Celulit - kako da ga se rešite na zdrav i pravilan način?\nCelulit – kako da ga se rešite na zdrav i pravilan način?\nKako da pobedite celulit? Iako je mnogima celulit veliki problem, postoje rešenja za njegovo nestajanje. Pročitajte u tekstu ispod.\nCelulit – kako nastaje i šta je?\nNagomilavanje masnog tkiva oko stomaka, butina i zadnjice koje menja izgled kože dajući joj oblik koji podseća na koru od pomorandže se naziva celulit.\nZa pojavu ovog stanja zapravo je odgovorno vezivno tkivo koje je u mladosti elastično i mekano, ali kako telo stari ono postaje opuštenije i pod uticajem gravitacione sile stvara bore na koži i izgled nepoželjnog celulita.\nIako se najčešće javlja kod ženske populacije i muškarci mogu razviti celulit na svom telu.\nPored organizacije vezivnog tkiva za stvaranje celulita je odgovorno nepotpuna eliminacija toksina i masti koji se zadržavaju na karakterističnim mestima stvarajući izgled pomorandžine kore.\nKako se najbolje rešiti celulita?\nTeško je dati sveobuhvatni odgovor na pitanje kako otkloniti celulit jer postoje različiti tipovi ove promene i metode za njihovo rešavanje su različiti, ali svakako je uvek preporučljivo pokušaj regulisanja ovog problema prirodnim putem, izbegavajući upotrebu raznih hemikalija.\nNajmerodavnije rezultate daje kombinacija pravilne ishrane, vežbi i masaže. Naravno ako ste pušač vrlo je bitno da prestanete da pušite.\nTakođe u borbi protiv celulita vam mogu pomoći različiti gelovi i kremovi na prirodnoj bazi guarane, bršljena koji imaju uticaj na ubrzanje metabolizma i poboljšanje mikrocirkulacije u koži.\nRedovno vežbanje vam pomaže da povećate procenat mišićne mase u odnosnu na masti, koja se nagomilava usled fizičke neaktivnosti.\nVežbanje zahteva jaku snagu volje, ali istrajnost u ovoj odluci će vam najviše pomoći da zategnete vašu kožu i obrišete znakove celulita.\nPored promena u ishrani vežbanje predstavlja najbolji i najprirodniji način za regulisanje celulita. Potrebno je da svakodnevno upražnjavate neku aerobnu fizičku aktivnost kao što je trčanje, vožnja bicikle ili plivanje.\nIako forsiranje nekih vežbi nogu može za brže vreme dovesti do željenih rezultata, svakako morate biti fizički aktivni tokom produženog vremena jer i kada celulit nestane, zaustavljanjem fizičke aktivnosti on se može i vratiti. Cirkulacija će vam biti ako nikad ranije.\nVežbe koje se preporučuju uz redovno trčanje su čučnjevi, na koje bi trebalo da obratite pažnju da ih radite pravilno. Kolena se ne smeju savijati dalje od nožnih prstiju, a kičma i vrat vam moraju stajati u uspravnom položaju.\nVoditi računa da noge budu u širini kukova kao i da pete nose ravnotežu vašeg tela.\nOstale aerobik vežbe koje se savetuju su vežbe uz pomoć lopte na koju ćete sesti i ispraviti kičmu, a zatim podizati noge jednu pa drugu držeći stopalo i nožne prste skroz ispravljene. Još jedna vežba koju savetujemo je takozvani magareći udarac.\nVežba se izvodi tako što ćete klenuti, a yatim podizati nogu jednu po jednu, savijati je u kolenima i tako držati dok ne osetite osećaj zatezanja.\nHidroterapiju možete praktikovati i sami kod svoje kuće, potrebnon je samo da napunite kadu, dodate odgovarajuće anticelulitno ulje u vodu i masirate svoje telo snažnim mlazom vruće vode od stopala pa naviše, a zatim mlazom hladne vode, ne zadržavajući se u kadi duže od 5 minuta.\nVeoma je važno da se držite zdrave ishrane ako želite da se rešite celulita. Pijete što više vode i zelenog čaja koji sadrži kofein i teobromin i ubrzava metabolizam podstičući sagorevanje masti.\nJedite što više sirovog voća i povrća, a izbegavajte masno crveno meso, punomasno mleko i mlečne proizvode, gazirana pića i slatkiše. Vitamin C i omega-6 masne kiseline pomažu u obnavljanju kolagena pa mogu pomoći u obnavljanju mesta kože na kojima se nalazi celulit.\nLuta paprika i kopriva stimulišu perifernu cirkulaciju i mogu povećati prokrvljenost, a samim tim obnavljanje kože na mestima gde postoji celulit. Kako bi se eliminisali toksini zadržani u masnom tkivu potrebno je zameniti obilne obroke sa 5 – 6 manjih obroka dnevno.\nZa celulit i njegovu eliminaciju je vrlo važno da praktikujete anticelulitsku masažu, pogotovo kada su mišići u relaksiranom stanju, što se najčešće dešava nakon kupanja toplom vodom.\nMasaža određenog dela tela će ubrzati i poboljšati cirkulaciju i limfnu drenažu tog dela tela. Kada počnete sa masažom koristite grublje pokrete stiskajući i štipajući deo sa celulitom, dok na kraju završite sa laganim, nežnim pokretima. Kako bi rezultati bili vidljivi u što kraće vreme, poželjno je korisiti i neki anticelulitski preparat.\nOvakvi preparati se nalaze često u kombinaciji sa aktivnim supstancama koji štite kožu od sunca, pa ih slobodno možete koristiti i tokom sunčanja i kupanja.\nMetod eliminacije štetnih toksina koji su zadržani u organizmu, pored metoda koji uključuju unos tečnosti jeste boravak u sauni. Ako vam to možda zvuči kao skupo iskustvo i mislite da ne bi trebalo pare trošiti na taj način, možete simulirati efekte saune kod svoje kuće, vodeći se anticelulit masažom.\nIstuširajte se toplom vodom što će ubrzati cirkulaciju, limfnu drenažu i opustiti mišiće. Kružnim pokretima masirajte mesta sa celulitom, a efekti će se još bolje pokazati ako koristitie i piling što će dovesti do glatke i mekane kože kakvu ste oduvek želeli.\nNajbitniji sastojci koji bi trebalo da se nalaze u hidratntnim kremama i losionima su antioksidansi koji će se boriti sa slobodnim radikalima koji oštećuju vašu kožu. Preparati bi trebalo da imaju vitamine C, A i E, dok je preporučljivo da takođe sadrže koenzim Q10, neke minerale kao što su cink i selen, kao i ekstrakte na biljnoj bazi tipa ginko.\nPreporučuje se i primena hladnog, nerafinisanog kokosovog ulja koje ima odlična hidrirajuća i antioksidativna dejstva. Cilj upotrebe ovakvih preparata je regeneracija kože koja počinje eliminisanjem mrtvih ćelija i stimulacijom rasta novih.\nKako i kokosovo ulje, tako i možda manje popularno, ali prilično efektivno prirodno ulje koje se koristi u borbi protiv celulita predstavlja nerafinisano ulje bosiljka.\nMožete i sami napraviti preparat sa kojim ćete masirati mesta sa celulitom. Naša preporuka je da kupite svež đumbir koji sadrži jaka antioksidativna, tonirajuća i hidrirajuća dejstva.\nSameljite đumbir dok kaša ne postane skroz glatka poput kreme. Koristite dobijenu smesu da masirate delove tela sa celulitom. Đumbir ubrzava metabolizam i kada se unosi u formi soka. Ako vam je ukus đumbira neprijatan možete ga začiniti dodatkom limuna i nane.\nEtarksa ulja su poznata po tome da mogu regulisati stres, a najpoznatije etarsko ulje koje će vam pomoći da se potpuno opustite tokom a i nakon kupanja, jeste etarsko ulje lavande.\nOvaj metod je bezbedno praktikovati za vreme trudnoće ili posle porođaja.\nKofein je poznat po tome što ubrzava proces metabolizma, aktivira masne ćelije, uklanja stare i promoviše rast novih ćelija. Talog kafe nanesite na mesta sa celulitom, obmotajte folijom kako bi ga fiksirali i ostavite ga tako da stoji oko 10 minuta.\nOvakav metod pratite dva puta nedeljno i vaša će koža biti glatka, mekana i bez celulita.\nKakav je uticaj saune na zdravlje - stres, celulit, prehlade…\nVečni neprijatelj ženskog tela celulit i svi mitovi o njemu\nKako biti savršeno zdrav i održavati zdravlje za vreme…\n2020-08-01T20:56:01+02:0014 фебруара, 2020|Zdravlje|


Baterija za sudoperu - Kaufmax webshop\nPočetna>Baterija za sudoperu\n2.599,00 rsd 1.759,00 rsd\n4 od 5\tna osnovu 1 ocene\nKategorije: Bazar, Kupatilo, Oprema Oznaka: Katalog14\n1 review for Baterija za sudoperu\nMirsada Pekić – 15. 05. 2018. :\nželim da me obaveštavate o svim novitetima i proizvdima kojise nalaze u Vašoj ponudi na moj dole naznačeni Email. Potrošač sam Vaših proizvoda već niz godina pod\nimenom Perić Mirsada sa adresom Trg bratstva i jedinstva 1/9,12208 Kostolac.\nJasmina – 16. 05. 2018. :\nPorcelanski set za kupatilo 3-1\nŠifra: 280299\t1.199,00 rsd 569,00 rsd\nŠifra: 201038\t69,00 rsd 59,00 rsd\nŠifra: 280297\t1.199,00 rsd 469,00 rsd\nBaterija za kabinu\nŠifra: 790009\t3.299,00 rsd 2.199,00 rsd


Dan Svetog Save obeležen je u sredu, 27. januara 2016. godine u hali škole sa početkom u 10 časova. Ovaj praznik je obeležen svetovno sa prigodnim programom koji su pripremili učenici, sa svojim učitelјima i profesorima i duhovno u 10.30 kada je održana centralna svečanost proslave ovog duhovnog praznika, koja obuhvata sečenje slavskog kolača, podelu pereca i slavskog žita svim učenicima škole.\nSrebrnjak za svetosavsku nagradu dobile su učenice:\n- Maksimović Milica (IV-2 odeljenje)\n- Komarica Milica (VIII-2 odeljenje)\nUčenicama čestitamo na dobijenoj nagradi.\nRASTKO NEMANJIĆ, SVETI SAVA bio je najmlađi sin velikog župana Stefane Nemanje. Sveti Sava je bio prvi srpski arhiepiskop i književnik.\nZajedno sa ocem na Svetoj gori podigao je manastir Hilandar koji je bio centar književnog i crkvenog obrazovanja srednjovekovnih monaha.\nNјegovom zaslugom 1219. godine, srpska crkva dobija samostalnost, kada je stvorena autokefalna srpska crkva, a on postavlјen za njenog prvog arhiepiskopa.\nSedište arhiepiskopije bio je manastir Žiča. Sveti Sava je umro u Trnovu, u Bugarskoj. Telo mu je preneto u manstir Mileševu, sve do 1594. godine kada je Sinan paša naredio da se njegove mošti donesu u Beograd, gde su spalјene na Vračaru.\nU znak sećanja i zahvalnosti, na tom mestu podignut je hram Sveti Sava.\nOdeljenje I-3 ; Nastavna jedinica: Sv. Sava i đaci\nDrugo polugodište počinje sutra 15.1.2016.\nNiži razredi dolaze na nastavu pre podne (od 07:30), a viši razredi po podne (od 13:00).\nBesplatna info linija za roditelje - podrška inkluzivnom obrazovanju\nObaveštavamo vas da je otvorena Info-linija za roditelјe – podrška inkluzivnom obrazovanju“. Info-linija će biti aktivna radnim danima od 12:00 do 19:00 časova na tel. broj 0800-100-121.\nNa telefonske pozive roditelјa odgovaraće stručnjaci iz organizacije Inicijativa za inkluziju VelikiMali odgovaraće na telefonske pozive roditelјa i pružati informacije o:\nzakonskim i podzakonskim aktima koja podržavaju inkluzivno obrazovanje i socijalnu inkluziju;\nmerama i aktivnostima koje treba da obezbede kvalitetno obrazovanje i vaspitanje dece/učenika;\nmerama dodatne podrške za decu/učenike i porodicu i načinima za njihovo ostvarivanje;\nkorisnoj literaturi o inkluzivnom obrazovanju i primerima dobre prakse.\nPreuzmite flajer u PDF format\nRaspored dodatne nastave iz biologije za takmičenje\nRaspored dodatne nastave iz biologije za takmičenje:\nPonedeljak 11.1.2016. 10h peti razred, 10:30h šesti razred\nUtorak 12.1.2016. 10h sedmi razred i 10:30h osmi razred\nDopunska nastava će se odvijati u sredu 13.1.2016. prema raporedu.\nPoslednji dani decembra protekli su u prazničnom raspoloženju. Ni ove godine nije izostalo pravljenje čestitki sa zimskim motivima, ukrašavanje škole i podela novogodišnjih paketića. Na ovakav način ostvarena tradicija čini ovaj deo školske godine posebno lepim i omiljenim među učenicima i radnicima škole, te je nećemo menjati ni ubuduće. Poslednji nastavni dan 23. 12. obeležen je u mnogim odeljenjima žurkama sa muzikom i grickalicama, a i tamo gde se nije „žurkalo“ veselje nije izostalo. Ponovni susret planiran je za 15.1.2016., a do tada svima srećni praznici i lep zimski raspust.\nPošto smo uspešno završili prvo polugodište, u našoj školi je bilo veselo uz zabavne igre.\nOBELEŽEN ZAVRŠETAK 1. POLUGODIŠTA\nAKTIV ŽENA 1. MESNE ZAJEDNICE\nAKTIV ŽENA 1. MESNE ZAJEDNICE tradicionalno svake godine priređuje novogodišnji prijem naših učenika, uz podelu novogodišnjih paketića. Tako je bilo i ove godine. Aktiv žena je podelio 30 paketića, a uz to je bilo i posluženje i druženja sa domaćinima.\nPodela paketića - deci od nastavnika\nVRŠNJAČKA EDUKACIJA ’’UMEM I HOĆU NASILJU DA KAŽEM NE’’\nIzveštaj sa radionica „Umem i hoću nasilju da kažem ne“\nNakon edukacije u OŠ „Desanka Maksimović“ i po preuzimanju materijala, osmaci OŠ „ Đura Jakšić“ krenuli su da ostvaruju projekat. Već 2.12.2015. učenici su se dogovorili sa nastavnicima – odeljenjskim starešinama i učiteljima kada će kojim odeljenjima da održe radionice. Istovremeno su započeli rad na panoima (crteži i poruke rađeni su po ugledu na flajere) koji je okačen u hodniku škole i podseća učenike na pravila nenasilne komunikacije i dobrih međuljudskih odnosa. Do kraja prvog polugodišta održane su sve planirane radionice, podeljeni su flajeri svim učenicima koji su prisustvovali radionicama.\nPozitivnim utiscima učenika predavača u većini slučajeva doprineli su dobra saradnja sa odeljenjima, željena povratna informacija i uočena svrhovitost akcije, dok je u manjem broju slučajeva utisak kvarila nedisciplina učenika, gde su nastavnici reagovali.\nDalji planovi odnose se na organizovanje pozorišnih skečeva nalik forum teatru tokom drugog polugodišta. Očekujemo da će to biti vrlo zanimljivo svim učenicima koji su na radionicama već upućeni u osnove nenasilne komunikacije među vršnjacima i da će moći da daju svoj doprinos toj aktivnosti, te ćemo na taj način, nadamo se uspešno, zaokružiti ovaj projekat.\nUgledni čas - III razred\nUgledni čas III razred.\nNastavna jedinica - Estetsko oblikovanje tela.\nUgledni čas - treći razred\nNAGRADNI KONKURS ''BEZBEDNOST JE U TVOJIM RUKAMA''\nNAGRADNI KONKURS ''BEZBEDNOST JE U TVOJIM RUKAMA'' u organizacije Opštinske uprave, Saveta za bezbednost opštine Kovin i saobraćajnog inspektora Terzić Gorana\nNa nagradnom konkursu iz saobraćaja na temu ''Bezbednost je u tvojim rukama'', učenici naše škole AKSIĆ SLOBODAN učenik, 4/2 razreda i FILA ALJOŠA, učenik 2/1 razreda nagrađeni su za svoje originalne radove.\nFILA ALJOŠA osvojio je drugo mesto i kao nagradu dobio bicikl, dok je AKSIĆ SLOBODAN osvojio treće mesto i kao nagradu dobio rolere.\nUčenicima čestitamo na postignutom uspehu.\nUgledni čas iz matematike - 8-1\nNAŠ KOLEGA – SLAVOLJUB NIKOLIĆ\nU utorak, 15. decembra od 19h u Centaru za kulturu Kovin otvorena je izložba našeg sugrađanina, umetnika i pedagoga Slavoljuba Nikolića povodom njegovog jubileja - 60 godina umetničkog stvaralaštva. Izložba je bila svetskog nivoa.\nSlaboljub Nikolić je do penzije radio u OŠ ‘’ĐURA JAKŠIĆ’’ u Kovinu, koje se nikada nije odrekao i koju posećuje kad god ima vremena zajedno sa svojom suprugom Marijom Nikolić, koja je takođe do penzije bila nastavnik matematike u našoj školi.\nMi kao kolektiv škola čestitamo na jubileju i želimo mu dobro zdravlje i još mnogo uspeha u njegovom daljem radu.\nPravljenje novogodišnjih čestitki i ukrašavanje škole\nMladi Đurini sledbenici\nFotografija naše škole izašla je na naslovnoj strani zbirke pesama urednika Bratislava Golića „Sto mladih talenata“ sa razlogom. Naime, trinaestoro učenika je svojom poezijom upotpunila i ukrasila zbirku. Nastavnici i učitelji svake godine šalju radove učenika na adresu izdavača „Srpske kuće“ i to je saradnja koja našu biblioteku svake godine upotpuni za novu zbirku. Na taj način čuvaju se dela naših sadašnjih i nekadašnjih škola tako da bi škola za par godina mogla da napravi i sopstvenu zbirku Đurinih sledbenika. Ove godine poezijom su se proslavili Mihajlo Uglješ, Ivona Jevtović, Lana Đerić, Kristina Novakov, Anja Vujičin, Angelina Buljugić, Luka Bendić, Jelena Mitić, Mia Bela, Marko Marinović, Marija Stamenković i Nevena Radić. Radovi ovih poeta biće istaknuti u holu škole kako bi drugi učenici bili upoznati sa njihovim talentom, a i podstaknuti da se možda i sami ubuduće oprobaju u pisanju i postanu , kao i ovih trinaestoro veličanstvenih, ponos škole i svojih roditelja.\nUgledni čas u II-3 - Godišnja doba\nNastavna jedinica - Godišnja doba


Tijana Malešević za "Vesti": Užička škola za vrh Evrope - Užice Oglasna Tabla\nTijana Malešević za „Vesti“: Užička škola za vrh Evrope\nаприл 11, 2018 април 11, 2018 0275\nVetar duva, Đetinja talasa, užička je odbojkaška klasa… Dve sjajne učenice čuvene škole odbojke ovih dana kreću za Rumuniju – Tijana Malešević i Nataša Krsmanović završile su sezonu u turskom Seramiksanu, pozdravile se sa gazdama ovog malog kluba i dojučerašnjim saigračicama i stavljaju se na raspolaganje treneru koji je bio sinonim za šampionske dane njihovog Jedinstva – Darku Zakoču. Jer, „zakon“ Zakoč sada predvodi Albu Blaž, koja će 5. i 6. maja praktično biti domaćin fajnal-fora CEV Lige šampiona! Rumunski šampion na krilima srpske strategije i veštine stigao je do završnice elitnog takmičenja i preko Galatasaraja pokušaće da se probije i u finale. Ukoliko u tome uspe, ko zna, u jednom meču sa italijanskim Koneljijanom ili braniocem titule, strašnim Vakifbankom – ništa nije nemoguće! Zato Zakoč u pomoć poziva njegove Užičanke.\nTijanu Malešević smo pronašli u njenom Užicu gde je, okružena ljubavlju najmilijih, provela uskršnje praznike.\n– Ne mogu da vam opišem koliko mi znači svaki minut kod kuće. Dovoljno je da udahnem vazduh rodnog grada, vidim poznata lica, prošetam po Zlatiboru… i odmah sam preporođena – uvek raspoložena za razgovor za „Vesti“ počinje ova odbojkaška globtroterka.\nČeka Ligu nacija\nVreme leti, još malo i počinje Liga nacija.\n– Naša reprezentacija u ovom novom takmičenju, koje kod devojaka menja Gran-pri, a kod muškaraca Svetsku ligu, kreće iz brazilske Baruere u kojoj ćemo od 15. do 17. maja igrati sa Brazilom, Japanom i Nemačkom. Od tog trenutka do finalnog turnira krajem juna proputovaćemo svet uzduž i popreko, ali sam srećna što ćemo jedno ovakvo takmičenje igrati i pred našom publikom, pošto ćemo u Kraljevu ugostiti jake selekcije Rusije, Turske i Belgije. Ovo nadmetanje je važno, ali će ipak poslužiti samo kao uvertira za Svetsko prvenstvo u Japanu – naglašava Tijana.\nKako je došlo do saradnje sa Rumunima?\n– U trenutku kad su se kandidovali za domaćina F4 Evrolige, ljudi iz Albe Blaž pratili su završnice svih nacionalnih šampionata i kad su videli da se naš Seramiksan nije plasirao u plej-of prvenstva Turske znali su da smo Nataša i ja slobodne. Brzo smo se dogovorili i, eto, nas dve posle Jedinstva, reprezentacije, Turske… zajedno ćemo igrati i u Rumuniji.\nSaradnja sa Albom je, kaže Tijana, jednokratna:\n– Potpisali smo samo za fajnal-for. Posle toga sam slobodna u izboru novog kluba.\nRumunija će joj posle Srbije, Švajcarske, Poljske, Češke, Italije, Brazila i Turske biti osma zemlja u kojoj igra!\nFajnal-for Evrolige je veliki izazov?\n– Za razliku od Nataše, koja je igrajući u Bakuu čak tri puta bila na završnom turniru, meni će ovo biti debi na fajnal-foru. Presrećna sam zbog toga, kao i zbog činjenice da ću najzad, posle toliko godina, prvi put raditi sa Darkom Zakočem.\nKakve su šanse vašeg novog kluba?\n– Prirodno je da smo najpre fokusirani na polufinale sa Galatasarajem. Dobro ih poznajem iz turske lige, znam koliko mogu. Demir je u odlučujućem meču „razbila“ Novaru i zabeležila čak 38 poena! A tu su i sjajna Bugarka Rabadžieva, Ruskinja Košeljeva, mnoge turske reprezentativke… Ali, dobar je i Blaž. Naša Aleksandra Crnčević igra odlično, a ekipa je skup internacionalki. Tu su i Brazilka, Nemica, Kubanka, Portorikanka, naravno i najbolje Rumunke. Prava je šteta što se naša Marina Vujović povredila. Verujem da ćemo Nataša i ja još više pojačati konkurenciju na bloku i prijemu. Biće to, u svakom slučaju, odlična odbojka – poručuje Tijana Malešević.\nJoš jednom pobedom za ubedljivo prvo mesto u grupi: Bilijar klub Masse


KOLEKCIJA CALMA 2018 - Fenomenalna kada isklesana od monolitnog kamenja! - Uređenje i dizajn doma\nKolekcija kadi zvana CALMA 2018 Predstavljena je 3.1.2018 godine u Rimu, Italiji od strane italijanskih dizajnera. Ova kolekcija poseban akcenat je stavila na graciozno uređenu kadu koja je urađena klesanjem monolitnih kamenih blokova.\nOvaj način izgradnje omogućio je kupcima izbot dvije boje zbog lakšeg uklapanja u izgled i stil vašeg kupatila. Kao što i sami znate, kupatilo treba da predstavlja čistoću i relaksaciju. Kaže se da se ćistoća kuće prepoznaje u kupatilu, malo razmislite o tome.\nMaterijali korišteni za ovu CALMA 2018 kolekciju su kamen, mermer, onix i drvo. Ovo su najbolji prirodni elemnti koji se često pronalaze u svakom kupatilu ali i daju taj izgled čistoće, elegancije i daje atmosferu relaksacije i odmora. Pogledajte i sami kako izgleda ova divna kolekcija.\ncalma 2018dizajnkadakreativne idejekupaonicauređenje kupatila\nNEOBIČNE GRAĐEVINE: Fenomenalna ekstenzije jedne kuće u Londonu!


ilegalni imigranti | Novinsko-informativna agencija Roma\nTag Archives: ilegalni imigranti\n25.10.2014, NIAR – NEMAČKA SUOČENA SA PORASTOM ISLAMSKIH EKSTREMISTA\nBerlin, 25.10, NIAR – Pored problema sa ilegalnim imigrantima Nemačka se suočava I sa porastom islamskih ekstremista, pogotovu među mladima. Procenjuje se da ih je oko 6.300, a da je 450 otišlo da se bori za islamsku državu. “Ovo je veoma ozbiljan bezbedonosni problem za Nemačku u narednom period. Mladi islamisti su frustrirani I lak su plen manipulatora koji im ...\tRead More »\n31.1.2014. – RFI: Francuska deportovala manje ilegalnih imigranata u 2013.\nFrancuski ministar unutrašnjih poslova Manuel Valls je objavio da je 27.000 ilegalnih imigranata bilo deportovano u 2013.godini, 9.000 manje nego u 2012. Otprilike za 46.000 imigranata bez dokumenata su urađeni boravišni dokumenti, 10.000 više nego prethodne godine, pokazale su brojke objavljene u petak. To je prvi zvanični pregled valdine migracione politike od kada je Fransoa Oland došao na vlast u ...\tRead More »\n28.1.2014. – BLIC: Sud odbio zahtev romske porodice Dibrani da se sa Kosova vrate u Francusku\nSud francuskog grada Bezansona danas je odbio zahtev porodice Dibrani iz Kosovske Mitrovice da im se kćerka, proterana iz Francuske u oktobru, vrati u tu zemlju, prenose danas francuski mediji. Romkinju s Kosova Leonardu Dibrani (15) je 9. oktobra francuska policija uhapsila pred školskim drugovima da bi je proterala nazad na Kosovo zajedno sa ostalim članovima njene porodice kao ilegalne ...\tRead More »


Palermo jedva čeka da stigne Udineze, sjajni parovi u MLS - Meridianbet Vesti\nFudbal Author:\tCentrala Bg - 27/10/2016\nPalermo jedva čeka da stigne Udineze, sjajni parovi u MLS\nPalermo i Udineze igraju jedinu utakmicu u najboljih evropskih pet liga u četvrtak, ali u ostalim ligama širom sveta ima zanimljivih parova.\nPalermo je odličan domaćin kada mu dolazi Udineze, savladali su “crno-bele” poslednja tri puta na Siciliji. Sada je Palermo daleko od dobre forme, ima četiri meča bez pobede i nalazi se u zoni ispadanja.\nNije ni Udineze puno bolji, pobeda nad Peskarom prekinula je seriju od tri poraza i tim je jedva skupio dvocifren broj bodova na devet mečeva. Na sva tri meča koje je Palermo dobio protiv Udinezea bilo je 1-1, ali sada je 1 sa kvotom 2,9 sasvim dovoljan. Ko ne želi da prognozira konačan ishod verovatno će mu zanimljiv biti podatak da Udineze pet mečeva od poslednjih šest mečeva igra 3+.\nU MLS-u je plejof krenuo, Toronto, oba tima iz Njujorka, LA Galaksi, Kolorado i Dalas su već u četvrtfinalu. Sada D.C junajted igra sa Montrealom i treba znati da je tim iz prestonice na devet mečeva već zaređao 3+. Na svim tim duelima postigli su bar po dva gola.\nKec je izvestan jer DC nema poraz šest mečeva protiv MOntreala, a poslednja četiri duela na svom terenu su dobili. Sijetl u drugom meču dočekuje Sporting Kanzas siti. Ovde je domaćin favorit jer je tim iz Kanzasa uspeo da pobedi samo jednom u poslednih 15 mečeva u gostima. No ipak, Kanzas nea poraz od Sijetla već pet mečeva.\nU Belgiji danas imamo derbi u kome igraju Gent i Standard iz Liježa. Domaćin je u sjajnoj formi, nanizao je pet pobeda na svom terenu. Imaju bod manje od Standarda na tabeli, ali tradicionalno dobro igraju protiv ovog tima, na poslednja četiri meča sa Standardom postigli su bar po dva gola.\nU Švedskoj Helsinborg dočekuje Đurgarden koji nema poraz u poslednjih šest mečeva sa domaćinom. Helsinborg na 7 od poslednjih devet mečeva nije postigao gol, tako da je pobeda gostiju dobar tip.\nPonte Preta u Brazilu igra u gostima u Resifeu, ovaj tim je zaređao tri meča u gostima bez gola. Takođe gubili su i na poluvremenu i na kraju na svim tim duelima. Sa druge strane Sport ima samo jedan poraz u deset mečeva na svom terenu.\nIgrajte na Uniks protiv CSKA, Raduljica i Mačvan po starom


GRČKA - Rezervacija apartmana bez agencija\nTema: GRČKA - Rezervacija apartmana bez agencija\nInteresuje me, neki sajt...bilo šta gde se može rezervisati smeštaj na moru u Grčkoj. Jer viza više nema a ovi naši lopovi od agencija, i dalje nas deru, pa zato bi išao u svojoj režiji na more. P O M O Ć Odgovorite sa citatom\nRe: GRČKA - Rezervacija apartmana bez agencija\nNa primer http://www.greeka.com idi po oblastima koje te privlace i ima svasta Ima tih sajtova onoliko i nemoj da te uplase pocetne cene , jer uzmes mejlove i pitas sam i sam se dogovaras i uvek je manje .\nOk..hvala, ta sajt sam pronašao, ali učinile su mi se cene mnogo visoke... ako još neko nešto zna,nek javi...hvala\nJa vec tri godine idem tako sto preko greeka.com nadjem ono sta mi se dopada,pa onda posaljem upite direktno vlasnicima smestaja i uvek sam uspevala da prodjem jeftinije nego sto na sajtu pise,zato nemoj da odustajes od tog sajta,uvek im je dobra ponuda i sve je zaista onako kako na sajtu pise .... If you can't say something nice... don't say nothing at all...\nTacno Jelena ...i ja mu to napisah ali izgleda nije ''shvatio ''...razlike mogu biti i duple u odnosu na to sto pise oficijelno\nok, ''shvatio'' sam, nije mi prvi put da tako putujem, jeste prvi put u Grčku,ali samo pitam i interesuje me...toliko\na da li neko zna kako se moze rezervisati studio/app u centru soluna na recimo 7-10 dana?\nsve sto sam nasao na netu bili su hoteli ili stanovi za izdavanje studentima i sl.\ntakav sistem izdavanja,nije bas praksa u grckoj (kao u srbiji-npr..), ali mozes na grckom pretrazivacu www.google.gr potraziti uz pomoc reci "enoikiazete diamerisma" (izdaje se stan....) pa u e-mail-u, navedi sta zelis.Obzirom, da nudis pare....znas Grke, uglavnom ne odbijaju...\nLokacija SUZUKI sv650s\nAko ides svojim kolima zaboravi na agencije i rezervacije. Kad sam prvi put isao u Grcku ubacio sam suprugu i klinca (tada je imao 3 godine), peskire, kupace i jos kojesta, upalio auto (pardon, Yuga) i VOZIIIII...\nKad stignes do obale izbor je ogroman. Odberes neko lepo mesto, po tvom ukusu i da su prodavnice u blizini. Lepo pokucas na vrata kuca sa privatnim smestajem, pokazu ti apartman = lepo je - nije lepo, hvala lepo, idem dalje. Mi smo stigli u cik zore, oko 8 ujutro, a oni vredni kao crnogorci, vole dugo da dzonjaju, ali za divno cudo svi su bili ljubazni, cak i onako krmeljivi u pizamama. I kad im kazem da cu pogledati i na drugom mestu i razmisliti o njihovoj ponudi nisu se ljutili. Ja volim kad vidim svojim ocima sta se nudi. Fotke mogu jako da prevare, a neljudi jos vise. Jos je dodatna satisfakcija kad nadjes bas ono sto ti treba i znas da te niko nije oshishao za tvoje pare. Prilikom pogadjanja oko cene (naravno da vole da se cenjkaju- cak i u marketu gde dobijas racun otkucan na kasi) nemoj da kazes da ostajes tacno toliko dana (npr. 10) koliko planiras. Bolje je reci 8-9 jer imaju obicaj da na kraju caste dan - dva. Ako ne ides kolima tesko da ces videti nesto od Grcke.\nOriginal postavio Bikerman Ako ides svojim kolima zaboravi na agencije i rezervacije. Kad sam prvi put isao u Grcku ubacio sam suprugu i klinca (tada je imao 3 godine), peskire, kupace i jos kojesta, upalio auto (pardon, Yuga) i VOZIIIII...\nSve tacno i poucno.Samo, za bolja ostrva,pozeljno je rezervisati bar za tri dana.Jer,stranci mogu biti neprijatno iznenadjeni tvrdoglavim nespustanjem cene-jer su dosli na ostrvo,gde je ograniceno kretanje ali i izbor.\nSto se tice sajtova za pretragu: na vecini sajtova,gde se pronalazi samo smestaj u ponudi,vlasnici placaju za tu reklamu.I na takvim,sajtovima je skuplje bar za vrednost tih reklama.Smatram, da je najbolji sajt za pretragu,bilo cega u grckoj: www.google.gr Na tom sajtu, upisati zeljenu destinaciju i dobice se rezultati opstinskih sajtova,vlasnika smestaja,lokalnih agencija pa cak i sajtovi restorana,klubova,rent a car,marketa... pa se moze dosta uporedjivati.Naravno, cenkanje sa vlasnicima je obavezno.....\nGrcka bez posrednika\nDa li mi neko moze reci kao se u Grckoj krecu cene apartmana ako se ode bez posrednika tj.agencije.Znam da pre jednio 20 godina to uopste nije bilo skupo,kakva je situacija sada.Konkretno me interesuje Leptokarija.HVALA!!!\nRe: Grcka bez posrednika\nne znam za cene, ali znam da ljudi rezervisu sami.\nprocunjaj po netu,nadji mejlove od apartmana pa salji.\nZna li neko da li je autobuska stanica u Solunu negde u centru ili malo dalje od centra grada?Ne zelim da placam vodice,zelim sama da odem i obidjem Solun(jer cu letovati u Stavrosu),i da li se uopste mogu obici znamenitosti(one najpoznatije)za jedan dan?\nOriginal postavio tasha068 Da li mi neko moze reci kao se u Grckoj krecu cene apartmana ako se ode bez posrednika tj.agencije.Znam da pre jednio 20 godina to uopste nije bilo skupo,kakva je situacija sada.Konkretno me interesuje Leptokarija.HVALA!!!\nSamo imaj u vidu da nam Grcka nije sada bas tako jeftina kao pre 20 i vise godina.\nnije to više isto ko pre 20 godina\nustvari, nema nikakve veze jedno sa drugim\nbila je to zemlja u turističkom razvoju, mlada članica eu, sa svežim ranama iz doba diktature\nsvi su želeli da se bave turizmom, na sve strane su bile babe u crnom koje su vukle za rukave i nudile sobe i u skladu sa tim su bile i cene...veoma niske\niskreno govoreći, i mi smo bili bogatiji, pa nam ni italija i španija nisu bili preskupi\nsad se situacija promenila...oni su postali bogatiji, a mi siromašniji\nzna li neko za neki smestaj u nea vrasni , naravno bez agencija i posrednika\nNe znam kako će biti ove godine zbog ove ekonomske krize i grčkih štrajkova ali recimo prošle i pretprošle godine je bilo jeftinije uzeti smeštaj preko agencije nego individualno. Agencije zakupe neki smeštaj za celu sezonu i sami formiraju cenu. Zato im grci daju povoljnije tj pogađaju se "đuture" a kad odeš sam i tražiš smeštaj na 10 dana je druga priča\nЦене приватног смештаја у Грчкој\nЗанима ме које су цене приватног смештаја у Грчкој у местима солунске регије (Пефкохори, Ханиоти, Аспровалта, Уранополис...........и слично)\nДа ли се као и раније смештај може лако наћи и код мештана на лицу места?\nБио бих вам веома захвалан за информације.\nRe: Цене приватног смештаја у Грчкој\nOriginal postavio vracaracc Занима ме које су цене приватног смештаја у Грчкој у местима солунске регије (Пефкохори, Ханиоти, Аспровалта, Уранополис...........и слично)\nNisam upoznata sa cenama smestaja ali znam pouzdano da turista nema previse i da ima dosta slobodnih soba!\nMene zanima konkretno smestaj na Krfu, tacnije u Dassiji, ali ovaj sajt koji ste gore naveli nudi samo neke hotele (ili ja ne umem da se snadjem) Preko agencija nema nista slobodno, ostaje samo ova opcija da nadjem privatan smestaj\nOriginal postavio Blue_Angel Mene zanima konkretno smestaj na Krfu, tacnije u Dassiji, ali ovaj sajt koji ste gore naveli nudi samo neke hotele (ili ja ne umem da se snadjem) Preko agencija nema nista slobodno, ostaje samo ova opcija da nadjem privatan smestaj\nDa li si gledala sajt www.greeka.com ?\nMi smo preko njih prosle godine nasli smestaj na Krfu...\nOriginal postavio j.e.l.e.n.a. Da li si gledala sajt www.greeka.com ?\nda,da, upravo taj sajt sam gledala ali nista nisam nasla...izbacuje mi samo neki hotel (ili ja ne umem da se snadjem) ))\nOriginal postavio Blue_Angel da,da, upravo taj sajt sam gledala ali nista nisam nasla...izbacuje mi samo neki hotel (ili ja ne umem da se snadjem) ))\nja vec par godina idem na letovanje tako sto na tom sajtu nadjem smestaj...\nkad otvoris sajt imas opciju da biras na koji nacin ces da pretrazujes smestaj...\npo broju zvezdica...po mestu...po tipu ili velicini smestaja.\nprobaj i udubi se malo...jeste da je sajt na engleskom ali lako se snalazi...\nNe moras unapred da znas sajt preko koga trazis smestaj, Ukucas na google neku destinaciju i npr. accomodation ili apartments ili hotels, zavisi sta trazis i izbaci ti brdo sajtova i krenes da gledas.\nOve godine smo prvi put rezervisali bez agencije i na zalost, preko agencija je jeftinije.Ali posto apartmanski smestaj na Sitoniji, osim Sartija, gotovo da ne rade, morali smo sami.\nTj, hotel moze da se nadje jeftinije preko sajtova tipa booking,com i slicnih, ali apartmani smestaj je jeftiniji preko agencija nego direktno preko vlasnika, jer agencije dobijaju popust kad uzimaju celu kucu. To je moj zakljucak posle pretrage smestaja i slanja mailova na brdo adresa na Sitoniji.\nINTERNET REZERVACIJA HOTELA\nAutor alexmi u forumu Putovanja\nPoslednja poruka: 21.02.2010., 00:52\nrezervacija preko forme\nPoslednja poruka: 09.05.2006., 21:49


Republika Srpska parovi zainteresovani za sexbook dejt, Sexbook Bosna\nRepublika Srpska Parovi Zainteresovani Za Sexbook Dejt\nTražite li partnera? Proverite nove korisnike u nastavku i možda baš pronađete svog idealnog saputnika. Započnite razgovor i dogovorite dejt ove nedelje. Naša zajednica ima na 1000 pridruženih korisnika koji čekaju da se druže sa nekim kao Vi! Registrujte svoj 100% besplatan profil danas\nBracni par voljeli bi upoznati zenu za povremene susrete u troje\nMladji bracni par trazi djevojku do 40-et godina za druzenje.Diskecija zagarantovana....Tu smo za sve vrste dogovora.Pozivi stop\nMlad , perspektivan, zeljan sexa , provoda , oralnog zadovoljavanja. Volim analno .\nveseli,zekjni upoznavanja mladje djevojke za povremeno druzenje\npar trazi maldu djevojku radi intimnog diskretnog druzenja


DZON KERI U MOSKVI NA KOLENIMA PRED PUTINOM… – NAJNOVIJE VESTI\nDZON KERI U MOSKVI NA KOLENIMA PRED PUTINOM…\n14th July 2016 , 22:23 RTS\nAmerički državni sekretar Džon Keri doputovao je danas u Moskvu gde će razgovarati sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom o načinima da se ponovo pokrene mirovni proces za Siriju.\nKako prenosi AFP, ovo je druga Kerijeva poseta Moskvi ove godine.\nUoči Kerijevog dolaska, američki dnevnik “Vašington post” objavio je da će SAD ponuditi saradnju Rusiji u okviru zajedničke vojne akcije protiv Al-Nusra fronta i takozvane Islamske države u Siriji.\nKeri nije dematovao pisanje američkog lista ali je odbio da diskutuje o detaljima pre sureta u Kremlju, prenosi AFP.\nPrema Postu, koji navode delove nacrta predloga, američki i ruski komandanti će uspostaviti zajedničku komandu i kontrolni cenatr kako bi usmerili vazdušne udare na džihadističke grupe.\nTrenutno, ruske snage u Siriji deluju u saradnji i u znak podrške sa snagama predsednika Bašara el Asada protiv brojnih pobunjeničkih frakcija dok je međunarodna koalicija predvođena SAD usmerila napade na IS.\nKako navodi AFP, bilo kakav sporazum između dve strane biće kontroverzan jer će ga mnogi, uključujući kritičare američkog presednika Baraka Obame u Vašingtonu, tumačiti kao prećutno prihvatanje Putinovih napora da podupre Asadov režim.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov odbio je da komentariše izveštaj pre nego što zvanična Moskva dobije predlog, ali je ponovio da Kremlj smatra da je neophodna koordinacija zajedničkih napora protiv džihadista i da Moskva žali što Vašington odbija saradnju sa Rusijom.\n20th April 2018 , 04:40, 04:40


Roboti-ubice su jedna od najvećih pretnji čovečanstvu, mora im se stati na put - 27.11.2019, Sputnik Srbija\nUŽIVO Na udaru ukrajinskih snaga Donjeck i Jasinovata, snage LNR se bore za Kamiševahu\nRoboti-ubice su jedna od najvećih pretnji čovečanstvu, mora im se stati na put\nDesetine zemalja ponovo pozivaju da se pregovara o sporazumu o opstanku „smislene ljudske kontrole nad upotrebom sile“, uključujući 30 država koje žele da se... 27.11.2019, Sputnik Srbija\n20:35 27.11.2019 (Osveženo: 03:04 26.08.2021)\n© Foto : PiksabejRobot-ubica\nDesetine zemalja ponovo pozivaju da se pregovara o sporazumu o opstanku „smislene ljudske kontrole nad upotrebom sile“, uključujući 30 država koje žele da se zabrani robotizovano oružje, poznato i kao smrtonosni autonomni sistem oružja.\nDirektorka „Hjuman rajts voča“ (HRV) za pravna pitanja Mari Vareham smatra da je upotreba autonomnog naoružanja „jedna od najvećih pretnji čovečanstvu“, a osudila je vodeće zemlje jer nisu preduzele odgovarajuće mere za rešavanje problema. Ona je upozorila da će roboti-ubice moći da „istrebe delove ljudske populacije, i to neprihvatljivim napadima“.\nIznoseći rizike koje na bojnom polju sa sobom nosi veštačka inteligencija, direktorka HRV odeljenja za naoružanje napisala je u otvorenom pismu:\n„Glavne vojne sile se utrkuju koja će da prigrli oružje koje bira ciljeve i puca po njima bez smislene ljudske kontrole. To širi spektar nemoralnih, neupadljivih i uglavnom nekontrolisanih oružanih sistema — robota-ubica. Takođe pokreće strah od povećanja oružja i trka koje vode do globalne i regionalne nestabilnosti.\nVarhemova je naglasila da su mnoge zemlje počele da pale crvene lampice povodom ovih sistema oružja, pošto je sredinom novembra generalni sekretar UN Antonio Gutereš na godišnjem sastanku Konvencije o konvencionalnom oružju pozvao na novi međunarodni ugovor o zabrani robota-ubica, navodeći da su „mašine koje imaju moć i diskreciju da ubiju bez ljudske intervencije politički neprihvatljive i moralno prezrive“.\nGrupa „Kampanja za zaustavljanje robota-ubica“ pozvala je na globalni ugovor kojim se zabranjuje upotreba potpuno autonomnog oružja.\nMari Vareham žali zbog činjenice da na sastanku HRV-a u Ženevi nije bilo napretka u pokretanju pregovora o zabrani ili ograničavanju potpuno autonomnog oružja. Umesto toga, države su se složile da sledeće dve godine razvijaju „normativni i operativni okvir“ za rešavanje problema koje postavljaju takvi oružani sistemi.\n„Ovaj nejasni cilj daleko je manji od onoga što je potrebno. Jedini dobar odgovor je pokretanje pregovora za zabranu robota-ubica“, insistira Varhemova.\nPrema njenim rečima, javnost sve više stoji iza takve zabrane.\nSkoro tri od četiri osobe koje su odgovorile na novu anketu u deset evropskih zemalja žele da njihove vlade rade na međunarodnom ugovoru o zabrani smrtonosnog autonomnog sistema naoružanja, objavio je „Human rajts voč“ ranije u novembru.\n„Desni sektor“ teroriše građane Donbasa, isporuke američkog oružja zaustavile pregovoreJuče, 22:36


Koentrao uzdrmao Portugaliju! | BN\nKoentrao uzdrmao Portugaliju!\nRođen sam siromašan, zašto bih se brinuo da li ću umreti siromašan? „Čekao sam do poslednjeg roka da me kontaktira klub kojem sam dao sve prošle sezone, ali nisam dobio nijedan telefonski poziv“, rekao je odlični levi bek.\nFudbal 02.09.2018 | 14:45\nFabrio Koentrao je poslednjeg dana prelaznog roka šokirao Portugaliju, ali i čitavu Evropu koja je pratila zatvaranje fudbalske pijace. Iako je čitavog leta bio povezivan sa Sportingom iz Lisabona na kraju je doneo odluku da potpiše za slabašni Rio Ave.\nBivši igrač Real Madrida je bio razočaran postupkom uprave Sportinga, koja se nije javila 31. avgusta.\n"Čekao sam do poslednjeg roka da me kontaktira klub kojem sam dao sve prošle sezone, ali nisam dobio nijedan telefonski poziv. Posle svega ovovga, osetio sam da mi je zaista bilo potrebno da budem srećan. Ostao sam bez mnogo novca da bih se pridružio klubu u kojem sam odrastao i koji je uvek bio iskren sa mnom, osetio sam se srećnim", rekao je Konetrao.\nPortugalski defanzivac je potom govorio o suštinskim vrednostima.\n"Realnost je u tome da nijedna količina novca ne može kupiti sreću. Rođen sam siromašan, zašto bih se brinuo da zbog toga da li ću umreti siromašan", rekao je Koentrao.\nBivši reprezentativac Portugalije se u matični klub vratio kao slobodan igrač. U Real Madrid je stigao još 2011. godine iz Benfike za obeštećenje od 30.000.000 evra, a u Kraljevskom klubu je odigrao 106 utakmica i postigao jedan gol.


Novosadski karving majstori drugi na svetu | Luftika\nLifestyle • Recepti • Vesti Novi Sad\nNovosadski karving majstori drugi na svetu\nNovosadska Asocijacija karving mastera Srbije je osvojila više od 20 medalja, a drugi u svetu su u disciplini rezbarenja i aranžiranja voća i povrća. Iako do sada nisu naišli na finasijsku podršku, članovi Asocijacije karving mastera Srbije su i dalje ambiciozni i ne odustaju, već pozivaju nove zaintersovane da im se priključe.\n– Najveći problem nam predstavlja to što, bez obzira na naše uspehe, nismo dobili finasijsku podršku, koja bi nam značila da ne bismo morali sami da finasiramo odlaske na takmičenja u inostrastvo – kaže Danilo Bukarica iz Asocijacije karving mastera Srbije.\nKarving je veoma cenjena drevna veština umetničkog rezbarenja voća i povrća poreklom iz Tajlanda, gde je kuvarima hrana bila jednolična, pa su odlučili da je obogate rezbarenjem kako bi bila lepša.\n– Mnogi ne znaju šta je karving ili ga mešaju sa skijanjem, ali shvate onda kada vide šta mi umemo da napravimo od voća i povrća – kaže Danilo i dodaje da je ova Asocijacija organizovala i učestvovala mnoga humanitarna dešavanja, između ostalog skupljali prilog za Betaniju i Dečiju bolnicu.\nAsocijacija karving mastera Srbije broji više od 30 članova iz cele Srbije. Najmlađi član ima samo 17 godina, a zanimljivo je da nisu samo kuvari, već ih ima različitih profesija, pa su tu i učitelji, profesori…\n– Svako ko je zainteresovan da nauči ovu drevnu disciplinu rezbarenja voća i povrća može da nam se priključi, tako što će nam poslati mail i popuniti formular, a predznanje i talenat nisu potrebni – kaže Danilo i dodaje da ova veština može da smanji stres, a ukoliko neko nešto pogreši, tu je i superlepak.\nPočetni kurs se sprovodi uz obuku karving mastera, a kasnije se članovi međusobno konsultuju i stiču nova znanja preko Youtube videa. “Umetnička dela” na povrću Asocijacije karving mastera Srbije možete primetiti u različitim tržnim centrima, na venčanjima, krštenjima i proslavama. Interesantno je da ova Asocijacija obučava i one članove kojima je potrebna posebna priprema pred odlazak na brod.\nViše o kreativnom ručnom radu\noznakedekoracija za svadbe novi sad kuvari novi sad Novosadska Asocijacija karving mastera Srbije restorani novi sad rezbarenje voća i povrća novi sad ukrašavanje voće i povrće


The Manor Hotel Nuneaton, hotel England. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za The Manor Hotel: Datum dolaska :\nThe Manor Hotel - Opis\nhodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 7-9 Manor Court Road, a pozicija mu je severozapad za grad Nuneaton. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela The Manor Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Aerodrom Coventry se nalazi na oko 36 minuta kolima od hotela (18 kilomet(a)ra ).\nThe Manor Hotel tip(ovi):\nThe Manor Hotel sadržaji i usluge\nNalazi se u ulici St Davids Way, Bermuda Park, pozicija mu je jugozapad za grad Nuneaton, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.Holiday Inn Express Nuneaton ima 101 soba/e/u. Cene se kreću od 3 3,4 km -\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Watling Street, a pozicija mu je severoistok za grad Nuneaton. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Hotel 3,4 km -\nProverite cene i raspoloživost za The Manor Hotel: Datum dolaska :


NaslovnaOdgušenje kuhinjske vertikale\nOdgušenje kuhinjske vertikale radimo za sva fizička i pravna lica, sedam dana u nedelji. Odgušenje kuhinjske vertikale, odgušenje sudopere, odgušenje cevi, odgušenje horizontale kao i sve hitne intervencije dostupne su 24h dnevno, tokom cele godine i praznika. Odgušenje kuhinjske vertikale najčešće radimo mašinski, a u slučaju težeg zagušenja vršimo odgušenje kanalizacije pod pritiskom.\nOdgušenje kuhinjske vertikale – Čišćenje kanalizacije\nPristupačne cene vodoinstalaterskih intervencija, kao i ljubazni, profesionalni vodoinstalateri su samo deo onoga što dobijate ukoliko angažujete naš stručni tim. Pružamo Vam uslugu na najvišem nivou kvaliteta, po svetskim standardima. Zahvaljujući našoj brzoj i efikasnoj intervenciji, u najkraćem roku dobijate funkcionalno kupatilo ili kuhinju, kao i kanalizacionu mrežu ukoliko imate problem tog tipa. Zagušenje kanalizacije ili kuhinjske vertikale ume da poremeti Vaše svakodnevne aktivnosti, a osim toga može da izazove i ozbiljnije probleme u stanu ili poslovnom prostoru. Ispravnost kanalizacije je veoma važna, pa čak i kada je sve u redu, poželjno je da se obavi kontrola kanalizacione mreže. U svakom trenutku nas možete angažovati za održavanje kanalizacije.\nSmatramo da je otpušavanje kuhinjske vertikale hitna intervencija upravo zbog toga što kuhinju koristimo svakodnevno, ali i zbog higijene koja se narušava ukoliko je kuhinjska vertikala zapušena. Na Vašu adresu dolazimo u najkraćem vremenskom roku i rešavamo problem zagušenja. Sudopera je glavni provodnik različitog sadržaja koji se može naći u kuhinjskim cevima, odnosno mnoge masnoće od hrane i neki drugi krupniji ostaci, najčešće završe u cevima, upravo preko sudopere. Koliko god da vodite računa, u nekom trenutku će doći do manjeg ili većeg zagušenja. Mi Vam nudimo mašinsko odgušenje kuhinjske vertikale ili u slučaju manjeg intenziteta zagušenja, radimo odgušenje kuhinjske vertikale sajlom. Svaka od metoda je delotvorna, samo se za određene stepene zagušenja, primenjuju one koje su najbolje za nastalu situaciju.\nOtpušavanje kuhinjske vertikale obavljamo na celoj teritoriji Beograda, po najpovoljnijim cenama. Poslujemo sa pravnim i fizičkim licima kada su u pitanju sve vodoinstalaterske intervencije. Dajemo račun na kvalitet pružene usluge. Koristimo najsavremeniju opremu kojom rukuju stručni vodoinstalateri sa višegodišnjim iskustvom. U svakom trenutku možete angažovati naše vodoinstalatere, bez obzira na doba dana ili noći. Dostupni smo 24h, svakog dana u nedelji, tokom cele godine. Radimo i za vreme praznika


Jezivi i bolni detalji iz života Vesne Zmijanac - iBalkan.net\nJezivi i bolni detalji iz života Vesne Zmijanac\nVesna Zmijanac iz braka sa Vladom Jovanovićem ima ćerku Nikoliju, a otvoreno je pričala o tome da je tokom braka sa njim, a prije nego što je dobila ćerku, imala dva sponatana pobačaja koja su ostavila dubok trag na njenoj duši…\nBEOGRAD– objavljeno u kategoriji “Region- Estrada- Priča- Magazin” 07. 01. 2018. 14: 13- Jezivi i bolni detalji iz života Vesne Zmijanac\n– Naše prvo dijete, sina, Vlada Jovanović i ja izgubili smo 1986. godine, kada sam bila u sedmom mjesecu trudnoće. Spontani pobačaj dogodio se u pauzi koncerta u Mladenovcu. I ne zamjerite mi što tu scenu (porođaja koji je iznenada i prevremeno otpočeo i faktički se događao u garderobi iza bine hale u Mladenovcu, a trajao je i u toku puta do Beograda, pa i nekoliko minuta u bolnici) ne mogu da opišem čak ni danas, kada je prilično vremena proteklo. Jer, to je jedan od onih bolova koji još uvijek boli, praznina koja još uvijek zjapi istom tamom, i kad god se toga sjetim, a sjećam se vrlo često, uvijek mi se utroba zgrči, uvijek mi se stisne u grlu i uvijek sebe kažnim pitanjem (na koje još od onda slutim odgovor) – da li sam i koliko sam ja (načinom svog života, prije svaga) kriva za to što se dogodilo?- priča i dodaje Vesna:\n– U prvih nekoliko nedelja nakon toga, dok je bol zbog gubitka bio još svijež, željela sam da i ja nestanem, da me nema. Krivila sam sebe, ne tražeći nijednu olakšavajuću okolnost, i pri tom sam samoj sebi smišljala takve patnje i muke kao kaznu, da sam, možda, u jednom trenutku i prešla onu granicu koja razdvaja svjesno sagledavanje činjenica od umišljenih, pomalo i bolesnih, u svakom slučaju pogrešnih (i grešnih!) zaključaka- pisala je ona u svojoj biografiji “Kad Zamirišu Jorgovani”.\nbolni detalji iz života detalji iz života Vesne Zmijanac Jezivi i bolni detalji Vesna Zmijanac\nVikend tračevi: Vesna Zmijanac saznala da će postati nana, pa napustila Farmu\nRasim Ljajić, dozvole za izvoz u Egipat\nDačić boravio u zvaničnoj posjeti Turskoj\nKnjiževno veče posvećeno Prof.Ćamilu Jukovićuu Sjenici\nBiH smanjila deficit a povećala izvoz u Tursku 100 posto


Sudija Majić: Vučić me stavlja na stub srama! | Društvo i ekonomija | Direktno\n23. 09. 2021. 09:45 21\nNa pitanje kako je nositi se s ulogom "neomiljenog predsednikovog sudije", kako je sam definisao svoj status kod šefa države, Majić odgovara da mu se čini da se "saživeo s tim", što naravno, kako kaže, ne znači da je to dobro.\n- Donekle sam dobrovoljno prihvatio taj krst, koji uz negativne ima čak i svoje pozitivne strane, pre svega zbog toga što nikome u ovoj zemlji apsolutno ne moram da objašnjavam da od mene ne mogu ništa da traže. To umesto mene čini predsednik države stavljajući me na stub srama, govoreći da sam neprijatelj, da idem po stranim ambasadama… S druge strane, naravno da sve to nije prijatno, kolege počinju da vas izbegavaju, shvataju da ste vi na neki način i problem za sud. Svoju karijeru sam svesno stavio na stendbaj, meni ne pada na pamet da za bilo šta u bilo kojoj varijanti konkurišem, jer me je predsednik i toga oslobodio - ironičan je Majić.\nUpitan da li zbog odnosa vrha vlasti prema njemu strahuje za ličnu bezbednost, ali i za bezbednost svoje porodice, odgovara da "ne ide tako daleko".\n- Biću iskren, o tome ne razmišljam jer to onda vodi raznoraznim strahovima i potencijalnim paranojama, iako je bilo situacija u kojima su mi bliski prijatelji sugerisali da i time treba da se pozabavim. Jedino što svojim sinovima uporno savetujem da moraju da se ponašaju drugačije od svojih vršnjaka, bez obzira na to što ih vuče mladost i što su adolescenti. Meni mogu da zagorčaju život, ali ja već imam dovoljno godina i naučio sam da se nosim s tim. S decom je ipak drugačije, pa onda imam tu vrstu bojazni da bi i njima mogli da zagorčaju život - kaže Majić za N1.\n"Posao sudije je gospodski, ne planiram da ga menjam"\nPominjanje svog imena u kontekstu poželjnog kandidata za predsednika države naš sagovornik pripisuje tome što su ljudi u Srbiji "predugo gladni za pravdom".\n- Nisam ja neko ko se femka, niti neko ko peca komplimente, zaista mi to ne treba. Mnogo nepoznatih ljudi mi prilazi i ohrabruju da krenem tim putem, da bi, kako kažu, konačno imali za koga da glasaju. Jedini sam od tih "kandidata" koji svoje potencijalne pristalice razuverava, pa dok svi ostali objašnjavaju da su bolji neko što jesu, ja im govorim da sam lošiji nego što me oni vide i da to nije posao za mene - podvlači Majić.\nKako kaže, da bi se uopšte i kandidovao, morao bi najpre da "raskrsti sa svojim sudijskim poslom i da podnese zahtev za razrešenje".\n- U našem pravnom sistemu ne bih mogao istovremeno da budem i sudija i neko ko se kandiduje za drugu granu vlasti. Dakle, sudija ne može da se kandiduje za funkciju u druge dve grane vlasti. Mogu se kandidovati samo za drugu poziciju u okviru sudske grane vlasti. Mislim da je to potpuno opravdano, kao što bi bilo dobro i da se druge dve grane vlasti ne angažuju u okviru sudske vlasti - poručuje Majić.\nSudija Apelacionog suda navodi da ne planira da se kandiduje za predsednika niti da menja svoj posao, osim ako ga "na to ne prinude".\n- Smatram da treba da radim sudijski posao i ne mislim da svi treba da se isključivo bave politikom u ovom društvu. I dalje sam uveren da sa mesta sudije mogu da pružim društvu daleko više nego da budem još jedan od hiljada naših karijernih političara. Mislim da je posao sudije gospodski u punom smislu te reči, da ga zavređuju ljudi koji su obrazovani, koji imaju stručnost. Nasuprot tome, za druge dve grane vlasti to nije nephodno i ima mnogo kandidata koji mogu da obavljaju taj posao.\nKaže da sebe ne vidi u politici i dodaje "pogotovo ne u našoj".\n- Ne želim da govorim o sebi, ali imam neku biografiju, nešto sam radio u životu, predavao, pisao, pa ne vidim sebe kao političara, jer su to uglavnom ljudi koji ništa drugo nisu uradili. Jedini način da se to dogodi jeste da u nekom trenutku shvatim da moja borba za ideale u ovom društvu više nema ni jedan drugi kanal. Da me bukvalno prinude, jer bi to za mene bila vrsta prinude, da se uključim u politiku. To je "ultima racio", kako mi pravnici kažemo, kada bih shvatio da je sve drugo izgubilo smisao - naglašava Majić.\n"Nisam doživeo ni dan slobodnog pravosuđa"\nOdgovarajući na pitanje može li da oceni u kom periodu njegove 25-godišnje karijere je uticaj politike na pravosuđe u Srbije bio najveći, Majić sa žaljenjem priznaje da za sve to vreme nije doživeo "ni dan slobodnog pravosuđa".\n- Pritisak izvršne vlasti uvek je slično funkcionisao, menjali su se samo modaliteti, s tim što sada po prvi put imamo pojavu da se to na neki način legitimizuje u javnosti. Sada od predsednika, pa sve do njegovih nižih izvršilaca, vidimo ljude koji otvoreno govore šta treba u kom predmetu raditi, kako pravosuđe treba da postupa. To čine uz permanentne napade na pojedine nosioce pravosudnih funkcija, kroz žigosanje, stavljanje na stub srama i njihovo pretvaranje u nekakve narodne neprijatelje. To je nešto što ranije nije postojalo, barem ne u tolikoj meri. Siguran sam da time žele da drže u pokornosti ne sudije na koje se atakuje već ostale sudije, pokazujući im kako će proći ako se eventualno usude da nešto zatalasaju - uveren je Majić.\nIstiče da je naše društvo "i dalje nezrelo", dodajući da to posebno otežava posao ljudima koji se bave ratnim zločinima.\n- Kad sam počinjao da se bavim ratnim zločinima, čak su me i mnogi poznanici pitali da li ću ja stvarno da sudim Srbima. Moj odgovor bi obično bio sledeći: "Prvo moram da vam objasnim da ja Srbima sudim u 95 odsto slučajeva. Inače, to su uglavnom ljudi koji dolaze u sud za ista ta dela, silovanja, ubistva i slično. Pa, zašto mislite da bih tu bio komotan da im sudim, a samo zato što su to učinili u okviru rata, to postaje problem?". Plašim se da smo se od tada pomerili samo unazad, da nas ta dešavanja i dalje dele, pa čak i klince koji tada nisu bili ni rođeni - opominje Majić.\nUmesto da smo vaspitavali društvo da su ratni zločini užasna stvar, ko god da ih je učinio, mi smo radili potpuno suprotno, navodi sudija i dodaje da je "to bila uloga ozbiljnog društva koje to nije uradilo, a to nisu uradila ni društva u okruženju".\n- Da bih denacionalizovao priču o ratnim zločinima, često u razgovoru sa običnim ljudima iskoristim to kao argument, pa im kažem "dobro, vi sad navijate za njega zato što je Hrvat, Srbin ili Bosanac, a da li biste voleli da taj čovek, koji je recimo osuđen za silovanje, iznajmi stan od vas ili da vam dođe u komšiluk?". I uglavnom dobijem odgovor "e, pa to ne bih". "Pa, zašto, vaše je nacionalnosti? Podržite ga, iznajmite mu jeftinije stan, pustite svoju ćerku da izađe s njim na dejt". I tu se obično priča o tome završava - kaže Majić.\nObjašnjava da svakodnevno sudi ljudima koji, ako čitaju samo provladine medije, mogu opravdano da se zapitaju "ko je ovaj čovek koji je primao novac od albanskih terorista?".\n- Ili će verovati da sam američki čovek koga finansiraju opozicioni lideri, tajkuni… Ali paradoksalno je da to kod građana proizvodi sasvim drugačiju reakciju. Od kad je krenula čitava ova hajka na mene, na ulici mi prilaze ljudi koji žele da se upoznaju sa mnom, da mi stegnu ruku i kažu "samo nastavi tako". Očigledno je da većina ljudi ipak ne veruje u ono što im serviraju.\n"Šta si ti sve Majiću radio, od puštanja na slobodu Gnjilanske grupe i političkog lupetanja svakodnevnog i je l’ te pomerio neko?", poručio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić u jednom od brojnih javnih obraćanja sudiji Apelacionog suda, optužujući ga da je jedan od sudija koji "svoju nesposobnost i neefikasnost kriju time što govore da su politički progonjeni". Iznošenje takvih tvrdnji, ocenjuje Majić, problematično je iz više razloga, ali i veoma opasno:\n- Ni predsednik ni bilo ko drugi, osim članova sudskog veća i zapisničara, po zakonu ne može znati kako je glasao sudija Majić ili bilo koji drugi sudija. Dakle, on ili obmanjuje javnost kada to priča ili su njega obmanuli ili je pak takva izjava na podlozi nezakonitog postupka, što je možda i najgore. Možda je neko tajno otvorio taj zapisnik o većanju i glasanju, ali onda je to krivično delo. U svakom slučaju, to je nešto što naročito predsednik Republike ne bi smeo sebi nikada da dozvoli, a pogotovo predsednik koji je pravnik i koji nam saopštava da je jedan od boljih pravnika.\nMajić podseća da se sudske odluke donose većinom glasova.\n- Konkretna odluka je doneta većinom glasova, što znači da su neke sudije glasale za tu odluku, a neke druge nisu. I, ponavljam, potpuno je nemoguće znati kako je ko glasao. Međutim, predsednik nas uverava da to nije tako i da on baš zna za šta je glasao sudija Majić. I ne samo to, nego predsednik tvrdi da zna da je sramotno to što je sudija Majić glasao kako je glasao ili nije glasao. Ta odluka, kao uostalom i druge odluke, ima svoje obrazloženje i svako ko je zainteresovan mogao je da pročita to obrazloženje koje je vrlo detaljno. I ukoliko nije saglasan s tim, mogao je u jednom civilizovanom diskursu da kaže "smatramo da ovo što nam je sud rekao zašto je oslobodio te druge ljude nije dobro zbog toga i toga". Sudske odluke jesu podložne kritici, ali to nije kritika - podvlači Majić.\nKako kaže, to nam praktično govori još opasniju stvar - svako ko oslobodi albanske državljane biće kriminalac.\n- Ne postoji mogućnost da neko ko je Albanac bude oslobođen u srpskom sudu, a da to bude urađeno zakonito. To je, nažalost, poruka koju nam predsednik stalno šalje, a onda to razrađuje poslanik Rističević koji se stalno bavi tom odlukom. To su jako opasne poruke, jer nama onda ne treba sud. Onda mi znamo - ako je neko srpske nacionalnosti pred domaćim sudom optužen za ratni zločin tada je oslobađajuća odluka u redu, a ako je za ratne zločine optužen neko albanske ili druge nacionalnosti, tada je oslobađajuća presuda apsolutno nedopustiva.\nUpozorava da se na taj način vrši "strašan pritisak na sudska veća".\n- I ne samo to. Istovremeno se kreira javno mnjenje koje posredno vrši dodatni pritisak, jer je javnost ubeđena da je svako ko oslobodi Albanca za ratni zločin kriminalac koji dobija novac od Albanaca. Onda nama sudije nisu potrebne i onda možemo zaista da idemo ka onome što ja već dugo cinično zagovaram, a to je da se i sudimo pomoću SMS-ova i da se opredeljujemo prema našim afinitetima, ko koga voli, ko koga smatra kriminalcem i slično.\n"Obrazovanje moramo da promenimo iz temelja"\nSudija Majić ukazuje i na problem koji se tiče formalnog obrazovanja, koji je prepoznao čitajući knjigu "What’s Really Wrong with the Middle East". Pisac se bavi Bliskim Istokom, a analizu počinje problemom obrazovanja, anketirajući ljude iz različitih bliskoistočnih zemalja o tome kako su bili školovani, pokušavajući da izvuče paralelu sa ustrojstvom tih država.\n- Pisac zatim analizira kako se kasnije odvija ponašanje u kući, gde uvek postoji jedan pater familias, kao i u crkvi, religiji, na čelu države… Takvo obrazovanje prilagođeno je kulturi jednog i potpuno je suprotno zapadnom sistemu, gde se kroz debate, kritičko mišljenje, najmanje dva različita pogleda na stvar, razvija čovek koji sumnja, koji do svog stava dolazi slušajući suprotstavljene argumente. Čitajući to štivo shvatio sam da je naše obrazovanje zasnovano na identičnim podlogama, jer mi vučemo tu kulturu i nasleđe Istoka, taj patrijarhalni model. Zato smatram da iz autoritarnog društva ne možemo postati demokratsko društvo ukoliko ne promenimo temelje obrazovanja - poručuje Majić.\n- Podsetiću da je osnovni razlog zbog kojeg se krenulo u tako obiman posao kakav je promena Ustava bio taj što je prepoznata mogućnost jasnog političkog uticaja na pravosuđe. Upliv politike se prvenstveno ogleda kroz predstavnike izvršne i zakonodavne vlasti u najvišim pravosudnim telima, koja biraju i razrešavaju sudije i odlučuju o njihovoj odgovornosti. Nažalost, deo naše političke kulture je stav da onaj ko je pobedio na izborima postaje vlasnik čitavog državnog aparata, čime je, ako ne formalno onda barem neformalno, osvojio pravo i da sudi - naglašava Majić i dodaje da je to "fundamentalno suprotno ideji pravne države, podele vlasti i uopšte ulozi pravosuđa u savremenom društvu".\nPrema njegovim rečima, idealan model je onaj koji apsolutno sprečava mogući uticaj politike na pravosuđe, ali takav model - ne postoji.\n- Tu rečenicu će i naši aktuelni političari vrlo rado upotrebiti, pa će reći "eto, i on vam kaže da nigde nije idealno", ali od tog "nigde nije idealno", pa do "ovako je kod nas" je ogromna razlika. Ono što nama dodatno otežava stvari jeste to što mi dolazimo iz jedne tradicije i kulture u kojoj pravosuđe nikada, pa čak i od samih sudija, nije prepoznato kao nezavisna grana vlasti, a kamoli od građana koji ga doživljavaju kao produženu ruku izvršne vlasti - primećuje Majić.\n"Neistina je da sudija ne sme da razgovara s medijima"\n- Zato je vrlo jednostavno objasniti većini građana kako nije ništa strašno to što predsednik države rešava ko će biti kriv, a ko ne. Ili kad kaže "ne dam taj dokaz", "ovo možete da vidite, a ovo ne" i slično. Da imamo drugačiju pravnu tradiciju, kao što je imaju, na primer, Francuska ili Engleska, to bi izazivalo ozbiljan revolt - ukazuje sagovornik portala N1.\n- To je još jedna od brižljivo plasiranih neistina. Svaki sudija u državi je ovlašćen da razgovara s medijima, ali ne sme da daje izjave o predmetu u kojem postupa, pa čak ni o predmetu u kojem postupa njegov kolega. Sudijska etika nalaže da sudije ne govore javno ni o predmetima koji su završeni, jer bi to moglo stvoriti određeno nepoverenje u javnosti. Ali je apsolutno netačno da sudija ne sme da govori o temama kao što su problemi u pravosuđu, ustavni amandmani ili zakoni - ističe Majić.\nDodaje da to "ne samo da nije zabranjeno, već bi po evropskim standardima bila i obaveza sudija da se uključe u debatu o stvarima od značaja za pravosuđe, vladavinu prava i slično".\n- Našim političarima to ne odgovara, pa vešto koriste sveopšte neznanje o tome šta je dozvoljeno, a šta nije. Većina građana razmišlja po matrici "kako sme da priča kad mu gazda nije dozvolio?". Sudije nemaju gazdu. Predsednik suda nije nikakav šef sudijama, on je samo prvi među jednakima - zaključuje sudija Apelacionog suda u Beogradu Miodrag Majić.\nAleksandar Vučić Intervju Miodrag Majić Apelacioni sud Kritike\nVučiću, jesi li pobedio koronu rakij(ic)om?\n27. 10. 2021. 15


Radovan Veljović: Dvanaestog oktobra izjašnjenje o krivici za silovanje u Foči - Detektor\nRadovan Veljović: Dvanaestog oktobra izjašnjenje o krivici za silovanje u Foči\n7. Oktobra 2021.14:29\nIzjašnjenje pred Sudom Bosne i Hercegovine o krivici Radovana Veljovića, koji je optužen za silovanje u Foči tokom 1992. godine, planirano je za utorak, 12. oktobra, saopćeno je na ročištu za razmatranje mjera zabrane koje je predložilo Državno tužilaštvo zbog straha od bjekstva ili utjecaja na svjedoke.\nTužilac Tužilaštva Bosne i Hercegovine Behaija Krnjić obrazložio je prijedlog mjera zabrane za optuženog, koje se sastoje od oduzimanja putnih isprava, zabrane korištenja lične karte i napuštanja mjesta boravka, obaveznog javljanja lokalnoj policijskoj stanici te zabrane približavanja svjedocima.\n“Svjedoci smo da osobe koje su se dužne javljati Sudu uspijevaju prebjeći u druge zemlje (…) Da se to spriječi, optuženom treba oduzeti putne isprave i zabraniti korištenje lične karte”, kazao je, između ostalog, tužilac Krnjić.\nTužilaštvo je istaklo da je većina svjedoka u predmetu zatražila zaštitne mjere, da su istraumatizirani događajima iz prošlosti, te da bi svaki utjecaj na njih mogao dovesti do njihovog kolebanja.\n“Tokom saslušanja optuženi je nagovijestio da zna ko je svjedok”, rekao je Krnjić elaborirajući prijedlog mjere zabrane komuniciranja, odnosno prilaska svjedocima, za optuženog Veljovića.\nVeljovićev branilac Petko Pavlović tvrdi kako optuženi nije nagovještavao da zna ko je svjedok u predmetu, te je zatražio od Tužilaštva BiH da predoči transkript saslušanja. Također, Odbrana tvrdi kako Veljović ne zna ko su svjedoci i da nema potrebe za zabranom prilaska.\n“Optuženi živi na području Foče, nema državljanstva osim BiH, nema imovinu izvan BiH, narušenog je zdravlja i potrebna mu je kontrola zdravlja u Foči”, kazao je Pavlović prigovarajući na mjere zabrane koje je predložilo Tužilaštvo.\nVeljović je, kao bivši pripadnik Vojske Republike Srpske (VRS), optužen da je na području Foče 1992. godine silovao i seksualno zlostavljao žrtvu bošnjačke nacionalnosti, čime je postupao protivno odredbama Ženevskih konvencija o zaštiti civilnih osoba za vrijeme rata.\nSud BiH će odluku o prijedlogu Tužilaštva donijeti naknadno, a izjašnjenje o krivici Veljovića zakazano je za 12. oktobar.


Klima 48.68°S 6.62°I - meteoblue\nKlima 48.68°S 6.62°I\n"Prosečni dnevni maksimum" (puna crvena linija) prikazuje prosečnu dnevnu vrednost svakog meseca za 48.68°S 6.62°I. Isto tako, "prosečni dnevni minimum" (puna plava linija) prikazuje prosečnu dnevnu minimalnu temperaturu. Tropski dani ili ledene noći (isprekidana crvena i plava linija) prikazuju srednju vrednost najtoplijeg dana i najhladnije noći svakog meseca u poslednjih 30 godina. Ako planirate godišnji odmor, možete očekivati prosečne temperature ali budite spremni za toplije i hladnije dane. Brzine vetra standardno nisu prikazane ali mogu biti omogućene na dnu grafikona.\nDijagram maksimalne temperature za 48.68°S 6.62°I prikazuje koliko dana u mesecu dostigne određene temperature. Dubai, jedan od najtoplijih gradova na svetu nema skoro ni jedan dan ispod 40°C u julu. Takođe možete videti hladne zime u Moskvi gde nekoliko dana maksimalne dnevne temperature ne dostignu ni -10°C.\nDijagram količine padavina za 48.68°S 6.62°I prikazuje koliko dana u mesecu su određene vrednosti padavina dostignute. U tropskim i monsunskim klimama količina može biti potcenjena.\nDijagram za 48.68°S 6.62°I prikazuje dane po mesecima za vreme kojih vetar dostiže određenu brzinu. Zanimljiv primer je Tibetanska visoravan, gde monsuni stvaraju stalne jake vetrove od decembra do aprila, a mirne vetrove od juna do okrobra.\nRuža vetrova za 48.68°S 6.62°I prikazuje koliko sati u godini vetar duva iz pojedinih pravaca. Na primer JZ: Vetar duva iz pravca Jugo-Zapada (JZ) ka Severo-Istoku (SI). Rt Horn, najjužnija tačka Južne Amerike, ima karakterističan jak zapadni vetar, koji plovilima sa jedrima otežava prelazak sa Istoka na Zapad.


Nacionalna služba za zapošljavanje - Projekti - ''Osnaživanje mladih romskih porodica'' \n''Osnaživanje mladih romskih porodica''\nDonator: Ministarstvo spoljnih poslova Nemačke\nBudžet: 218,108.80 evra\nPeriod implementacije: septembar 2016.-avgust 2017.\nNosilac projekta: ADRA-Fondacija Adventistički dobrotvorni rad\nCiljne grupe: Mladi Romi i njihove porodice iz opština Zemun i Novi Beograd\nPartneri na projektu: OŠ "Branko Pešić" i SOS Dečija Sela Srbije\nMinistarstvo spoljnih poslova Nemačke je podržalo Projekat „Osnaživanje mladih romskih porodica” koji su sproveli ADRA Srbija i SOS Dečija sela Srbija u saradnji sa ADRA Nemačka. Cilj projekta bio je da pomogne Romima da izađu iz siromaštva putem ekonomskog osnaživanja i stručnog usavršavanja. Obuku stručnog usavršavanja je prošlo 107 mladih ljudi.\nNacionalna služba je kao saradnik na projektu podržala implementaciju projektnih aktivnosti kroz upućivanje korisnika na obuku.\nNa ovom projektu, korisnici su bili mladi Romi od 16 do 30 godina koji žive u dva romska naselja „Zemun polje“ i „Marija Bursać“ i dva naselja za socijalno stanovanje „Dr Ivan Ribar“ i „Kamendin“. Žene su činile 50 odsto korisnika. Glavni partner na projektu bila je Osnovna škola „Branko Pešić“. U toku projekta odabrano je 107 korisnika za proces stručnog osposobljavanja u licenciranoj obrazovnoj instituciji u tri ciklusa od po tri meseca. Cilj je bio da se 25 lica zaposli nakon završetka projekta – do sada se zaposlilo 10 lica. Najveći uspeh postigli su polaznici koji su završili obuke za pekare, kuvare i poslastičare. Svi korisnici koji su uspešno završili kurseve, dobili su grantove u vidu opreme za rad. Njih 29, koji su se izdvojili kao najbolji na kursevima, dobili su šansu za dodatnu obuku/plaćenu praksu u raznim kompanijama. Korisnicima koji nemaju završenu osnovnu školu je omogućeno da uporedo sa stručnom obukom, po ubrzanom procesu završe i osnovnu školu u OŠ „Branko Pešić“. U okviru obuke za profesionalno obrazovanje, predstavnici OŠ „Branko Pešić“ pružili su polaznicima mentorsku podršku u traženju posla.\nU okviru projekta je osnovan Centar za podršku porodici, kako bi se pomoglo socijalno ugroženim romskim porodicama sa teritorije opština Novi Beograd i Zemun, koji pored individualne psiho-socijalne pomoći pruža i grupni savetodavni rad za ugrožene roditelje i decu, podršku u obrazovanju, kao i materijalnu pomoć u vidu sredstava za život u zavisnosti od potreba i procene saradnika. U sistem podrške Centra za podršku porodice je tokom projekta bilo uključeno 60 porodica iz romskih naselja Marije Bursać, Plavi Horizonti, Grmeč i naselja za socijalno stanovanje Kamendin i Dr Ivan Ribar.\nVIRTUELNI SAJAM ZAPOŠLJAVANJA - Klikom do šanse za posao\nESAP Opservatorijum – Regionalna baza podataka\nOnline obuka iz knjigovodstva (GIZ)


Vesti online / Vesti / Svet / "Novi Alepo": Ovde će sudbina Islamske države biti zapečaćena (VIDEO)\nOčekuje se da će grad Mosul u Iraku podeliti sudbinu sirijskog Alepa, u kome se, posle dugo očekivanog oslobođenja, postepeno vraća miran život. Politička analitičarka Ketrin Šakdam tvrdi da će džihadisti Islamske države biti izbačeni i iz drugog najvećeg grada u Iraku na isti način na koji su proterani iz Alepa, prenosi "Sputnjik".\nIrački borci u borbi protiv džihadista u istočnom Mosulu\nŠakdam je ubeđena da će Mosul uskoro biti oslobođen, mada ne može da kaže kada će se to tačno desiti, da li za dva, tri ili više meseci.\n- Islamskoj državi očito ističe vreme. Sve svoje karte sada su bacili na Irak, jer kada Irak bude definitivno oslobođen, oni stvarno nemaju gde da odu - tvrdi Šakdam.\n* Američki general: Raka i Mosul biće oslobođeni za dve godine\nOna podseća da Iračani većinom ne podržavaju surove džihadiste koji su u junu 2014. godine "blic ofanzivom" pod svoju kontrolu stavili delove severnog Iraka, ali i dodaje da će oslobađanje Mosula iz kandži Islamske države biti veoma teško zbog "sila koje nastavljaju da finansiraju teroriste u pokušajima da stvore "enklave" na Bliskom istoku, bez preciziranja na koje države tačno misli.\nBagdad je 17. oktobra započeo vojnu operaciju pod nazivom "Niniva, mi dolazimo" u kojoj je za samo dve nedelje oslobođeno više od 120 gradova i naselja, kao i deo Mosula.\nDruga faza ove operacije započela je 29. decembra i u njoj su Iračke bezbednosne snage, potpomognute kurdskim borcima i lokalnim milicijama napredovale ka reci Tigar koja deli Mosul na istočni i zapadni deo. Međutim, zapadni deo je još uvek pod punom kontrolom džihadista.\nNa sledećem video snimku vide se ulične borbe između iračkih snaga i džihadista:\nPonedeljak 09.01.2017. 13:50\nGotov je Mosul jednu trecinu su iracaka armija zauzela!!\nPonedeljak 09.01.2017. 14:32\nA verovatno bez civilnih zrtava jer oni to zovu koleteralna steta.


Nisam mogao/la a da ne primetim.. - Strana 45\nStrana 45 od 69\nIdi na stranu: Prikaz rezultata 661 do 675 od ukupno 1030\nda se mačka omacila i donele mačiće tik ispod mog prozora. Ne, ne cijuču po vascelu noć\nKomšije, kupile psa. Ritrivera, ludaka, koji obožava da njuškom voza limenu posudu iz koje jede ili pije po dvorištu.\nNa prozoru mi stoji hrana i voda za ptice koje se često potuku dok svrate do prozora.\nNisam neka opsesivno zaljubljena u sve žive stvorove, ali žao mi je da trpe gladne i žedne.\nSuma summarum, nemam mira ni danju ni noću\nSivi se preporodio ,čim su mu leptirići u stomaku zaigrali...\n....u ove vruće dane, silom prilika, sam na forumu čitao svašta i..primetio:\n- nekoliko novih forumaša,\n- nekoliko identičnih postupaka par dama sa foruma, - opštu štedljivost na rečima test korisnika pa i Putnika...(a siguran sam da ih je nemoguće potrošiti ),\n- opštu "hajku" na 10 tema sa muzikom (gde se ne mora ni reč napisati),\n- malo volje da se piše o nekim stavovima (kao da će "glava pasti" ako neko se ne složi sa njima),\n- suviše apatije i manjka "lokomotiva" koji su "vukli" neke teme,\n...sve u svemu...letnje zatišje, samo se poneko brčka .\n...da se vuk sunja i vreba.\n..da je sabajle pao post o extra, ultra, giga, mega brzini .\nA pre par nedelja jedan sličan...o veličini.\nMalopre jedan o radoznalosti u vezi veličine, pa jedan o usnama..i dubokom razmišljanju.\nNaravoučenije: ove vrućine baš "krenule" koleginicu. Nadam se da će najzad napisati i nešto pohvalno o đuvegijama .\nPoruku je izmenio Sivi, 17.07.2012 u 20:33\nPrimetio sam, a možda se i varam, da napokon i je nekome nedostajem.....\nDa ja nikome nisam nedostajala Life is a mystery to be lived,not a problem to be solved.\n..da je na igricama trenutno...patkometrija .\nPa ja sam mislila da samo kod nas dole nema reda kad se radi o popravcima, o stavljanju krova, busenjima i sl...i danas lijepo nakon sto mi je na moju veeeliku radost, a netom poslije rucka otkazano nesto, pocnem da odumirem..otvoren prozor.....pas legao medju noge ...komiranje na nivou...i onda zzzzzz! zzzz!...kao da mi neko busi glavu...ali u jednakim intervalima. A miran ovaj moj kraj (osim onog idiota sa radiom, koji ili ne umro ili mu se radio pokvario)..i nekako bas mozes radnim danima da odmoris dusu...i skocim, skinem neke svece, hocu da bijem...19h uvece a neki luda na krovu i postavlja nesto..neki lim, pa da moz´pogled da ubija, skotrljao bi se on niz taj krov odmah ...bilo mi bezveze da se derem kao urodjenik...zatvorim prozor ...poremeti mi se popodnevna dremka, a sad necu do neka doba zaspati. Pa čemu onda osmeh što sam ja ničija\ngostiju ima čak i na +/- ne mogu da verujem da se neko krije i to da bi video Citat\n...forum je sjajno mesto za vezbanje mozdanih vijuga...mozda cak i bolje od gostovanja u Kviskoteci sa sve Oliverom Mlakarom ( osoba A predstavite se...)...jedino sto ne valja je to, sto svako dete ubrzo izgubi interesovanje za novu igracku...seti se s vremena na vreme,uzme u ruke,pogleda...i baci......\n..da nam je dragi Angus ponovo "u sedlu" .\nI da...edukuje povremene koji "ne vide iza brda" .\nP.S. Imaš Anguse 3 piva na 2 vašara .\n...pripravnice, projektantkinje koje nalete s vremena na vreme Budi pametan i pravi se lud\nNe znam kako vi, al' otkad je ovo kao za'ladnelo, ja teze disem neg' kad je bilo onih 38°C Gather ye rosebuds while ye may... Citat\nNisam mogla kao i uvek da ne primetim da je Bazilej tu,to nije novo.Ali šta je novo što nisam mogla da ne primetim?\nDa mi Bazilejevi postovi vraćaju krv u vene.Kako je dobro kad se primeti da je neko normalan i neisfoliran i da nije savršen a da je opet tako extra


Музеј Војводине - I love Novi Sad\nPrva ideja za osnivanje zbirke umetničkih predmeta u okviru muzeja rođena je 1825.godine u novinama “Letopis Matice srpske”. Posle 22 godine, ideja je i realizovana, 26. oktobra, na sednici Upravnog odbora Matice srpske, kada je doneta odluka da se formira Srpska narodna zbirka ili Muzeum, za potrebe čuvanja istorijskih znamenitosti i starih predmeta.\nBogato nasleđe Save Tekelije sakupljeno je kao prva zbirka i nakon nekoliko decenija, ona je prerasla u Muzej Matice srpske, 09. jula, 1933. godine, koji je osnovan kao prva javna kulturna institucija u Novom Sadu. Međutim, postojala je želja da se stvori muzej konkretizovan samo za Vojvodinu kao teritoriju, te iz te želje, 30. maja, 1947., nastaje Vojvođanski muzej izdvajanjem dela zbirke iz Muzeja Matice srpske. Vojvođanski muzej je po karakteru kompleksan je sadrži zbirke iz oblasti arheologije, istorije, istorije umetnosti, etnologije, zoologije, paleontologije, botanike. 1974. godine muzej dobija svoj objekat za obavljanje delatnosti, u zgradi bivšeg suda izgrađenoj po projektu Đule Vagnera, arhitekte. Osnovna delatnost Muzeja jeste istraživanje, prikupljanje, zaštita i stručna obrada sakupljenih predmeta, izlaganje i publikovanje istih, sve u cilju očuvanja kulture i istorije naroda Vojvodine od prvih ljudskih civilizacija pa do XX veka.\nIz krila Vojvođanskog muzeja proizašle su druge važne institucije zadužene za zaštitu spomenika kulture i prirodnih bogatstava, to su: Zavod za zaštitu spomenika kulture Vojvodine, Zavod za zaštitu spomenika prirode Vojvodine, Muzej grada Novog Sada, Muzej radničkog pokreta i narodne revolucije i Pozorišni muzej. 1992. godine dolazi do spajanja Vojvođanskog muzeja i Istorijskog muzeja Vojvodine i tada ova ustanova kulture dobija naziv Muzej Vojvodine.\nU okviru razgranate mreže Muzeja Vojvodine oformili su se sledeći depadansi: Muzejski kompleks u Kulpinu i Etno kuća „Brvnara“ u Bačkom Jarku.\nDanašnje zbirke muzeja čuvaju oko 500 hiljada originalnih predmeta, te se zbog toga on smatra najbogatijom i najstarijom muzejskom ustanovom u Srbiji. Svake godine zbirke se dopunjuju brojnim donacijama, poklonima, legatima i otkupom predmeta. Stalne postavke nalaze se na adresama Dunavska 35, Dunavska 37, Muzejski kompleks Kulpin i Etno park „Brvnara“. U okviru stalne muzejske postavke u Dunavskoj 35, izdvojene su arheologija, istorije, etnologija i stara gradska vojvođanska ulica. U Dunavskoj 37, predstavljena je Vojvodina u XX veku. U Kulpinu se može videti stilski nameštaj nastao pre 1700. godine, poljoprivredno oruđe i alatke iz perioda od XVIII do XX veka, i stare poljoprivredne mašine.\nU Etno parku „Brvnara“ predstavljena je zavičajno-muzeološka zbirka koja pretežno ima etnološki karakter. Posetioci se mogu upoznati sa načinom života običnog čoveka, zemljoradnika u Vojvodini, njegovom drvenom kućom, nameštajem, posuđem, garderobom i slično.\nMuzej Vojvodine je u svom dosadašnjem višedecenijskom radu dobio 4 nagrade „Mihajlo Valtrović“ koju dodeljuje Muzejsko društvo Srbije i Nacionalni komitet Međunarodnog saveta muzejskih organizacija za poseban doprinos u unapređivanju i razvitku muzejske delatnosti i za odlične rezultate u stručnim radovima. Takođe, zaposleni Muzeja osvojili su nagrade 2005. godine i 2007. godine za najbolje izložbe u Srbiji, a 2009.godine Muzej je proglašen za Najbolji muzej u Srbiji.\nOva ustanova kulture nalazi se na adresi Dunavska 35-37 i otvorena je za posetioce od utorka do petka u periodu od 09 do 19 časova i subotom i nedeljom u periodu od 10 do 18 časova. Nedeljom je ulaz slobodan.\nPrirodnjačko odeljenje počelo je sa svojim radom pri Vojvođanskom muzeju 1947.godine. Svoju lokaciju je menjalo sve do 1966.godine kada...


Izvor: RTV/Vojvodina arhiva vesti 11.11.2016 - Naslovi.net\nBanja Rusanda u nadležnosti Rezervata prirode\nZRENJANIN - Zaštićeno područje Park prirode Rusanda trebalo bi da pređe u nadležnost zrenjaninskog preduzeća "Rezervati prirode". Do sada su se o tom području volonterski brinuli zaposleni u banji Rusanda, koji se nadaju da će novi upravljač… »\nZaštita životinja sa nepristupačnih mesta\nNOVI SAD - U Novom Sadu je nedavno otvoreno udruženje specijalizovano za spasavanje životinja sa nepristupačnih mesta. Jeste li nekada bili u situaciji da prolazeći ulicom prisustvujete sceni u kojoj pristižu ekipe vatrogasaca i spasavaju, na primer… »\nTurističke ture po Novom Sadu\nNOVI SAD - Petrovaradinska tvrđava, već stotinama godina je dragulj Novog Sada, pa tako i glavna atrakcija za sve turiste koji posećuju Novi Sad. Koje još znamenitosti su zanimljive turistima, ali i koliko su Novosađani svesni kulturnog bogatstva… »


Dinkić: Razmatra se zamena starih autobusa za nove uz popust :: EMG :: Ekonomske vesti iz Srbije\n22. april 2010. | 14:18\nMinistar ekonomije Mlađan Dinkić izjavio danas da se s predstavnicima kompanija za reciklažu razmatra uvođenju zamene starih autobusa za nove, uz popust od 30 odsto.\nDinkić je tokom obilaska novosadske fabrike autobusa Neobus kazao da bi bilo dobro da se omogući zamena starih za nove autobuse domaće proizvodnje jer će to uposliti radnike i stvoriti uslove da polako rastu i plate u toj grani.\nOn je podsetio da je Ministarstvo ekonomije kreditom Fonda za razvoj od 2,6 miliona evra podržalo program Neobusa za proizvodnju po 150 autobusa godišnje tokom tri godine, dogovoren s holandskom kompanijom VDL. "Podržali smo Neobus zato što su ljudi dobili siguran posao, sigurne plate i zato što je otvoren prostor da 70 radnika dobije posao", kazao je Dinkić i dodao da je sada u Neobusu zaposleno 220 ljudi, a u toku je prijem 40 radnika.\n"Izvoz 450 autobusa, vredan 25 miliona evra, u naredne tri godine, mnogo će značiti i za devizni priliv Srbije, a omogućiće i Neobusu da dodatno investira", kazao je Dinkić.\nTeme: Auto-industrija, Staro za novo\nKompanije: Neobus, VDL\nPočela realizacija programa „staro za novo“\n15. april 2009. 15:04 |\nZamena starih kola za Punto od srede\n13. april 2009. 12:04 |


Džon Kits | A . A . A\nArhive oznaka: Džon Kits\nFilm o Džonu Kitsu: „Bright Star“\nObjavljeno 2. decembra 2017. od strane A . A . A\nFilm Bright Star režirala je Džejn Kempion, australijska rediteljka, autorka filmova Portret jedne dame i Klavir, dva filma koja su za naš kontekst najbitnija. Treba obratiti pažnju na značaj tišine u njenim filmovima između dve reči protagonista. Takođe i na interpretaciju junakinja.\nPisanje o ovom filmu uklapa se u seriju objava o engleskom romantičarskom pesniku i odnosi se na njegovu ljubav – u filmu visokostilizovanom, naročito kada su u pitanju kostimi i ambijent u kakvom volimo da zatičemo pesnike toga doba – sa Fani Braun, a pre odlaska u Italiju na lečenje od tuberkuloze koje se ispostavilo kao fatalno.\nU filmu Bright Star sudbina junaka nije romantično ili slobodno interpretirana, bez obzira na sve spoljašnje okolnosti koje ne idu upravo napisanom u prilog. Interpretacija događaja, iako se drži činjenica, obogaćena je bajkovitim elementima koji ne smetaju estetskom čulu i konačnom utisku.\nU nastavku sledi trejler filma, kao i pismo koje je Džon Kits uputio Fani Braun. Film je snimljen 2009. godine i dobio je ime po istoimenoj Kitsovoj pesmi. Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod Film, Pisma, dnevnici i skice umetnika\t| Označeno sa Amor, Džejn Kempion, Džon Kits, Poezija, Posts in English, Romantizam\nŠest oda Džona Kitsa iz 1819. godine\nObjavljeno 5. januara 2015. od strane A . A . A\nČarls Armitadž Braun, „Portret Džona Kitsa“, 1819.\nPočetkom 1819. godine Džon Kits napušta svoj dotadašnji posao apotekara i odlučuje da se posveti isključivo pisanju poezije. Pokušava da završi odu Hiperion no ubrzo odustaje i započinje novi ciklus pesama, šest oda, od kojih je jedino Oda jeseni bila završena u septembru a ostalih pet verovatno u maju 1819.\nU nastavku slede svih šest oda, od kojih su Oda slavuju, Oda bezbrižnosti (u nekim prevodima i Oda indolenciji), Oda melanholiji i Oda psihi date u prevodu Danka Anđelinovića iz 1960. godine, što će čitaoci primetiti, naročito po određenim leksičkim odlikama prevoda. Oda grčkoj urni i Oda jeseni date su u prevodu Vladete Košutića iz 1968. godine. Za sada na ovom mestu možete čitati o Odi jeseni i o Odi grčkoj urni.\nSlikar Džozef Severn (Joseph Severn) je između 1819. i 1823. godine naslikao nekoliko Kitsovih portreta, bio je pesnikov dobar prijatelj i saputnik kroz Italiju. Po saznanju da boluje od tuberkuloze, Kits odlazi u Italiju zbog odgovarajuće klime gde mu društvo pravi Severn. Međutim, Kits umire nakon tri meseca u Rimu. Iza tog prijateljstva ostalo je mnoštvo pisama (koje je Severn upućivao drugima, izveštavajući ih o pesnikovom zdravlju), kao i portreta. Možete ih čitati ovde.\nPosle Kitsove smrti, Severn je nastavio da boravi u Rimu, izdržavajući se kao slikar čija su dela obuhvatala različite tematske celine. Sahranjen je pored Kitsa na protestanstkom groblju u Rimu. Pored njega, Kitsove portrete, u formi crteža, ostavili su umetnici čija je dela moguće videti na sajtu Nacionalne galerije portreta u Londonu (National Portrait Gallery). Kitsov i Severnov grob simbolični su: na jednom je lira, na drugom paleta. Na Kitsovom grobu uklesano je, po njegovoj želji: Nastavite sa čitanjem\nObjavljeno pod Književnost\t| Označeno sa Crtež, Danko Anđelinović, Džon Kits, Džozef Severn, Muški portret, Poezija, Portreti, Ptice, Romantizam, Vladeta Košutić\nDžon Kits: „Oda grčkoj urni“\nTi večno nevina, nevesto spokoja!\nOdojče tišine i sporih časova,\nti, pevaču šumski, što kroz usta tvoja\nnavire poj lepši od naših stihova:\nkakva bajka cvetna oko tvojeg boka\novi u dolini Arkadije zlatne\nbogove i smrtne ljude u isti mah?\nLjudi i bogovi ko su? Nepodatne\ndevice te ko su? Beg, bitka žestoka?\nKakve su to frule? Kakav zanos plah?\nPesme što čujemo drage su, al draže\njoš su nečuvene, i stog nek zaječi,\nfrule, ne za uvo već što može blaže,\nsvirka duhu našem sa pesmom bez reči.\nPod stablima nećeš, o mladiću lepi,\nstati s pesmom, niti stabla će da mru:\nsmeli ljubavniče, blizu svrhe ti si,\na ne ljubiš dragu, no zato ne strepi,\nvolećeš večito večno mladu nju.\nSrećne, srećne grane! Nikad lišće vedro\nneće vam proleću reći zbogom žalno;\no sviraču srećni, nesmoren i štedro,\nsviraćeš na fruli nove pesme stalno;\nvečna ljubav, večna, srce nek prevlasti,\nuvek strasno i za uživanje orno!\nVečno zadihana, večno mlada žud,\nslobodna od iga svake ljudske strasti\nkad nam srce klone gorko i umorno,\na orosi čelo grozničava stud.\nKo su ljudi ti što u hram idu trajno?\nKojem žrtveniku, žrecu tajanstveni,\nvodiš tu junicu što muče očajno,\nsvilenih bokova cvećem okićenih?\nGradić pokraj reke il na žalu što je,\nil na bregu s mirnim zamkom u samoći,\ntog smernoga jutra što napušten bi?\nO gradiću, večno uličice tvoje\nbiće tihe… niko nikad neće doći\nda nam kaže zašto pust ostade ti.\nGrčko remek-delo! Sa jasnim držanjem\ndevica i ljudi koji mramor diče,\ns ugaženom travom i sa šumskim granjem:\nmučiš misli naše, ćutljivi obliče,\nkao večnost. Hladna pastoralo, traješ, –\ndok smrt pokolenja lišava životat\nkao svedok večni slušajuć tuđ vaj –\nda čoveku kažeš prijateljski da je\nlepota istina, istina lepota,\ni to je na zemlji sve, čoveče, znaj.\nZajedno sa Helderlinom Kits predstavlja obnovu stvarnog helenskog duha u evropskoj poeziji, koja je ranije, za vreme klasicizma, uglavnom bila oslonjena na latinsku antičku književnost. Oda je napisana u maju 1819, a januara sledeće godine (1820) objavljena je u časopisu Annals of the Fine Arts. Valjalo bi uraditi uporednu analizu Helderlinovog romana Hiperion i Kitsove ode istoimenog naziva, a kada već govorimo o revitalizaciji antičkog grčkog duha u modernoj Evropi s početka 19. veka ne možemo zaobići ni Geteovu dramu Ifigenija na Tavridi.\nOva ekfraza, opis umetničkog dela unutar umetničkog dela, književna je evokacija prostorne umetnosti. Prostor koji zauzima opisana scena je jedna antička vazna (urna). Međutim, to je u svetu fikcije koji nam pesma omogućava. Do čitaoca, a ne lirskog subjekta, pesma je došla posredstvom reči, takođe svojevrsnog tela u obliku urne, tela oblikovanog rečima. Lirski subjekt vidi pred sobom urnu, a na njoj je slika. Mi pred sobom vidimo tekst u kome je opisana vazna na kojoj je (opisana) procesija, arkadijska scena jednog zlatnog dana, a pre toga, jedan tužan mladić što pod stablom svira frulu. Ta slika nas podseća na jednu idiličnu scenu Frederika Lejtona iz 1881. godine.\nEkfraza ne podrazumeva mimetički odnos prema posmatranom predmetu, ona nije deskripcija. Detaljan opis predmeta primarno je bila retorska vežba koja nije morala podrazumevati opis određenog umetničkog dela, slike ili skulpture. Ekfraza je uvek u vezi sa vizuelnim i ova pesma to potvrđuje pred čitaoca prinoseći, a u obliku pitanja, procesiju, živopisno lirski ispripovedano kretanje mase koja koja ide u hram „u dolini Arkadije zlatne“. Bokove vazne obavila je cvetna bajka u kojoj istovremeno prebivaju bogovi i ljudi, device i frule, bitke i junica. Svi oni napustili su grad i nekuda se uputili, a delo, nemo, „odojče tišine“, neće im otkriti tajnu da kretanja, zapravo, nema. Uostalom, to kružni oblik predmeta o kome je reč i potvrđuje. Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod Književnost, Pisma, dnevnici i skice umetnika, Predmeti\t| Označeno sa Antička Grčka, Arkadija, Džon Kits, Muzički instrumenti, Poezija, Romantizam, Vazne, Vladeta Košutić\nArhive Izaberi mesec septembar 2020 (4) maj 2020 (1) april 2020 (1) mart 2020 (4) februar 2020 (3) januar 2020 (4) decembar 2019 (4) novembar 2019 (7) oktobar 2019 (1) septembar 2019 (1) avgust 2019 (3) jul 2019 (7) jun 2019 (3) maj 2019 (6) april 2019 (4) mart 2019 (2) februar 2019 (8) januar 2019 (3) decembar 2018 (2) novembar 2018 (3) oktobar 2018 (1) septembar 2018 (4) avgust 2018 (2) jul 2018 (2) jun 2018 (8) maj 2018 (6) april 2018 (6) mart 2018 (5) februar 2018 (8) januar 2018 (4) decembar 2017 (7) novembar 2017 (3) oktobar 2017 (4) septembar 2017 (4) avgust 2017 (3) jul 2017 (4) jun 2017 (8) maj 2017 (3) april 2017 (2) mart 2017 (1) februar 2017 (5) januar 2017 (8) decembar 2016 (2) novembar 2016 (6) oktobar 2016 (1) septembar 2016 (2) avgust 2016 (9) jul 2016 (4) jun 2016 (3) maj 2016 (2) april 2016 (1) mart 2016 (2) februar 2016 (7) januar 2016 (1) decembar 2015 (3) novembar 2015 (5) oktobar 2015 (4) septembar 2015 (12) avgust 2015 (7) jul 2015 (5) jun 2015 (7) maj 2015 (4) april 2015 (6) mart 2015 (4) februar 2015 (2) januar 2015 (6) decembar 2014 (5) novembar 2014 (9) oktobar 2014 (5) septembar 2014 (6) avgust 2014 (7) jul 2014 (8) jun 2014 (6) maj 2014 (3) april 2014 (4) mart 2014 (9) februar 2014 (6) januar 2014 (4) decembar 2013 (13) novembar 2013 (6) oktobar 2013 (4) septembar 2013 (1) avgust 2013 (6) jul 2013 (6) jun 2013 (14) maj 2013 (11) april 2013 (9) mart 2013 (7) februar 2013 (3) januar 2013 (4) decembar 2012 (6) novembar 2012 (4) oktobar 2012 (7) septembar 2012 (4) avgust 2012 (3) jul 2012 (2) jun 2012 (1) maj 2012 (6) april 2012 (1) mart 2012 (3) februar 2012 (3) januar 2012 (5) decembar 2011 (3) novembar 2011 (7) oktobar 2011 (1)


Novinarstvo, marketing i medijski "reket" | MC_ONLINE\nNovinarstvo, marketing i medijski "reket"\nAutor: Uroš Vukić / Nezavisne novine\nFinansiranje medija tijesno je povezano s medijskim slobodama, a razvijanje slobodne uređivačke politike nezavisno od izvora finansiranja je moguće, ali vrlo teško, pogotovo u BiH, zemlji zarobljenoj socijalnom i kulturnom bijedom, političkim nasiljem i korupcijom.\nKako pokazuju istraživanja, medijske slobode u BiH posljednjih nekoliko godina u konstantnom su padu, dok istovremeno broj medija (uglavnom portala) raste, tako da nije teško zaključiti da određeni centri moći, politički, ekonomski pa i kriminalni, ulaze u medijski biznis bez jasne slike medijskog vlasništva, što predstavlja poseban problem. Uz netransparentno vlasništvo, problem medija u BiH su i izvori finansiranja, koji su, takođe, vrlo često magloviti, a čije otkrivanje bi puno toga reklo i o mediju, ali i onome ko ga finansira.\n"Način finansiranja medija je zapravo način kontrole, uticaja na medije, odnosno na ono što će ili neće biti objavljeno, a time, posljedično, i na ono što javnost zna. Novac koji u medije ulazi može da utiče na ono što će biti stavljeno na agendu tih medija, na pristup medija određenim temama ili akterima, na način na koji se vijest i informacije kontekstualiziraju i uokviruju, a sve u skladu s interesima onih koji novac ulažu u medije. Upravo zato je bitno da se zna, odnosno da postoje pouzdani pokazatelji ko i kako finansira medije, ali je jednako bitna koncentracija vlasništva u medijima, kao i monopol oglašivača i njihov uticaj na medije", rekla je Lejla Turčilo, profesorica na Odsjeku žurnalistike na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu.\nKad saznamo ko finansira medije, Đorđe Vuković, profesor Fakulteta političkih nauka u Banjaluci, kaže da je tada jasnije i zašto taj medij ima "takvu i takvu uređivačku politiku", način izvještavanja, odabir tema i slično. Kod finansiranja medija, jednu od ključnih uloga ima odjel marketinga, koji je vrlo često u direktnoj vezi s uređivačkim kolegijumom nekog medija. Idealno bi bilo da je marketing odjel odvojen, međutim u ovim okolnostima u BiH to je praktično nemoguće. Vlasti na svim nivoima, od države, entiteta, kantona, pa do lokalnih zajednica, kao i javna preduzeća i institucije, kroz različite programe i preko marketing odjela, među najznačajnijim su finansijerima medija, pogotovo onih manjih i lokalnih. Kroz te programe vrlo često novac svih građana, kojim u principu upravljaju političke partije, slijeva se u medije i samo velike i ozbiljne redakcije imaju mogućnost (mada sve manju) da se tome odupru i potpuno slobodno odlučuju o temama o kojima će pisati ili govoriti.\n"Povezanost vlasnika medija s političkim centrima moći, rođačke ili neke druge interesne veze mogu omogućiti ne samo bogaćenje pojedinca na račun poreskih obveznika, već se tako javna sredstva preko privatnih medijskih kompanija koriste za podršku političkim partijama, pojedincima na vlasti i slično, a na račun drugih subjekata političke arene, ali i građana i slobode govora, kao jedne od najvećih demokratskih tekovina", rekla je Nataša Tešanović, bivša direktorica banjalučke Alternativne televizije.\nUređivačku politiku koja ne zavisi od izvora finansiranja, ističu naši sagovornici, moguće je stvoriti, ali u BiH to je daleko teže nego u razvijenim zemljama i zbog toga često zbog opstanka na tržištu mediji moraju praviti trule kompromise, a novinari se često moraju uklopiti u koncept koji im diktira marketing odjel.\nMarketing je taj koji donosi novac mediju i to je činjenica, ali problem je što se sve više marketing stručnjaci miješaju u uređivačku politiku medija. Iole medijski pismen čitalac može zaključiti da se u posljednjih nekoliko godina, ako izuzmemo "informativu", mediji pretvaraju u marketinške platforme.\nKako u svijetu, tako i u Bosni i Hercegovini, novinari profesionalci su s marketingom u poprilično zategnutim odnosima, jer s jedne strane imate one kojima je cilj donijeti novac kompaniji, a s druge one koji smatraju da je informisanje javnosti prioritet.\n"Marketing se žali na novinare i gleda ih kao trošak, a novinari misle da marketing parazitira na novinarskom radu kako bi bezobzirno uzimao pare. To nije istina. Jedno bez drugog ne može da funkcioniše, ali moraju biti jasna, razrađena, pisana, interna pravila, s kojima oba odjela moraju biti upoznata, kako se ne bi dolazilo u neugodne situacije i ulazilo u 'ratove'", rekao je Siniša Vukelić, novinar, urednik i vlasnik portala Capital.ba.\nOdjel marketinga i redakciju bi bilo idealno razdvojiti, tačnije oni su formalno i odvojeni, međutim u praksi i na marketinškom tržištu BiH prosto je nemoguće odvojeno funkcionisati. Javna je tajna da u BiH postoje mediji koji opstaju zahvaljujući "reketu" i tu se najbolje može vidjeti primjer zloupotrebe na relaciji novinar - marketing. Princip je vrlo jednostavan, novinar otkrije priču koja bi mogla kompromitovati nekog pojedinca ili firmu i nakon toga na "pregovore" šalje marketing, koji onda dogovara uslove pod kojima ta priča neće biti objavljena.\nDa li je moguće stvoriti uređivačku politiku nezavisno od izvora finansiranja? Vuković kaže da jeste, koliko god da je riječ o izboru najtežeg puta, ipak je on jedini ispravan i jedini novinarski, medijski put: "Skučeno i siromašno je tržište, reklame i oglasi odavno ne zavise od kvaliteta medija, djeluje kao da se pravovremeno, analitično, objektivno, atraktivno, raznovrsno novinarstvo ne isplati, ali pretvaranje svog medija u razglas neke partije, pamflet nekog moćnika i njegovog kružoka je srozavanje ukusa na nivo tabloida", rekao je Vuković.\nUređivačka politika nezavisna od izvora finansiranja traži i beskompromisne urednike i vlasnike medija, kojima će javni interes biti ispred komercijalnog i koji će stati iza informacija koje javnost treba da zna i objaviti ih uprkos svemu, pa i političkim pritiscima i ekonomskom riziku od povlačenja oglašivača iz tog medija.\n"Bojim se da je takvih urednika i vlasnika sve manje, ne samo kod nas, nego i globalno, te da je ekonomski interes vlasnika ispred interesa i prava javnosti", rekla je Turčilo, dodajući da odvajanje marketinga od uređivačkog deska djeluje kao utopija, ali da nije, jer marketing ne smije biti prioritetna djelatnost medija.\nU BiH trenutno marketing odjel i uređivački kolegijum nisu odvojeni, jer vlasnici vide medije kao organizacije koje im donose profit i moć, a ne organizacije koje tu moć daju građanima koje informišu objektivno i nepristrasno. U svijetu, u BiH pogotovo, često, kada se govori o slobodi i odgovornosti novinara, ističe se da je ključni problem u menadžmentu medija, jer ni novinari ne mogu odgovorno i slobodno raditi svoj posao ako menadžment ima politiku kuće koja prioritet daje ekonomskom interesu.\nJoš jedan od problema kojem se malo poklanja pažnja kada se govori o slobodi medija u BiH je i ekonomski uticaj na novinare, koji su često potplaćeni i koji zarad puke egzistencije pristaju da služe nekom moćniku ili da, strahujući za vlastitu bezbjednost, od javnosti kriju informacije koje znaju. U kakvom se stanju nalaze novinari, najbolje govori izreka koja se sve češće čuje u profesionalnim krugovima, a to je da je "bogat novinar u BiH živi dokaz prodaje obraza i izdaje profesije".\n"Ekonomski uticaj na novinare brzo slama karaktere onih koji su zalutali u profesiju, dok oni koji nastoje da ekonomskim uticajem porobe novinare sigurno nemaju dobre namjere ni prema državi ni prema društvu", kaže Vuković.\nEkonomska stabilnost novinara, pa i medija u cjelini, je jedan od osnovnih preduslova za profesionalan rad, kako i jedni i drugi ne bi dolazili u tešku situaciju i pred izbor objaviti vijest i rizikovati gubljenje reklamnog budžeta, ili kompromitovati svoju reputaciju, što se na kraju reflektuje na čitanost, gledanost ili slušanost.\n"Istraživačko novinarstvo je skupo i traje dugo. Za kvalitetne priče vam treba dobar novinar sa dobrom platom. Kako izbalansirati ekonomski uticaj i dobar sadržaj? Mislim da je rješenje u dobrom, kredibilnom uredniku, koji će zaštiti svoje novinare i stati iza njih i njihovog rada", rekao je Vukelić.\nProjekat "Mediji i javni ugled" finansira Evropska unija. Sadržaj ovog teksta je isključiva odgovornost autora Uroša Vukića i konzorcijuma koji čine Vijeće za štampu i online medije u BiH, Udruženje/Udruga "BH novinari", "Mediacentar" i NVO "JaBiHEU" te ne odražava nužno stanovišta Evropske unije.\nJoan Barata: Jedinstveno i otvoreno medijsko tržište garant je pluralizma i transparentnosti


Tramp – Zavera\nKriza američke federacije? Secesija je loš scenario za Sjedinjene Države\nZTP 20. novembra 2021. 0 Komentara\nŠta je najveća prednost SAD-a u odnosu na druge zemlje? Da li je to velika i još uvek inovativna ekonomija? Ekonomska snaga je sigurno važna, ali kako je američka ekonomija\nZTP 27. septembra 2021. 0 Komentara\nCIA je 2017. izložila visokim zvaničnicima Trampove administracije nameru da otme ili ubije osnivača WikiLeaksa Džulijana Asanža, koji je bio zatvoren u londonskoj ambasadi, otkriva istraga Yahoo News-a. U izveštaju,\nZTP 26. septembra 2021. 0 Komentara\nCivilna kontrola oružanih snaga znak je zrele demokratije. Među pritužbama osnivača Amerike bilo je britansko raspoređivanje trupa bez saglasnosti lokalnih izabranih lidera; verovali su da je održavanje civilne kontrole nad\nZTP 6. jula 2021. 0 Komentara\nAdministracija Džoa Bajdena povlači svoje trupe, protivraketne sisteme i ratne avione sa Bliskog istoka tokom poslednjih nekoliko meseci kako bi se više pozabavila jugoistočnom Azijom i onim što Pentagon naziva\nZTP 15. juna 2021. 0 Komentara\nFBI je upozorio američke zakonodavce da bi aktivisti QAnona mogli da pređu iz virtualne sfere u stvaran svet i nastave sa nasiljem na tragu napada na Kapitol od 6. januara.