopad Poza del Venado i kupanje u prelepim prirodnim bazenima. Treking kroz džunglu i poseta plantažama kafe, koja se smatra najboljom na Kubi uz mogućnost degustacije i razgledanje tradicionalnog procesa proizvodnje ovog napitka. Nakon trekinga organizovan je ručak i koktel u lokalnom restoranu. Povratak u Trinidad.\nŠetačka tura Santa Clarom\nKo je bio Ernesto Če Gevara? Kako je živeo i dospeo na Kubu čak iz Argentine? Kako su on i Fidel osmislili, organizovali i sproveli najpoznatiju revoluciju u istoriji? Saznajte sve ovo i još mnogo toga na našoj šetačkoj turi gradom Santa Clara. Posetićemo muzej blindiranog voza – mesto gde su Če-ove trupe presrele vojni voz pun naoružanja, osvojile grad Santa Claru i time zadale odlučujući udarac tiranskoj vladi Fulhensija Batiste. Šetaćemo ulicama ovog grada koje svedoče o borbama koje su se ovde vodile i na kraju posetiti spomenik, muzej i mauzolej\novog izuzetnog borca i filantropa, možda i najvećeg borca za slobodu kojeg je svet ikada video.\nVaradero je jedno od najpoznatijih odredišta turista na Kubi, a u njegovom najbližem okruženju nalazi se i nekoliko desetina malih ostrva, sa lepim plažama finog belog peska, u hladu tropskih palmi. Najpoznatije medju njima je Cayo Blanco, na koje vas vodimo na ovom izletu. Pre nego li dodjemo do ovog rajskog kutka, pozdravićemo se i sa delfinima, sa kojima ćemo se družiti 20ak minuta. Druženje sa ovim inteligentnim morskim sisarima izmamiće osmeh svakome, a nakon ovoga sledi uživanje na plaži Cayo Blanco-a, na kojoj imamo i ručak. Do i od ostrva vozi nas katamaran, na kome takodje imamo otvoreni bar nacionalnih pića uključen u cenu. Kapetan i posada priredjuju i posebne animacije – naučite da igrate salsu kao pravi pirati sa Kariba!


Za "narodnin lijekovima" poseže trećina Srba\nZa “narodnin lijekovima” poseže trećina Srba\nČetvrtak, 16.05.2019., 11:39 Četvrtak, 16.05.2019., 11:40\n“Kućni lijekovi” su prva opcija liječenja kod trećine Srba kada se pojave prvi simptomi prehlade. U Evropi u tome prednjače Nijemci, dok se Italijani i Belgijanci u najvećem broju slučajeva oslanjaju na apoteku.\nTo je jedan od zaključaka predstavljenih na međunarodnoj konferenciji u Berilinu u okviru projekta “Budućnost zdravlja”.\nStudija je pokazala da se na “kućne” lijekove kao što su čaj od nane, pileća supa, đumbir, soda bikarbona ili flaša sa vrelom vodom najviše oslanjaju Nijemci (49 odsto), Poljaci (42 odsto) i Srbi (37 odsto).\nS druge strane, za bakinim lijekovima najrjeđe posežu Italijani (14 odsto) i Belgijanci (16 odsto), koji lijekove za prehladu ili stomačni virus pronalaze u apotekama, kao i Rusi koji su uvjereni da znaju koji im je lijek potreban i sami ga kupuju u apoteci, što čini polovina njih (49 odsto).\nVećina ispitanika se savjetuje sa apotekarom kada kupuju lijek u apoteci, a o njegovim dejstvima najviše se raspituju Italijani (58 odsto), Španci (54 odsto) i Srbi (47 odsto).\nS druge strane, o dejstvu i rizicima lijeka na internetu se najviše informišu u Rusiji (37 odsto) i Poljskoj (24 odsto), dok “dr Googla” u tom slučaju najrjeđe “konsultuju” u Francuskoj (10 odsto) i Belgiji (10 odsto).\nTakođe, istraživanje je pokazalo da, kada osjete prve simptome nekog blažeg oboljenja, poput stomačnog virusa, pregled kod ljekara u najvećem procentu zakazuju Španci (38 odsto) i Belgijanci (24 odsto).\nStudija sprovedena u devet evropskih zemalja među 18 000 ispitanika ustanovila je da se dva od tri stanovnika Evrope jos uvijek oslanjaju na klasičnu medicinu, a da najveće povjerenje imaju u Španiji (76 odsto), Velikoj Britaniji (76 odsto) i Belgiji (67 odsto), dok je u Srbiji konvencionalnoj medicini vjeruje 43 odsto ispitanika.\nIstovremeno, svaki sedmi Evropljanin gubi ili nema povjerenja u klasičnu medicinu, navodeći da se zdravsteni sistem više bavi novcem nego zdravljem, a najviše ih je u Srbiji (24 odsto) i Rusiji (20 odsto).\nPotpuno povjerenje u konvencionalnu medicinu ima 12 odsto Srba, a 31 odsto navodi da vjeruju klasičnoj medicini, ali se bez obzira na to o određenim temama informišu i edukuju na internetu.\nTakođe, više od trećine ljudi u Srbiji (34 odsto) interesuje se i alternativne pravce u medicini kao što su akupunktura, homeopatija…\nPrvo međunarodno istraživanje u ime Štada Arzneimittel AG sproveo je institut za istraživanje tržišta Kantar Health u devet zemalja – Belgiji, Francuskoj, Njemačkoj, Italiji, Poljskoj, Rusiji, Srbiji, Španiji i Ujedinjenom Kraljevstvu.\nU anketi su učestvovali ispitanici starosti između 18 i 99 godina.\nsrbiapotekenarodni lijekkućni lijek\nZašto treba piti čaj od mente?\nDB Petak, 30.07.2021., 11:34 Petak, 30.07.2021., 09:40\nDa li je zdravo spavati pored uključenog ventilatora?\nDB Četvrtak, 29.07.2021., 13:54 Četvrtak, 29.07.2021., 13:54\nKoje simptome imaju vakcinisani koji dobiju kovid?\nDB Srijeda, 28.07.2021., 12:36 Srijeda, 28.07.2021., 12:42\nKoji su najbolji dodaci ishrani za vaš metabolizam?\nDB Utorak, 27.07.2021., 09:15 Utorak, 27.07.2021., 08:16\nZašto se delta soj širi brže nego drugi sojevi korone?\nDB Utorak, 27.07.2021., 09:02 Utorak, 27.07.2021., 08:15\nAP Ponedjeljak, 26.07.2021., 13:18 Ponedjeljak, 26.07.2021., 11:46


OHR se oglasio nakon dešavanja u Narodnoj skupštini Republike Srpske - N1\nVijesti Autor:N1 BiH10. mar. 202118:27 > 18:3518 komentara\nNarodna skupština RSohr


Dešavaju se opstrukcije od pojedinaca | Analitika - Informativni Portal\n- Sindikat uprave i pravosuđa Crne Gore zajedno sa svojim Vatrogascima i Zatvorskim službenicima neće se obazirati niti odgovarati na tekstove koji poslednjih dana izlaze od strane naših kolega sindikalaca. Paradoks je ako se već ne želiti pružiti solidarnost što je sindikalni postulat na naše aktivnosti kao što je zakazani protest 21. avgusta protiv predloga izmjena zakona za PIO, ono se dešavaju opstrukcije od pojedinaca koji na kraju kao što je toliko očito nisu sindikalci već obični lično interesni poslušnici poslodavaca. Toliko o tim sindikalcima. - kaže se u saopštenju dostavljenom Portalu Analitika koje potpisuje Predsjednik Nenad Rakočević.\nObjavljeno: 19. 08. 2018 - 14:32 Promjenite veličinu teksta: A A A\n- Ono što je veoma siptomatično je da već nekoliko dana predstavnici Ministarstva rada koji su svi na godišnjim odmorima u stvari nisu na odmorima, daju krajnje obmanjujuće i manipulativne izjave u medijima I pokušavaju da umanje važnost izmjena zakona o penzijama.\nKolovođa ugnjetavanja radničkih prava povodom ovog problema, kordinator radne grupe gospodin Jovo Pajović kaže da nisu planirana sredstva da se uveća minimalni iznos penzije od 125 evra. Gospodine Pajoviću penzioneri I radnici Crne Gore vam poručuju planirajte onda sredstva za uvećanje od 1 januara 2019 godine, do tada će svi sačekati. Gospodine Pajoviću zajedno I vašem kolegi penzioneru Raduloviću koji će uvjek glasati kao I vi, onako kako vam kažu , poručujemo, napismeno će mo vam dostaviti 1001 razlog i predlog gdje ima sredstava, kome sve u džepove idu ogromne radničke pare, kako tajkunima, funkcionerima, braći, kumovima , naštelovanim projektima i oprostima itd.\nGospodine Pajoviću postali ste opravdana meta ugnjetavača prava na život radnika Crne Gore, poseban akcenat na policiju, vojsku, vatrogasce, zatvorske policajce I ostale sa posebnim uslovima rada. Vi ste na prvi radni sastanak radne grupe donijeli nacrt predloga izmjena zakona o PIO, nakon toga desilo se još sedam uzaludnih zasjedanja, rasprava, predloga I truda predstavnika sindikata, a na kraju vi osiono, diktatorski rekli to je to, završen je rad radne grupe, ne usvaja se vaš niti jedan zarez, te ajte sada kući predstavnici radnika.\nJovo Pajović gleda na nas radnike Crne Gore kao da smo bezvrijedni, kao da nemamo prava na život, na mišljenje, taj čovjek je zajedno sa predstavnikom penzionera umislio da je on neka vrsta boga, a tu osobinu dobiju osobe koji su mnogo vremena proveli na funkcijama. Funkcioner Jovo Pajović hoće da obesmisli beneficije, hoće da radnike Crne Gore izraubuje do granica kada se zdravlje dovodi u pitanje , hoće da nas šalje u prijevremeni vječni počinak.\nNeće Jovo Pajović da pita kolegu iz Poreske uprave ili eventualno objasni kako to da postoji razlika u broju zaposlenih u broju od 50 000 u odnosu na doprinose koji se uplaćuju u fond PIO. Neće Jovo Pajović da pokrene inicijativu da se uveća minimalna penzija, minimalna zarada, neće da pita gdje je 200 000 radnika crne gore u knjigama PIA i Porske uprave, a ima ih prema Monstatu.\nNemojte kolege radnici Crne Gore da vjerujete manipulacijama I obmanama raznih naštelovanih pojedanaca, vrijeme za reakciju povodom penzionog staža I visine penzije nam je na izmaku. Iz tog razloga pozivamo sve vas da dođete u Utorak 21. avgusta u 15 i 30 časova na Rimski trg ispred Ministarstva Rada da kažemo funkioneru Jovu da mi samo hoćemo i samo tražimo dostojansven život i dostojanstvenu penziju.


Rusi šalju turiste u svemir |\nRusi šalju turiste u svemir\n2015-03-28 | Filed underSvijet | Posted by admin\nRuska svemirska agencija će uskoro početi da prevozi turiste na Međunarodnu svemirsku stanicu, i na taj način će nadoknaditi novac koji će izgubiti kada NASA prestane da finansira prijevoz svojih astronauta.\nRusi su i ranije imali ovakve “turističke” ture do svemirske stanice- u periodu između 2001. i 2009. godine- ali su prekinuli taj program kada su Međunarodna svemirska stanica i NASA proširile svoju ekipu, pa je bilo potrebno više mjesta za astronaute.\nMeđutim, program će ponovo biti pokrenut kako bi se nadoknadili gubici jer NASA više neće svoje astronaute slati u svemir putem ruskih raketa već putem američkih privatno razvijenih letjelica, prenosi B92.\nUgovor koji NASA ima sa Rusijom i koji vrijedi 76 miliona dolara, ističe krajem 2017. godine, a iako će on možda i biti obnovljen, Rusi ne očekuju da će dugo trajati.\nIzjava Energetske svemirske korporacije glasi: “Roskosmos i NASA će možda 2018. godine potpisati sporazum o transportu astronauta”.\nTo će možda biti i posljednji sporazum u nizu jer NASA planira da završi testiranje novih letjelica koje proizvodi Boing 2018.\nPosted by admin on 2015-03-28. Filed under Svijet. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Ministarstvo prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine - Digitalizacijom ubrzavamo postupak pregleda zgrada oštećenih u potresu\nDigitalnim putem u sustav unose zatečeno stanje, odnosno je li građevina sigurna za boravak unutra ili nije i sve to ulazi u evidenciju prema kojoj će se postupati dalje. Ima poteškoća, ali svi daju svoj maksimum da se rješavaju stvari u hodu i hvala na razumijevanju koje pokazujete.\n- Zahvaljujem svima koji su se stavili na raspolaganje i danonoćno rade da bi se osigurala sigurnost građana, a onda i popravak objekata i vraćanje građana u njihove domove. Sve ovo koordinira profesor Josip Atalić s Građevinskog fakulteta u Zagrebu zajedno s ljudima iz Stožera, Ministarstva, komore građevinara... Građevinski stručnjaci i sad su na terenu - poručuje ministar Štromar.\nPutem aplikacije do sada je zaprimljeno preko 7000 prijava, a prijave se i dalje zaprimaju putem aplikacije: https://bit.ly/2xj2zHM.\nApeliramo na građane da se svi zajedno pridržavamo uputa Stožera civilne zaštite. Pazimo jedni na druge!


Rezervni Renault at2412d optidriver gearbox 7485013187 dijelovi za prodaju rezervni dijelovi, transportna vozila - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Transportna vozila > Rezervni dijelovi > Renault > Renault at2412d optidriver gearbox 7485013187\nat2412d optidriver gearbox 7485013187\nRabljeni Renault at2412d optidriver gearbox 7485013187 rezervni dijelovi\nRenault AT2412D Optidriver Gearbox 7485013187\n2013 426.489 km\nOvde je kompletna lista polovnih Renault at2412d optidriver gearbox 7485013187 rezervni dijelovi za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Renault at2412d optidriver gearbox 7485013187 rezervni dijelovi koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Renault at2412d optidriver gearbox 7485013187 rezervni dijelovi koje Vas interesuju.


Rekonstruisana sala OŠ “Žarko Zrenjanin” – Civilon\nRekonstruisana sala OŠ “Žarko Zrenjanin”\nBorislav Francuski, februar 7, 2017 februar 7, 2017 , Aktuelno, Deca, Društvo, Obrazovanje, Prosveta, NIS;zajednici zajedno, OS Zarko Zrenjanin, rekonstrukcija sale, 0\nU fiskulturnoj sali OŠ “Žarko Zrenjanin” završeni su farbarsko-molerski radovi i prva faza sanacije krova zahvaljujući sredstvima NIS-a i Grada Kikinda, koja su dobijena putem konkursa “Zajednici zajedno – budućnost na delu”.\nLokalna samouprava izdvojila je oko pola miliona dinara za ove radove, dok je kompanija NIS putek konkursa izdvojila 585.000 dinara.\n– Prokišnjavanje krova je narušavalo celokupnu infrastrukturu fiskulturne sale, od parketa, pa do zidova. Urađeno je sve ono što je potrebno da bi sala mogla da se koristi. Nameravamo da saniramo ostatak krovne konstrukcije u saradnji sa Pokrajinskom vladom, kao i da neposrednu okolinu škole oplemenimo zelenilom – rekao je Pavle Markov, gradonačelnik Kikinde.\nFiskulturnu salu OŠ “Žarko Zrenjanin” koristi preko 600 učenika ove škole, ali i mnogobrojni sportisti.\n– Koristim ovu priliku da se zahvalim lokalnoj samoupravi i NIS-u na razumevanju. Rešili smo neke velike probleme i deci je sada boravak u ovom prostoru mnogo prijatniji. Školama su potrebna velika sredstva za održavanje, ali mislim da su to opravdana ulaganja jer taj novac ulažemo u budućnost, u decu. Projekat koji je vezan za OŠ “Žarko Zrenjanin” je vezan i za kompletno Mikronaselje jer prostor koji mi ulepšavamo je ujedno i prostor Mikronaselja – rekao je Tihomir Farkaš.\nSredstava putem konkursa “Zajednici zajedno – budućnost na delu” obezbeđena su i zahvaljujući saradnji ove škole sa Muškim odbojkaškim klubom “Kikinda” koji je aplicirao za sredstva kod NIS-a sa projektom “Unapređenje uslova u sali OŠ “Žarko Zrenjanin” za izvođenje molersko-farbarskih radova.\nFotografije: Kikinda online\nSpremite se mališani! Sutra počinje karneval maskiranih predškolaca\nDragana Ivanić, oktobar 6, 2016 oktobar 6, 2016 , Aktuelno, Vest, “Dani ludaje”, karnevla kosttimiranih predskolaca, Kikinda, 0\nJedan od najlepših događaja posvećen najmlađim stanovnicima grada u okviru bogatog programa na 31. “Danima ludaje” jeste karneval kostimiranih...\nVideo specijal: Lokalni izbori 2016\nBorislav Francuski, april 21, 2016 april 22, 2016 , Aktuelno, Politika, izbori, lokalni izbori, Video, 0\nPredstavljanje 11 lista između kojih će građani moći da biraju na lokalnim izborima. Na lokalnim izborima u Kikindi koji...\nJP ,,Kikinda”: U toku isključenja sa vodovodne mreže\nIsidora Mirković, jun 24, 2016 jun 24, 2016 , Aktuelno, Servisne informacije, isključenja vode, jp kikinda, 0\nRadnici JP „Kikinda“ su na terenu i obavljaju isključenja sa vodovodne mreže nesavesnih platiša, koji se nisu javili na...\nIstaknut spisak nađenih stvari\nCivilon redakcija, decembar 28, 2015 decembar 28, 2015 , Aktuelno, Društvo, Najave, Servisne informacije, nađene stvari, Opština Kiinda, 0\nObaveštavaju se građani da je Komisija za postupak sa nađenim stvarima, u sredu 23. 12. 2015. godine, na oglasnoj...\nVečeras počinje letnji bioskop u bašti Biblioteke\nIsidora Mirković, jul 12, 2016 jul 12, 2016 , Aktuelno, Kultura, Najave, Biblioteka, Deveta kapija, filmovi, 0\nOvogodišnju sezonu letnjeg bioskopa otvoriće ,,Deveta kapija”, triler sa elementima misterije iz 1999. godine. Film je režirao Roman Polanski...\nMališani, požurite Deda Mraz je doneo “kutiju želja” i uskoro dolazi da vas obraduje!\nDragana Ivanić, decembar 6, 2016 decembar 6, 2016 , Aktuelno, Vest, deda mraz, Kikinda, Kutija želja, pokloni, 0\nDeda Mraz u pratnji svojih veselih prijatelja juče je na oduševljenje svih mališana u Kikindi i ove godine sa...\nPojačana kontrola: Policija na svakom ćošku\nMiroslava Obadić, april 30, 2014 april 30, 2014 , Aktuelno, Društvo, Hronika, kontrola, PU Kikinda, saobraćajna policija, 1\nZbog pojačane kontrole tokom aprila, broj saobraćajnih nezgoda smanjen je za polovinu u odnosu na isti period 2013. godine....\nEkipa emisije "Kvadratura kruga" snimala dokumentarac o MokrinuDžudo: Kadeti "Partizana" izborili sedam plasmana na Prvenstvo Srbije


Koliko je uništenih katoličkih manastira husitima bilo za husitskih ratova? - Хришћанство ван православља - Живе Речи Утехе\nЈануар 18, 2011 in Хришћанство ван православља\nKoliko su husiti uništili katoličkih manastira za husitskih ratova?\n1. Koliko su husiti uništili katoličkih manastira za husitskih ratova?\nTi husiti kojima se Papa Ivan Pavao II Wojtila toliko naizvinjavao za Jana Husa, za vrijeme husitskih ratova su uništili, spalili i većinom do temelja razvalili veliko mnoštvo benediktinskih i ostalih katoličkih manastira, klaštera u Češkoj a sve ostale monahe koji nisu stigli ili htjeli pobjeći i napustiti manastir su spalili žive na lomačama.\nŠta mislite, koliko biste rekli da je takvih uništenih manastira bilo? 60, 120 ili 170\nGlasat možete gore na poolu! Hvala!\nGlasanje bude vremenski neograničeno,\nkoga zanima ispravan rezultat nek mi napiše PM a ja mu pošaljem ispravan odgovor!\nOvaj video je snimljen u razvalinama takve jedne klašterne, manastirske benediktinske crkve spaljene husitima:\nсв. Адальберт Пражский\nPosljedni stup gotičke katedrale u Klašternoj Skalici, Češka uništene husitima\nOstaci zida gotičke kapele u Klašternoj Skalici, Češka uništene husitima\nSpisak pogubljenih zbog jersi. Tu je i Jan Hus medjui njima.\nMučedníci z dob husitských\nIspravan odgovor je 170.\nPokvario se link na video pa preeditujem to još jednom:\nАдальберт Пражский (лат. Adalbertus Pragensis), он же Войтех или Войцех\n(чеш. Vojtěch, польск. Wojciech) (955, Либице, Чехия - 23 апреля 997,\nПруссия, ныне Калининградская область, Россия) - чешский епископ (982-989, 993),\nкатолический святой. Погиб от рук язычников при проповеди христианства в Пруссии.\nОсобо почитаем в Богемии, Польше и Венгрии. Ему приписывается авторство\nстарейших известных чешских и польских духовных песен\n"Господи, помилуй ны!" и "Богородицы" (Bogurodzica).\nИсполняет Schola Gregoriana Pragensis: www.gregoriana.cz\nИнформация о Григорианском пении и культуре\nдревней Западной Церкви: www.frateroleg.name\nТИ хусити су национални покрет, и борио се против глобалистичких тежњи РКЦ.\nто је био социално, верски и национални покрет, због угњетавања.\nАустро угарска је тек половином 19 ст. укинула феудализам.\nТо довољно говори.\nHusiti su postojali i u Poljskoj.\nTo je 1420. godina i ne može se govoriti o nekakvom nacionalnom pokretu a Hazburgovci tek 100 godina kasnije sedaju na presto a baš u vreme husitskih ratova je Češka bila jedna od značajnijih kraljevina na čelu moćnih Pžemislovaca.\nНаписано Септембар 5, 2013\nČak je i Despot Stefan Lazarević sa svojim oklopnicima učestvovao u suzbijanju Husitskih jeretika.\nKonstantin Filozof,biograf Despota Stefana,kaže da je svojevremeno Rimski Car Žigmund naložio Despotu Srpskom da sa svojom vojskom suzbije jedan iznenadni Husitski prodor,Despot Stefan je krenuo na Husite čija se vojska jednostavno razbežala čuvši da dolazi lično Despot Srpski-Stefan lazarević i njegovi riteri.\nDespot Stefan koji je bio i Ugarski Baron,učestvovao je i na čuvenom saboru u Konstanci,međutim nije poznato da li je bio prisutan prilokm osude Jana Husa.


Ćirić: Proizvodnja novog Fiata jedino u Kragujevcu\n29.02.2012. / 14:23\nBEOGRAD, Ministar za ekonomiju Srbije Nebojša Ćirić je izjavio da će se u Srbiji proizvoditi 80 odsto novog modela Fiata 500L.\nCitroën na Salonu automobila u Ženevi 2012.\n29.02.2012. / 11:31\nŽENEVA, Na Salonu automobila u Ženevi, Citroën još jednom pokazuje svoju stvaralačku odvažnost svoj uspon prema premium segmentu, tehnološke inovacije i nove usluge.\nDS4 Racing Concept : 100 odsto sportski konceptni automobil\n27.02.2012. / 10:13\nPARIZ, Prodata u više od 180 000 primjeraka u svijetu, DS linija nastavlja svoj uspjeh otkrivajući povodom Salona automobila u Ženevi konceptni automobil Citroën DS4 Racing Concept. Kao i za DS3 Racing, inženjeri Citroën Racing i ekipa za stil udahnuli\nSnažna diplomatska aktivnost da UN kontrolišu internet\n22.02.2012. / 9:54\nNJUJORK, U Ženevi će 27. februara početi diplomatski proces koji bi mogao dovesti do sporazuma koji bi Ujedinjenim nacijama dao prve velike moći nad internetom, upozorio je zvaničnik američke Federalne komisije za komunikacije Robert Mekdauel.\nNestle zaradio čak 36 mlrd. dolara\n16.02.2012. / 20:05\nŽENEVA, Kompanija Nestle, najveći svjetski proizvođač hrane i pića, zabilježila je solidan rast profita u 2011, najviše zbog snažnog rasta prodaje u zemljama u razvoju.\nNjemačka krivac za krizu evrozone\n26.01.2012. / 20:43\nŽENEVA, Međunarodna organizacija rada objavila je u izvještaju predstavljenom u Ženevi da je njemačka politika konkurentnosti “strukturalni uzrok” krize evrozone.\nCrna Gora primljena u Svjetsku trgovinsku organizaciju\n17.12.2011. / 16:37\nŽENEVA/PODGORICA, Predsjednik Vlade Crne Gore Igor Lukšić izjavio je da je pristupanje Crne Gore u Svjetsku trgovinsku organizaciju još jedan značajan uspjeh na planu integracije u moderne međunarodne ekonomske tokove.\nLukšić i ministri sutra na prijemu u Ženevi\n16.12.2011. / 18:41\nPODGORICA, Predsjednik Vlade Crne Gore Igor Lukšić prisustvovaće sutra u Ženevi svečanoj ceremoniji pristupanja Crne Gore Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (STO).\nProdat najveći žuti dijamant na svijetu\n16.11.2011. / 8:20\nŽENEVA, Najveći poznati žuti dijamant na svijetu prodat je na aukciji u Ženevi za 10,9 miliona dolara.\nTrgovinski Sporazum sa EFTOM\n14.11.2011. / 15:26\nPODGORICA, Crnogorski ministar ekonomije Vladimir Kavarić danas je u Ženevi potpisao Sporazum o slobodnoj trgovini između Crne Gore i članica Evropskog udruženja slobodne trgovine /EFTA/, međunarodne organizacije koja je osnovana Štokholmskom deklaracijom iz 1960. godine, a danas je čine Island,\nDanas sporazum sa EFTA\n14.11.2011. / 9:52\nPODGORICA, U Ženevi će danas biti potpisan sporazum o slobodnoj trgovini između Crne Gore i članica Evropskog udruženja slobodne trgovine (EFTA), najavljeno je iz crnogorskog Ministarstva ekonomije.


Ekonomični Porsche za široke mase zvuči kao šala. Istina, Porsche je imao 924 kao naslednika 914, ali sve to je daleko od C88. To je model, odnosno, bolje rečeno, koncept koji je Porsche razvio na poziv kineske vlade za razvoj porodičnog automobila.\nU to vreme brojne strane kompanije su već bile prisutne na kineskom tržištu, gde su u saradnji s lokalnim proizvođačima pravili modele prilagođene lokalnom tržištu. U to vreme kineske kompanije su tehnološki u potpunosti zavisile od stranih partnera.\nKineska vlast je to odlučila da promeni i od 1996. godine pokrene vlastitu proizvodnju u bar 3 kompanije, zajedno s proizvođačima delova. Istovremeno bi se ograničila mogućnost uvoza stranih roba. U drugoj fazi, od 2005. godine, kineska autoindustrija bi postala u potpunosti nezavisna i počela bi da izvozi svoje modele u ostatak sveta.\nA na pre pomenutoj konferenciji odlučio je da se predstavi upravo Porsche. Njihov koncept razvijen za samo četiri meseca je nazvan C88, gde slovo C stoji logično za ime zemlje (China), a 88 znači sreću i bogatstvo u kineskoj kulturi. A taj "srećni“ Porsche je trebalo da ponovi uspeh Bube na ideji da motorizuje Kinu. Zato je morao da bude jeftin, robustan, prostran, udoban, te jednostavne arhitekture koja bi dozvoljava lako prilagođavanje proizvodnji kod kineskih partnera.\nTadašnji šef Porschea Wendelin Wiedeking je objasnio da će od koncepta nastati tri modela. Prvi bi bio trovratni kompakt pokretan 1.1 benzincem od 48 KS u kombinaciji 4-stepene automatike. Do 100 km/h bi stizao za 20 sekundi i koštao bi oko 45.000 CNY.\nDrugi model bi pokretao isti motor, a radilo bi se o komfornijem kompaktu s pet vrata i karavanu. Veći i sporiji od pre pomenutog ovaj bi bio skuplja opcija. Konačno, tu je i najprestižniji model dužine 405 cm i širine 163 cm s 1.1 motorom pojačanim na 68 KS. Do stotke bi stizao za 16 sekundi, a mogao bi do 165 km/h. Potrošnja je bila ispod 6 l/100 km.\nZanimljivo, Porsche je tada na listu opcija uvrstio brojnu opremu poput ABS-a i vazdušnih jastuka, a ponuda bi uključivala i 1.6 atmosferski dizelaš od 70 KS. A taj treći model je zadovoljio sve bezbednosne i emisijske norme te je imao potencijal izvoza na ostala tržišta u razvoju.\nTaj treći model je dobio zaobljeni dizajn za koji je Porsche verovao da će biti svež i u novom milenijumu. C88 pritom iz razumljivih razloga ne bi nosio Porscheov logo. Plan je bio da C88 dostigne godišnju proizvodnju od pola miliona primeraka.\nA na konferenciji uprkos brojnim funkcionalnim konceptima nije izabran pobednik. Kineska vlast se zahvalila, a posledica je da su brojni detalji s prikazanih koncepata, a posebno s C88, posle viđeni na kineskim modelima, mišljenja su u Porscheu.


Izvor: Večernje novosti, 09.Okt.2019, 21:29\nGlavna tema sastanka biće Vučićev predlog ustanovljavanja "malog Šengena" Predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Ana Brnabić ugostili su večeras u Novom Sadu šefove vlada Severne Makedonije i Albanije, Zorana Zaeva i Edija Ramu."Večera u čast prijatelja iz Albanije i Severne Makedonije", stoji u opisu fotografije objavljene na Instragram nalogu predsednika "buducnostsrbijeav".Pročitajte još - Edi Rama i Zoran Zaev doputovali u Beograd Kako se navodi u objavi, večera je organizovana na Petrovaradinskoj tvrđavi.Da podsetimo, dva državnika doputovali su u sredu uveče u Beograd, pošto će u četvrtak učestvovati na trilateralnom sastanku u Novom Sadu.Glavna tema sastanka biće Vučićev predlog ustanovljavanja...\nBlic: TRILATERALNI SASTANAK Počeli razgovori Vučića, Zaeva i Rame\nVučić i Brnabić ugostili Zaeva i Ramu: Uvertira pred sutrašnje razgovore o „Malom Šengenu“ (FOTO)\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević dočekao predsednike vlada Makedonije i Albanije. Trilateralni sastanak počinje sutra u 9 sati PREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić i predsednica srpske vlade Ana Brnabić, priredili su večeras u Novom Sadu na Petrovaradinskoj tvrđavi...


rousebutler секс XXX ћаскање Видео Порно Тубе Wеб камера Wеб Цам слободна локација Ливе Цам\nObrijane mačkice (1605 Live)\n31, Lav, Colombia, bogota\nPoslednje prijavljivanje: 10.5.21. 04.03.03\nKlikom na dugme, podići ćeš rousebutler na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. rousebutler će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nROUSE BUTLER 15 Fotografije 15 photos\nHI ALL 11 Fotografije 11 photos\nVažni detalji o rousebutler\nI'm excited about a man who dominates me who feels bigger than me!\nI am a very hot girl to please you in everything\nI'm turned off by a man who is macho\nRadni sati rousebutler\nrousebutler lista želja\nHere we can make our dreams come true


"Na pola puta" raznolikiji nego ikada (VIDEO) – ZoomUe\nby Ivan Jankovic · 26 октобра, 2021\nUŽICE – Regionalni književni festival „Na pola puta“ po 16. put se održava u Užicu, u organizaciji Užičke gimnazije. Ove godine manifestacija je obuhvatila različite vidove umetnosti i komunikacije među mladima, prema kojima je prevashodno i usmerena.\nFestival nazvan po mestu koje Užice zauzima na relaciji Sarajevo-Beograd obično se organizuje tokom aprila, ali je ove godine kasnio usled epidemije. Odziv mladih je više nego zadovoljavajući, ne računajući samo oko 40 učenika Gimnazije, koji su aktivni u organizaciji.\nPosebno se kao važna ističe činjenica da se festival ponovo održava uz učešče sugrađana, a izvan uskog kruga Gimnazije, pošto je mladim ljudima važno da javnosti prikažu svoje programe kulture.\n„Važno im je da oni steknu veštine i da se osnaže i da mogu svojoj sredini pokazati da je i to što oni rade kvalitetno“, kaže profesorka u Gimnaziji, Ružica Marijanović.\nProgram festivala je raznolikiji nego inače, obuhvatajući uz gostovanja pisaca i projekcije dokumentarnih filmova, radionice o medijima i izložbe likovnih dela. Jedna od njih je i „Bratstvo i jedinstvo“, Midhata Kapetanovića, koji je održao i predavanje zainteresovanim učenicima.\n„Veoma je lepo videti kako se mlade osobe interesuju ne samo za pisanu reč, već i za kompletni multimedijalni doživljaj, koji ide uz savremenu percepciju literature“, kaže Kapetanović, poznat po svojim radovima koji promovišu toleranciju objedinjujući likovne simbole neke prošle epohe, kao što su Vučko, Zagi i Pobednik.\nFestival „Na pola puta“ održava se u Narodnoj biblioteci Užice.\nTags: Grad UžiceNa pola putaNarodna biblioteka Užiceužička gimnazija\nby Zoran Đurović · Published 24 октобра, 2020 · Last modified 24 новембра, 2020\nUkinuta vanredna situacija u pribojskim selima\nZnanje je dobilo priznanje (VIDEO)\nNext story U Okrugu 20 osoba sa teškom kliničkom slikom\nPrevious story Ruski kutak u OŠ Stari grad


TV Sadržaji | Videoteke | MiniMax Plus Videoteka | Privatni | mtel.ba\nObogati zabavu najmlađih uz Minimax Plus Videoteku\nMinimax Plus videoteka mališanima nudi uživanje u omiljenim crtanim filmovima 24 časa dnevno.\nKod kuće: avanture Tip i Oa\nRadoznali Džordž 3: Povratak u džunglu\nŠta se dešava kada čudni vanzemaljac pod imenom Oh osvoji Zemlju, sprijatelji se sa tinejdžerkom avanturističkog duha, koja se zove Tip, i sa njom spasi svijet? Oh se useljava kod Tip i njene ljudske porodice i napokon otkriva šta zaista znači dom. Dinamični duo galaksije se vraća!\nPridružite ce avanturama Krisa i Martina Kreta dok se susreću sa nevjerovatnim divljim životinjama, kombinujući naučno obrazovanje sa zabavom i avanturom, putujući do životinjskih staništa širom svijeta. Svaka avantura istražuje život životinja i prikazuje do sada neviđen aspekt života u divljini. To je sve upakovano u zanimljivu priču o avanturi, misteriji, spasavanju i veoma zanimljivu komediju braće Kret od kakve ćete se grohotom smijati.\nU ovoj zabavnoj podvodnoj avanturi, Barbi i njene sestre posjećuju Kena na njegovom ljetnjem stažiranju gdje radi na istraživanju koralnog grebena i delfina. Dok roni i istražuje greben, sestre otkrivaju rijetke delfine boje duge koji posjećuju greben samo jednom godišnje. Ovo nevjerovatno otkriće ih ohrabruje da saznaju više o očuvanju korala i čitavog morskog svijeta koji živi tamo. Tada upoznaju Islu, misterioznog novog prijatelja koji takođe ima misiju da spase korale. Ono što u početku djeluje kao jednostavan zadatak pretvara se u avanturu kada se ispostavi da je Isla u stvari sirena. Ali nema se vremena za slavljenje novog prijateljstva sa sirenom, zato što je Isli potrebna pomoć Barbi, njenih sestara i draguljnih delfina da riješe problem.\nRadoznali Džordž polazi u veliku avanturu u svemiru. Međutim, njegova letjelica pada u afričke džungle, odakle on kreće na nezaboravno putovanje sa svojim novim životinjskim prijateljima.


U nedjelju obilježavanje 75 godina od stradanja | Trebinje Live\nNAJAVA – U nedjelju obilježavanje 75 godina od stradanja mostarskih Srba\nTREBINJELIVE 21. 06. 2016. - 17:36h\nU Mostaru će u nedjelju, 26. juna, biti obilježeno 75 godina od stradanja Srba iz tog grada, najavljeno je danas iz Eparhije zahumsko-hercegovačke i primorske.\nObilježavanje će početi Svetom liturgijom i pomenom stradalim mostarskim Srbima u 9.00 sati u Sabornom hramu, dok će, nakon toga, sa početkom u 11.00 sati, biti održano predavanje na temu „Žrtva i stradanje“ dr Vladana Bartule i dr Saše Šoljevića u Vladinčanskom dvoru.\nNa obilježevanje stradanja Srba iz grada na Neretvi biće organizovan i besplatan prevoz iz istočnohercegovačkih opštine. Polazak iz Trebinja je u 6.30 sati, a iz Ljubinja, Bileće i Gacka sat vremena poslije.\nIz Berkovića je polazak u 8.00 sati, a iz Nevesinja u 8.30 časova.


Položaj 45° 01′ 59" SGŠ\n20° 51′ 50" IGD\nPoštanski broj 26315\nVladimirovac na mapi Srbije\nVladimirovac je naselje smešteno u opštini Alibunar. Mesto je osnovano 1808. godine, zahvaljujući kolonizaciji 121 porodice Rumuna iz Šama (Žamu), 106 porodica Rumuna iz Klopodia i nekoliko porodica iz Surduka. Novo naselje, Petrovoselo, je osnovano na banatskoj vojnoj granici Habsburške monarhije, na teritoriji nemačko-banatskog regimenta sa sedištem u Pančevu, između Banatskog Novog Sela i Alibunara. U narednim godina, dolazi do novih naseljavanja.\n1811. Petrovoselo je imalo 1.564 stanovnika. Zahvaljujući novom talasu kolonizacije i porasta nataliteta, broj stanovnika konstantno raste tokom XIX veka. Na početku XX veka, Vladimirovac je imao 6.031 stanovnika. U prvim decenijama XX veka natalitet u Vladimirovcu opada sve više, tako da se spušta na 4.905 stanovnika.\nU toku dva veka istorije, Vladimirovac menja svoje ime nekoliko puta. Naziv Petrovoselo (ili Petersdorf) iz 1808. godine ostaje do 1894. godine kada menja ime u Torontal – Petrovoszello. 1897. menja ime u Roman-Petre a 1911. dobija ime Petre. Nova vlast regata Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenica vraća ime mesta u Petrovo Selo, da bi 1922. Mesto bobilo ime koje i danas nosi – Vladimirovac. Rumunsko stanovništvo zove ovo mesto Petrovosala.\nPrema popisu iz 2002. u Vladimirovcu je živelo 4.111 stanovnika. Prosečna starost stanovništva iznosi 39,5 godina. U naselju ima 1.295 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,17. Etnički sastav stanovništva u ovom naselju veoma je mešovit, uz srpsku većinu, a u poslednja četiri popisa primećen je pad u broju stanovnika.