Novi Bečej: Besplatna obuka za buduće hranitelje\nDirektor Centra za socijalni rad opštine Novi Bečej Aleksandar Fabijan otkriva da je trenutni broj hraniteljskih porodica u opštini Novi Bečej 39, te da je u njima sada zbrinuto 47 dece i 7 odraslih i starih lica.\nNa teritoriji celog Srednjobanatskog okruga postoji samo jedno prihvatilište i jedna sigurna ženska kuća, koje imaju ograničene kapacitete za prihvat.\n"Centar za socijalni rad opštine Novi Bečej je u potrazi za potencijalnim hraniteljima, jer trenutan broj hraniteljskih porodica nije dovoljan da zadovolji potrebe naše opštine. Nedostaju nam kapaciteti i zbog toga organizujemo besplatnu obuku za buduće hranitelje, koja počinje u petak", ističe Fabijan i dodaje da hraniteljstvom može da se bavi porodica koja je u sklopu procedure stekla opštu podobnost za bavljenje hraniteljstvom, a za šta je potrebno podneti zahtev Centru za socijalni rad: "Pozivamo zainteresovane građane da se jave na 773-140 ili dođu lično u Centar, kako bi mogli da ga dodamo na spisak, a obuka počinje u petak 19. novembra 2021. godine, u svečanoj sali opštine Novi Bečej, od 16 do 19 časova, i trajaće do 20. decembra 2021. godine, svaki ponedeljak i petak. Obuku sprovodi Centar za porodični smeštaj i usvojenje iz Novog Sada."\nHraniteljstvo je privremeni oblik zaštite i traje do razrešenja krizne situacije u biološkoj porodici, ali može potrajati i duže. U hraniteljskim porodicama mogu biti zbrinuta deca, mladi, odrasli i stari. Hraniteljima su obezbeđeni naknada za rad, naknada za izdržavanje deteta i posebna namenska sredstva, po ugovoru, koji se zaključuje između centra i hranitelja.\nCentar za socijalni rad opštine Novi Bečej realizuje projekat "Zajedno do hraniteljstva" Pokrajinskog sekretarijata za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova, na temu hraniteljstva, odnosno njegove promocije.\nInformator za buduće i sadašnje hranitelje


EU NAJZNAČAJNIJI TRGOVINSKI PARTNER SRBIJE Čak 63 odsto ukupne spoljnotrgovinske razmene - Biznis.rs\n11.9.2020 11:08 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nEvropska unija ubedljivo je najveći i najvažniji trgovinski partner Srbije u 2019. godini, pokazuju podaci koje je objavila Delegacija EU u Srbiji. Prema ovim...\nEvropska unija ubedljivo je najveći i najvažniji trgovinski partner Srbije u 2019. godini, pokazuju podaci koje je objavila Delegacija EU u Srbiji.\nPrema ovim podacima, 63 odsto ukupne trgovine Srbije u 2019. obavljeno je sa Evropskom unijom.\nUkupna trgovina između EU i Srbije iznosila je 24,9 milijardi evra, što je za 250 odsto više u odnosu na 2009, kada je počeo da se primenjuje Privremeni sporazum o stabilizaciji i pridruživanju.\nProšle godine EU je izvezla u Srbiju robe i usluge u vrednosti od 13,6 milijardi evra, dok je izvoz Srbije u EU imao vrednost od 11,3 milijarde evra.\nRusija i Kina rangiraju se na drugom i trećem mestu, ali na znatno nižim trgovinskim nivoima (odnosno 2,7 milijardi i 2,4 milijarde) – deset puta niže od trgovine između Srbije i EU, ako se izuzme trgovina sa zemljama CEFTA sporazuma, koje se nalaze na drugom mestu po obimu trgovine sa Srbijom, navodi se u saopštenju.\nEVROPSKA UNIJA IZVOZ SPOLJNOTRGOVINSKA RAZMENA SRBIJA UVOZ


Tema: Charazay Basketball Manager - kosarkaski manager\n12.10.2007., 15:03 #1\nHa, ha, prešao sam vas. Naime, meni su rekli da treba da napišem rezime knjige “Gospodar Prstenova” od J.R. Tolkina. Nažalost, zabranili su mi da trošim redove ove strane na bilo kakav košarkaški online menadžer, ma koliko općenito odličan i zarazan on bio.\nDakle, svi ste čuli za Froda i Bilba Baginsa. Oni su bili dva mala debela plejmejkera, ne, ne, Hobita, oni su bili Hobiti, ne plejmejkeri! Dakle, priča se vrti oko jednog važnog žutog prstena uz pomoc koga su oni bili nevidljivi, a jedan glavni zloća Sauron je mogao da trpa trice kao blesav i dobije utakmice u poslednjoj sekundi. Ajme, meni, sredi se, kakve trice, kakve utakmice, on je mogao da porobi sve dobre u toj priči i dovede njihov svet do kraja. E, to! E, sada da bi ga u tome sprečili, ovi dobri su organizovali svoju momčad u formaciji : Gandalf-Frodo Bagins-Gimli (uh, taj bi bio strašan odbrambeni bek, niko njemu ne bi mogao da pljune ispod prozora)-Legolas ( jedan strašan strelac, svaki trjener bi ga poželio u svom timu)-Boromir-Aragorn ( kapiten i najveća faca u ekipi )- i još 3 mala plejmejkera čija imena ne znam. Ajoj, ja ponovo pogrešio, pa ne plejmejkeri nego Hobiti, ja se stvarno izvinjavam. Dakle, oni su išli kao do neke velike planine gde je bio neki kao vulkan da unište taj prsten, ali u medjuvremenu, bilo je nekih gadnih trenutaka, malo pada forme, malo ostajanja do kasno uveče. Bilo je tu i nekih gadnih utakmica, ne, ne utakmica, nego bitaka. Na primer, ona kod Helms Deep-a, gde je Gandalf tek pri kraju utakmice krenuo da puni ove zle i pomogne svom timu koji se hrabro borio. I ona tekma, ma kakva tekma, bitka, bitka! Dakle, ono na domaćem terenu protiv tima “ Horde Zla Gospodara Saurona”. Ali to je sve bilo da zamažu oči ovim zlima da bi dva mala debela plejm… ne Hobita, zakucala prsten u onu planinu. I pobeda u poslednjoj sekundi, jeeeeeeeee! Hrvatska, Hrvatska!\nMa, ljudi idite dodjavola, i otidite i kupite svoju knjigu ako vam se ne svidja moj rezime. Ja bi vam sada pričao o charazay-u, ali mi doktori ne daju, ali ja ću ih nadmudrit, videće oni ko će kome da uleće sa tricama u poslednjim sekund…\nOvo je deo pisma napisanog od jednog pacijenta iz naše psihijatrijske ustanove. Pacijent boluje od teške bolesti “charazayatitisa”, što je psiho-fizički poremećaj i usled velike stope zaraznosti veoma brzo se širi medju ljudima svih godišta. Ova bolest najčešće nastaje odlaskom na sajt www.charazay.com gde nesudjeni nesretnik može uzeti svoj tim i krenuti da igra kao menadžer. Glavni uzrok razvitka ove bolesti je skoro nevirovatna realističnost same igre, koja tera osobe koje podpadnu pod njenu draž da se više brinu oko svog tima u charazay-u nego za tim za koji inače navijaju u realnom životu. Inače, za ovu bolest još uvek nije pronađena odgovarajuća terapija, tako da nesrećni pacijenti ostaju na doživotnom lečenju u psihijatrijskim ustanovama.\n12.10.2007., 17:31 #2\nRe: Charazay Basketball Manager - kosarkaski manager\nPrijatelju kako da se registrujem,meni pise ''uspešno ste potvrdili vaš nalog. Dobićete tim čim vaša registracija bude odobrena od strane nekog od administratora.'' vec 2-3 sata sta da radim,bas me zanima kako je uradjen?\nONLINE BASKETBALL MANAGER!!!\nAutor bojanwer u forumu Košarka\nPoslednja poruka: 14.04.2005., 09:59\nAutor bojanwer u forumu Razno\nPoslednja poruka: 03.03.2005., 23:48\nAutor BojanPFC u forumu Video igre\nPoslednja poruka: 01.04.2004., 09:51


Lampa | | BravaCasa Magazin lampa – BravaCasa Magazin\nOvo je odličan projekat za romantičare koji heklaju ili imaju gomilu čipki i miljea koje više ne mogu da rasporede u prostoru – napravite lampu koja će se svima svideti…\nOva lampa u stilu 70tih godina prošlog veka je idealna letnja dekoracija za svako dvorište, mada će i u unutrašnjosti biti podjednako efektan element. Napravite sami lampu od drvenih perli…\nKao relativno nov materijal plastika je, u dizajnu enterijera, počela masovno da se upotrebljava pedesetih godina prošlog veka. Zbog relativno niske cene i dobrih karakteristika veoma brzo je pronašla svoje…\nLampe koje otkrivaju drugo lice kad ih upalite\nKada se upale, ove višestrane sive lampe nastale procesom 3D štampanja otkrivaju raznobojnu unutrašnjost koja proističe iz svakodnevnih slika. Lampe koje otkrivaju drugo lice kad ih upalite was last modified:…\nGood Boy lampe su veoma interesantne i njih ćete ili voleti ili mrzeti i to ne zbog njihovog stila nego zbog poruke koju šalju. Good Boy nekonvencionalne lampe was last…


Higsov bozon 'za neupućene'\nHigsov bozon "za neupućene" 05.Jul.2012, 18:25, Izvor: B92\nMoguće otkriće Higsovog bozona očigledno ima izuzetnu važnost za naše shvatanje univerzuma, ali kako običnom čoveku, laiku ili detetu objasniti šta je ova čestica?Samo objašnjenje varira od toga sa kim razgovarate i od toga šta ta osoba želi da čuje. Slobodno iskoristite ovaj vodič kako bi u svakoj prilici bili spremni da date pravi odgovor.Za osobe koje >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << želite da imresionirate: „Higsov bozon je elementarna čestica koja je prvi put spomenuta 1962. godine, kao sporedni proizvod mehanizma po kom hipotetičko sveprisutno kvantno polje – takozvano Higsovo polje – daje masu svim elementarnim česticama. Tačnije, u standardnom modelu fizike čestica, postojanje Higsovog bozona objašnjava kako se spontano slamanje elekrotnski slabe simetrije dešava u prirodi“.Za uznemirene i neispavane roditelje: „Da su sastavni delovi materije ustvari umrljani klinci, onda bi Higsovo polje bilo poput onih velikih bazena sa kuglicama. Svaka šarena loptica predstavlja po jedan Higsov bozon, a sve one zajedno stvaraju potreban otpor koji sprečava vaše dete/electron da potone do dna univderzuma gde se nalaze sve droge i korišćeni medicinski špricevi ovog sveta“.Postdiplomcima jezika i književnosti: „Higsov bozon je tip subatomske interpunkcije sa težinom negde između male tačke i zapete i nevidljivog zareza. Bez njega svemir bi bio samo oblak mumlanja – nešto poput Davinčijevog koda, ako ste to pročitali“.Tinejdžerima koji su tek počeli da studiraju fiziku: „Ne, to nije atom. Nikada to nisam rekao. Mislio sam čestica. I da, znam šta je elektromagentizam, Ajnštajn, masa koja nedostaje, Higsov bozon, kraj. Bilo je to jako davno kada sam se bavio fizikom, umoran sam“.Predstavniku udruženja potrošača: “Njegovo otkriće predstavlja kolosalno, do sada neviđeno, skoro beskonačno bacanje novca“.Detetu koje se nalazi na zadnjem sedištu automobila: „To je čestica koju su tražili neki naučnici zato što znaju da bi bez nje postojanje svemira bilo nemoguće. Zato što bez nje sve ostale čestice u svemiru ne bi imale svoju masu. Zato što bi nastavile da putuju brzinom svetlosti, baš kao i fotoni.Zato što sam rekao da bi bilo tako, i ako još pitaš „Zašto?“, nećemo ići u Mekdonalds“.Religioznim fanaticima: „Higsov bozon ne postoji“


► Mali: Izmenama zakona povećavamo bazu potencijalnih investitora\n"Strani investitori i fondovi će moći na brz i efikasan način da ulažu u domaće hartije od vrednosti i u srpsko tržište kapitala", rekao je Mali i i istakao da povećanjem dostupnosti i atraktivnosti domaćih hartija od vrednosti stranim investitorima, smanjujemo troškove finansiranja i obezbeđujemo bolju diversifikaciju investitora koji ulažu u domaće hartije od vrednosti.\n"To znači ako postoji veća tražnja, da će i kamata koju plaćamo biti manja i to je veliki uspeh za našu zemlju i još jedna potvrda naše finasijske stabilnosti i poverenja koje investitori imaju u naše hartije od vrednosti", rekao je ministar i podsetio da je Srbija otvorila poglavlje četiri koje se odnosi na slobodno kretanje kapitala, što je, kako je ocenio, "još jedna potvrda svih napora koje je država napravila u cilju finansijske stabilnosti".\n"Prošle godine smo imali dve veoma uspešne emisije evroobveznica i to po istorijski najnižim kamatnim stopama. Pri poslednjoj emisiji obveznica u novembru emitovali smo 550 miliona evra obveznica sa prinosom 1,25 odsto, a prethodno smo u junu emitovali obveznicu u iznosu od milijardu evra, na period od deset godina, sa stopom prinosa od 1,619 odsto i šest puta većom tražnjom", rekao je Mali.\nOn je rekao i da će sutra biti emitovana emisija državnih obveznica u evrima na rok od 20 godina, što se prvi put dešava jer su do sada emitovane na najviše 15 godina.\nMali je dodao i da su srpske obveznice prvi put uvrštene na listu za potencijalno uključivanje u JP Morganov indeks državnih obveznica zemalja u razvoju.\nMali je obrazložio i Predlog zakona o Popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2021. godine rekavši da će se popisom "obezbediti pouzdani podaci o vitalnim, etničkim, ekonomskim, obrazovnim, migracionim i drugim obeležjima stanovništva, koji su neophodni za dobijanje precizne slike trenutnog stanja, ali i za projekcije budućih kretanja, a naročito za realno sagledavanje obima i posledica iseljavanja stanovništva".\nOn je objasnio da je Popis 2021. specifičan i po tome što bi trebalo da bude poslednji popis u Srbiji koji se sprovodi na tradicionalan način, odnosno neposrednim pojedinačnim popisivanjem svih jedinica.\nNa dnevnom redu Skupštine je i Predlog zakona o potvrđivanju sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji za cilj ima povećanje produktivnosti i jačanje tržišnih veza malih i srednjih poljoprivrednih prehrambenih proizvođača.\nPoslanici će potvrditi i sporazum o zajmu između Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, za unapređenje zemljišne administracije, kao i ugovor o kreditu u oblasti infrastrukturnih projekata.\nPred poslanicima je Predlog zakona o potvrđivanju ugovora o garanciji za projektni zajam za izgradnju nove univerzitetske dečje klinike, Tiršova 2 u Beogradu.


Vesti online / Vesti / Svet / Da li je Katalonija u stvari već proglasila nezavisnost?\nPristalice nezavisnosti Katalonije\nŠpanski premijer Marijano Rahoj zatražio je danas od katalonskog lidera Karlesa Pudždemona da razjasni da li je ili nije proglasio nezavisnost. Rahoj je istakao da je to prvi korak ka aktiviranju Člana 155. španskog Ustava. Odluka koju je danas donela španska vlada tiče se "sigurnosti za španski narod", naveo je Rahoj.\n- Ako Pudždemon poštuje zakon, staviće tačnu na period nelegalnosti i nesigurnosti. Tome se svi nadamo - da se okonča trenutna situacija u Kataloniji - naveo je Rahoj na konferenciji za novinare nakon sednice španske vlade.\nPudždemon je sinoć izjavio da prihvata "mandat naroda" za otcepljenje od Španije, ali od parlameta Katalonije zatražio da tu odluku suspenduje, kako bi se dalo više vremena za pregovore sa Madridom.\nKako ističe AFP, Pudždemon se, u obraćanju regionalnom parlamentu, uzdržao od jasnog zahteva za proglašenje nezavisnosti, ali je prostor za otcepljenje Katalonije ostavio otvorenim.


Kuća Mileve Marić Ajnštajn bez obeležja | Srbija | Novosti.rs\nKuća Mileve Marić Ajnštajn bez obeležja\nI. BRCAN | 21. avgust 2013. 08:01 | Komentara: 0\nIzgledi da kuća Mileve Marić Ajnštajn u Kisačkoj 20 uskoro bude obnovljena i dalje mali. Šest naslednika velike naučnice i njenog muža Alberta rasuto širom sveta\nNeobeležena kuća Mileve Marić Ajnštajn\nOSIM što veličinom od skoro 300 kvadrata dominira Kisačkom ulicom, kuća na broju 20 ni po čemu ne odaje utisak da je baš tu, pre više od 100 godina, živeo najpoznatiji član porodice Marić, čuvena matematičarka Mileva. Spomenik kulture nije označen čak ni spomen-pločom, a novac za makar ovo minimalno obeležje, ni ove godine nije obezbeđen.\nObnova kuće je još na dugom štapu, jer se za to čeka saglasnost šest naslednika Mileve i njenog mnogo slavnijeg muža Alberta Ajnštajna, koji su zakonski vlasnici kuće, a koji su, da slučaj bude još komplikovaniji, raštrkani svud po svetu.\n- Još 2007. zakonski naslednik kuće, Bernard Cezar Ajntšajn, unuk Alberta Ajnštajna i Mileve Marić, posredstvom advokata obratio se Gradu Novom Sadu izrazivši spremnost da taj objekat pokloni Novosađanima, s tim da se u jednoj od prostorija napravi muzej posvećen njegovim babi i dedi - objašnjavaju za "Novosti" u Gradskoj kući.\nUslov za to je bio da se adaptacija uradi gradskim novcem, odnosno da Grad preuzme i finansiranje održavanja te svojevrsne spomen-sobe. Ovaj naslednik kuće slavnih naučnika je, međutim, u međuvremenu preminuo i njegov predlog nije realizovan.\nBRIGA STANARA IAKO je pre sedam godina, kao spomenik kulture, stavljena pod zaštitu države, o porodičnoj kući Mileve Marić zasada brinu jedino njeni stanari. Čine to skromno, u okviru svojih mogućnosti i bez ikakvog nagoveštaja da bi jednog dana ona mogla postati spomenik ženi koju mnogi smatraju pravim tvorcem teorije relativiteta.\nPosle toga, gradska administracija se, pismenim putem, obratila njegovim naslednicima i obavestila ih o ranije izraženoj Bernardovoj volji, zamolivši ih da se i sami izjasne po tom predlogu. Odgovori, međutim, do danas nisu stigli.\n- S obzirom na to, odnosno na činjenicu da Grad nije vlasnik kuće, nema ni zakonskog osnova da se to zdanje obnovi, a svakako bi trebalo - jasno je saopštila gradska vlast.\nMada je za to bilo najava, oronula kuća slavne naučnice ove godine, nažalost, neće dobiti ni spomen-ploču, mada bi taj potez grad bez većih prepreka mogao da realizuje. O tome se, zasad, rečeno nam je, samo razmišlja, a određene poslove i oko tog objekta obavlja gradski Zavod za zaštitu spomenika kulture.\n- Naša stručna služba radi istraživanje i evidentiranje zatečenog stanja svih spomen-obeležja na teritoriji grada - kažu u Zavodu. - Na osnovu dobijenih podataka i izvršene revizije sačiniće se program prioriteta, koji će biti unešen u program za naredni period. Cilj je pokretanje inicijative i obezbeđenje sredstava za obnovu karakterističnih obeležja, kojim će biti obuhvaćena i spomen-ploča na kući Mileve Marić.\nZA GAVRILA - PRIVATNO\nU NOVOM Sadu je, nedavno, pokrenuta privatna inicijativa da se prikupi novac za obnovu rodne kuće Gavrila Principa u Grahovu. Mada nema nikakve veze sa gradskim budžetom, ni ona, naravno, nije prošla bez zamerki, pre svega zato što je pokretač zamenik gradonačelnika Borko Ilić, čija porodica je, starinom, iz tog gradića u BiH. Ilić za "Novosti" kaže da bi isto učinio i za Milevinu kuću, samo da je rešeno pitanje vlasništva.


Saponia u projektu izgradnje logističko-distribucijskog centra Zagreb | Extravagant.com.hr\nHome News Saponia u projektu izgradnje logističko-distribucijskog centra Zagreb\nAutor: Extravagant Redakcija 30 siječnja, 2021\n30 siječnja, 2021 0 komentara\nPočetkom 2021. godine, Saponia započinje izgradnju novog, suvremeno opremljenog logističko-distribucijskog centra koji će osigurati adekvatnu logističku podršku dugoročnom razvoju prodajno-distribucijskog poslovanja. Kvalitetna infrastruktura preduvjet je povećanja efikasnosti u poslovanju, a kako bi se to postiglo krenulo se u dva investicijska projekta – modernizaciju postojećeg skladišta Saponije i izgradnju potpuno novog logističko-distribucijskog centra u istočnoj industrijskoj zoni Zagreba.\nPrvi dio projekta – rekonstrukcija postojećeg skladišnog prostora je završena, a ovih dana dobivena je građevinska dozvola za izgradnju novog LDC-a. Njegovim završetkom u travnju ove godine Saponia će imati na raspolaganju 4500 paletnih mjesta za visokoregalno skladištenje robe i suvremenu skladišnu mehanizaciju što će omogućiti brži protok robe, povećanu točnost isporuka i smanjenje operativnih troškova.\n„Pri osmišljavanju i projektiranju zagrebačkog logističko-distribucijskog centra vodilo se računa o zadovoljenju najviših izvedbenih standarda, a dio koncepta je i energetska učinkovitost zgrade čemu će doprinijeti solarni paneli i štedljiva rasvjeta. Investicija u rekonstrukciju, izgradnju i opremanje LDC-a vrijedna 8,74 milijuna kuna moći će odgovoriti svim specifičnim zahtjevima skladištenja kako proizvodnog programa Saponije tako i prehrambenih proizvoda Kandita i Koestlina čiju prodaju i distribuciju se ugovorilo od ove godine“ – izjavila je dr.sc. Dajana Mrčela, predsjednica Uprave Saponije.\nNaime, od 4.124 m2 ukupnog prostora novog LDC-a, gotovo četvrtina će biti kondicionirani prostor koji osigurava maksimalno očuvanje kvalitete Kanditovih i Koestlinovih proizvoda. U novom prostoru će uz skladište biti smještene i nove uredske prostorije odjela Prodaje i Logistike što će omogućiti i učinkovitiju organizaciju poslovnih procesa. Iz zagrebačkog logističkog centra godišnje će se vršiti gotovo 40.000 istovara na prodajna mjesta njihovih partnera. Stoga je proširen vozni park u koji su zbog specifičnih zahtjeva prijevoza Kanditovih i Koestlinovih proizvoda uključene i hladnjače, te Saponija sada raspolaže sa 108 teretnih vozila.\n„I ovim poslovnim potezom Saponia zajedno s Kanditom i Koestlinom potvrđuje svoju posvećenost dizanju razine kvalitete svoga poslovanja i poboljšanju usluga prema svojim partnerima. Ovo partnerstvo logičan je nastavak napora ovih tvrtki usmjerenih ka održivom razvoju i osiguranju bolje operativnosti i profitabilnosti.“ – dodala je dr.sc. Dajana Mrčela.\nExtravagantlogističko distribucijski centar ZagrebSaponia\nSluz puža u borbi protiv ožiljaka, opeklina, akni… Upoznajte Elicinu!\n17. sezona – Extravagant 16


Nova “GPS epoha” nastupa početkom aprila – Visegradlive.com\nHome / Zanimljivosti / Nova “GPS epoha” nastupa početkom aprila\n15. Februara 2019.\tZanimljivosti 38 Views\nAko se oslanjate na GPS, zabilježite 6. april 2019. godine u svom kalendaru jer je to datum kada će se dogoditi restartovanje GPS brojčanika na nulu takozvani “GPS rollover”, a to može dovesti do smetnji u radu kod nekih GPS prijemnika.\nU aprilu će GPS mreža proći kroz mini “milenijumsku grešku”, jer će se brojčanik vratiti na nulu. Iako je ovo poznato pitanje koje proizilazi iz načina na koji sistem funkcioniše, preporučuje se da se oni koji su zaduženi za kritičnu infrastrukturu koja koristi GPS, zajedno sa drugim kompanijama i korisnicima koji vjeruju da bi bag doveo do problema, pripreme za događaj.\nGPS rollover se dešava zbog načina na koji navigacioni signal funkcioniše. Broj tekuće sedmice je kodiran u signalnu poruku primljenu od satelita koristeći 10 bitova, a to omogućava ograničeni raspon, do 1024 nedelje. “Epoha” u kojoj se GPS trenutno nalazi je počela 1. avgusta 1999. godine, a 6. aprila 2019. godine broj se vraća natrag na nulu, odakle će započeti odbrojavanje do 1023.\nIako većina modernih GPS prijemnika ne bi trebalo da budu pogođeni ovim uređajem (uređaji koji su u skladu sa IS-GPS-200 i objezbeđuju UTC će biti u redu), testiranje koje je izvršio američki DHS (Department for Homeland Security) pokazalo je da postoji mogućnost da će neki protumačiti ovaj rollover kao datum vraćanja na 6. januar 1980, ili možda neki drugi pogrešan datum. Problem bi mogao da se javi kod uređaja proizvedenih prije 2010. godine koji u međuvremenu nisu ažurirani.\nTu počinju glavobolje. Ali samo što će neki GPS prijemnici početi sa izvještavanjem o pogrešnom datumu, već bi, i zato što je tačan vremenski raspored krucijalan za precizne podatke o lokaciji, pogrešna interpretacija ovog rollovera mogla da ima velike posljedice.\nPrevious Međunarodni dan djece oboljele od malignih bolesti: Malim borcima potrebna još veća podrška\nNext Gugl u znaku Srbije i Dana državnosti


Dr. N.Dž. Goldštajn, S.Dž. Martin, R.B. Ča\nDa ! 50 tajni ubeđivanja\nNaučite kako da postanete znatno efikasniji kada ubeđujete druge u nešto!\nPogrešno kontrolisan dečiji gnev ispoljava se na nekoliko načina: od loših ocena u školi do sukoba izmedju dece i roditelja; od negativnih stavova prema autoritetima do agresivnog ponašanja; od mrzovoljnosti do samoubistva. Sve to vidjamo svakodnevno - i izgleda da se situacija pogoršava.\nDepresija je bolest za koju se predviđa da će do 2020. postati najrasprostranjenija na planeti i zdravstveni problem broj jedan. „Maligna tuga, anatomija depresije“ Luisa Volperta će biti od koristi i stručnjacima i laicima. Luis Volpert je ugledni biolog, profesor na UCL, koji je na osnovu sopstvenog iskustva pacijenta lečenog od depresije koji je prošao kroz razne oblike terapija i razne faze oboljenja, konsultujući relevantnu literaturu i svedočanstva drugih ljudi, čitaocima predočio jedan ozbiljan, detaljan i širok portret ove opake bolesti.\nStres! Postao je univerzalno stanje, najrasprostranjenija psihološka boljka našeg društva, a uz to predstavlja opasnost za zdravstvene probleme bilo koje vrste\nSavršena knjiga za sve muževe koji su ikada izgovorili reči: "Žao mi je, neće se više ponoviti." Brakovi mogu napredovati samo tamo gde ima prave intimnosti. Zašto onda muževi ponekad imaju potrebu da zaobilaze istinu,\nSavršena knjiga za svaku zenu koja je ikada izgovorila reči: "Sve je u redu, dobro sam." Zašto žene ponekad idu okolo-naokolo kad razgovaraju s muževima? Istina se prećutkuje, zaobilazi i čak potpuno izvrće.\nSve što treba da znate da biste pokrenuli svoju emocionalnu inteligenciju - EQ priručnik.\n1. Grevis, Džin


Monster Energy Gymkhana GRiD test Online plus\nZadimljeni cirkus auto moto dimničara!\nSport koji je totalna nepoznanica na našim prostorima a ipak svi znamo o čemu se radi zbog ekstremnog sportiste Ken Blocka sklonom vratolomnim egzibicijama, već drugu godinu zaredom beleži svoju evropsku turneju. Reč je o Monster Energy Gymkhana GRiD!\nKoliko poznat po ovom fenomenalnom vozaču, toliko I po crnim zamašćenim traka nastalim od sagorelih guma koje su žaštitni znak ovakvih takmičenja, ovaj sport je u Madridu doživeo finalnu trku sezone. Uz već pomenutog Blocka tu su se našli I drugi poznati vozači takmičenja koje je predvodio takmičar koji skoro pa kao i Ken nosi zasluge za promociju ovog sporta - Vaughn Gittin Jr!\nKvalifikacije su tokom čitave godine održavane po različitim zemljama Evrope, takmičari su imali mogućnost da svoje znanje oprobaju u Nemačkoj, Francuskoj, Mađarskoj, Britaniji I Španiji. Za finalnu trku opet je odabrana Španija koja je "dimni cirkus" ugostila na lokaciji City of Rock.\nZa finalnu reviju su se kvalifikovali još I Terry Grant, Steve "Baggsy" Biagioni, Busty Butler, Liam Doran i drugi. Kako je Monster energetsko piće zvanični sponsor I neko bez koga se uz modnu marku DC takmičenje ne može ni da se zamisli, omogućeno je da još jedan štićenik ovog sponzora, heroj Dakar relija Nani Roma, učestvuje na takmičenju I pridruži se najboljim drifterima Evrope.\nTakmičenje se odvijalo u dve odvojene kategorije, RWD za automobile sa pogonom na zadnjim točkovima, i u AWD za one sa pogonom na svim točkovima. U prvoj navedenoj kategoriji su snage odmerili australijski drifet Luke Fink u svom Nissan PS13 automobilu sa NASCAR motorom pod haubom.\nNa drugoj strani se našla jedna dama, nesvojstven prizor u automobilskom svetu, mađarica Nikolette Szanto. To nikako nije predstavljalo put ka laganom odnošenju titule za Luke, dama je uspela da ga pobedi u prvoj trci da bi ipak izgubila koncentraciju u finišu ostavljajući njemu da zauzme prvo mesto, dok se na najnižem podijumu našao Monster Army sportista Luke Woodham.\nKako da napravi paklenu atmosferu u ovom sportu najbolje zna Dmitrij Sribnyi koji je prošle godine uspeo da zapali svoju Subaru Imprezu forsirajući je preko svake mere! Ove godine nije ništa menjao ali sreću treba da zahvali automobile koji je opet izdržao sve napore I zasluženo ga plasira na prvo mesto, drugu godinu zaredom, ispred Ulamov Vladimira. Ček mu je uručila legenda sporta, Ken Block, kojem se Dmitrij odužio rekavši da mu je čast što može da se trka sanjim I drugim sportistima namerno izdvajajući Blocka iznad ostalih, među kojima su se neki kao što smo videli u direktnom sučeljavanju pokazali kao bolji od "učitelja".\nNovina za sve prisutne bilo je uvođenje Super car ekipe, Ken Block, Liam Doran, Anton Marklundi Nani Roma. Takmičenje se odvijalo po principu boljeg u dve trke, tu je Roma zablistao naplativši tako skupo Blocku grešku uprvoj trci koju je ocaj napravio na samom početku. "So na ranu" za legendu je činjenica da se Roma ni ne takmiči a ni ne trenira u ovoj kategoriji, već se pojavio kao posetilac sa wild kartom sponzora.\nKatalonac je izjavio kako je prava čast pobediti pred domaćom publikom koja ga je zdušno bodrila tokom svake trke. Istakao je pobedu nad glavnim promoterom ovog sporta kao odličan osećaj, i zahvalio se timu na uspehu koji još više dobija na značaju kada se zna da su oni taj automobil pravili ručno! Roma je bio oduševljen sportom, takmičenjem i pažnji tolikog broja medija koji su propratili događaj.\nOduševljenje nije krio ni Block koji je u Španiju došao par dana ranije, "Odlično sam se proveo u Španiji ovog vikenda. Oduševljen sam da se toliko ljudi pojavilo da bude svedok akcije koju pravimo. Da ne pominjem koliko mi je bilo dobro da se takmičim sa AWD ekipom vozača".\nSa ovom predstavom je spuštena zavesa na ovogdišnju sezonu i takmičenja u njoj. Važnija od svakog trofeja je bila strast sa kojom je publika ispratila takmičenje ali i pažnja sedme sile koje je bilo više nego ikada do tad. Svetla budućnost se smeši ovom brzorazvijajućem sportom koji će sve zaljubljenike u pauzi do naredne sezone kao i do sada zabavljati snimcima ekstremnih vožnji Ken Blocka i drugova!\nNe bi bilo loše da ubuduće javite unapred kada se održava ovakvo nešto u Madjarskoj. Verovatno bi se našao neko ko bi išao da gleda ovaj sport, samo ne zna ni da ima.\nEvo ja prvi nisam ni znao da se ovo održalo kod komšija na severu.


FACEBOOK UVODI NEŠTO NOVO: Zbog ove opcije znat ćete je li netko napravio lažni profil s vašim slikama – Net.hr\nFoto: afp Autor: Tehnoklik.hr 20:06 20.12.2017\nKoristeći tehnologiju prepoznavanja lica, Facebook će obavijestiti korisnike čim se fotografija s njigovim likom pojavi na Facebooku.\nFacebook je u utorak dodao način kako bi ljudi znali kada se njihove slike objave na ovoj društvenoj mreži. Obavijesti se temelje na novom alatu koji koristi tehnologiju prepoznavanja lica i predlaže prijateljima ‘tagiranje’ slika koje se objavljuju na Facebooku, piše Yahoo Finance.\nSpriječavanje stvaranja lažnih profila\nKorisnici će sada dobiti obavijest da im se slika pojavila na Facebooku, kaže direktor primjenjenog strojnog učenja Joaquin Quinonero Candela. “Ako se nalazite na fotografiji i dio ste ciljane publike za taj post, mi ćemo vas obavijestiti, čak i ako niste tagirani”, rekao je Candela. Korisnici Facebooka moći će tagirati sami sebe na slikama na kojima su objavljeni od strane drugih na ovoj društvenoj mreži.\nZA ONE KOJI CIJENE ANONIMNOST: Naočale koje blokiraju tehnologiju prepoznavanja lica\nFacebook namjerava uskoro primjeniti tehnologiju prepoznavanja lica na fotografije profila, kako bi spriječio stvaranje lažnih profila na društvenoj mreži. Ova nova tehnologija poćeti će se primjenjivati na Facebooku posvuda osinu Kanadi i Europskoj Uniji, gdje se tehnologija prepoznavanja lica ne primjenjuje.\nfacebook obavještavanje korisnika tehnologija prepoznavanja lica


Tek 15% IT kandidata o poslodavcu sazna sve što ih zanima – kako to popraviti? - Netokracija.rs\nKako je srpska IT scena malo tržište sa još manje stručnjaka ne čudi činjenica da postoji konstantno polemisanje između toga šta kompanije misle da jednom IT-jevcu treba i onog šta mu je zaista neophodno.\nSajt poslovi.infostud.com i ove godine nastojao je da kroz istraživanje odgovori na pitanje šta IT kandidati očekuju od svog idealnog poslodavca. Upravo u cilju predstavljanja rezultata do kojih su došli Infostud tim organizuje seriju meetup-ova, koji imaju za cilj da pomognu poslodavcima da samostalno definišu Employer Branding strategiju i lakše dođu do kvalitetnih kandidata.\nIsidora Maksimović, dugogodišnji prodajni savetnik za najvažnije IT klijente na sajtu poslovi.infostud.com, naglašava da IT kompanije, naročito one manje, otežano dolaze do kvalitetnih kandidata i da nemaju dovoljno znanja o važnosti EB-a. Vrlo često, dodaje, imaju i neopravdan strah od prevelikih finansijskih izdataka za te prakse:\nZbog svega toga, kao i naše generalne želje da doprinesemo popravljanju situacije na IT tržištu zapošljavanja, zamislili smo ovu seriju meetup-ova kao događaje po svim domaćim regionalnim centrima koji će obuhvatati prezentacije istraživanja i iskustava koje smo sakupili u radu.\nKako IT kandidati dolaze do informacija o poslodavcu ?\nKako Isidora dalje navodi, istraživanje je pokazalo da kandidati posao najčešće traže preko specijalizovanih sajtova za zapošljavanje – poslovi.infostud.com, Helloworld.rs, a zatim i preko preporuka prijatelja i poznanika i Linkedina (kog je označilo 50% kandidata).\nPritom, glavni izvor informisanja za gotovo 70% kandidata je sam sajt kompanije. Međutim, koliko god se trudili da prikupe potrebne informacije tri četvrtine kandidata kaže da to uspeva samo donekle i da nikada ne saznaju sve ono što im je potrebno.\nIako se pretpostavlja da je visina plate presudni faktor pri zapošljavanju, istraživanje je pokazalo da je mogućnost usavršavanja za nijansu bitnija.\nTek 15% kandidata uspeva da sazna sve ono što ih zanima i ako pogledamo širu sliku lako ćemo pronaći krivca – kompanije koje, kako se čini, i dalje ne pridaju dovoljan značaj transparentnosti u pogledu plate, obaveza zaposlenog i sl.\nZato se, kako Isidora dodaje, u okviru meetup-a organizuju i besplatne radionice koje će pokriti sve konkretne korake u kreiranju i implementaciji uspešnih EB strategija, “uzimajuću u obzir probleme koje smo uočili ili na koje nam je skrenuta pažnja od strane poslodavaca”.\nSav taj Employer Branding\nBudući da je tržište takvo kakvo jeste više nije reč samo o privlačenju kandidata, već i o njihovom zadržavanju, te ogromnu ulogu sad igraju i interni i eksterni Employer Branding.\nIsidora navodi da ukoliko kompanija stvori dobre uslove za rast i razvoj svojih zaposlenih oni postaju pravi ambasadori brenda kojima se veruje više nego bilo kom drugom izvoru. “To podrazumeva stvaranje zdrave radne klime, koje čine kriterijumi koji su ispitanici naveli kroz istraživanje”, objašnjava.\nZaposleni, kako ističe, se ne libe da svoja iskustva dele na forumima, profilima poslodavaca, okupljanjima IT zajednice, među prijateljima, poznananicima i sl. i to je jedna strana medalje. Sa druge strane dobra saradnja HR, marketing i PR sektora dovodi do stvaranja dobre strategije za privlačenje kvalitetnih ljudi. Univerzalni recept svakako ne postoji, ali se mogu izvući zaključci iz primera dobre prakse:\nKljučna stvar je da shvatite u čemu ste dobri i to komunicirate. Iza toga dajte lični pečat, prikažite da iza logoa stoje osobe sa određenim vrednostima. S druge strane, kandidatima uvek dajte informacije koje ih zanimaju: precizno opišite proces selekcije, navedite beneficije, odgovarajte na prijave kandidata i radite izlazne intervjue. I nikada nemojte zaboraviti svoje zaposlene i njihovo zadovoljstvo.\nProgram se, zaključuje Isidora, nastavlja na jesen, a ekipa iz Poslova Infostud trenutno radi na planiranju tačnih lokacija i datuma.\n15. 8. 2018. u 01:55 Odgovori\nZvuci onako melodicno 😊


OTVORENA ROTARI ČESMA U ČIKA LJUBINOJ ULICI · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI OTVORENA ROTARI ČESMA U ČIKA LJUBINOJ ULICI\nOTVORENA ROTARI ČESMA U ČIKA LJUBINOJ ULICI\nKraljevo – Rotari klub Kraljevo darivao gradu česmu u parku kod Gospodar Vasinog konaka u Čika Ljubinoj ulici.\nRotari klub Kraljevo izgradio je česmu u parku kod Gospodar Vasinog konaka u Čika Ljubinoj ulici (iza Istorijskoj arihva) na mestu gde je, prema predanjima, u tadašnjem Karanovcu, pred početak izgradnje prve zidane kuće, pre oko dve stotine godina, iskopan prvi bunar za snabdevanje građana vodom.\nSvečanom puštanju česme u rad prisustvovali su guverner Distrikta 2483 prof. dr Dejan Čikara, rotarijanci iz Beograda, Kragujevca, Užica, Čačka, Kruševca, Tomislav Ilić, gradonačelnik Kraljeva, Milun Jovanović, pomoćnik gradonačelnika, i drugi predstavnici lokalne samourave, gradskih i republičkih institucija.\n“Rotary” je naveća nevladina organizacija na svetu koja u 34.000 klubova okuplja više od milion i 300 hiljada članova. “Rotary” pokret osnovan je pre 110 godina u Americi i iako nije humanitarna organizacija širom sveta realizovao je veliki broj humanitarnih projekata. Najveći projekat je iskorenjivanje dečije paralize koji se više od 20 godina realizuje u Africi i obezbeđivanje pijaće vode u državama koje je nemaju”, rekao je prilikom otvaranj česme Prof. dr Dejan Čikara, guverner Rotary distrikta 2483.\nRotari je udruženje profesionalaca koji su se dokazali kao vrhunski u svom poslu a slobodno vreme žele da iskoriste da pomognu klubu, udruženju i okruženju u kojem žive i rade. Rotarijanci se finasiraju iz sopstvenih sredstava, članarine i donacija.\nOd osnivanja Rotari klub Kraljevo sproveo je više akcija. Redovno nabavlja opemu za lečenje dece koju je donirao pedijatriji Doma zdravlja i Opšte bolnice “Studenica”, kupuje knjige za seoske biblioteke. Nakon zemljotresa uz pomoć distrikta i RI u Kraljevu su Rotary sredstvima izgrađene dve montažne kuće. Posle prošlogodišnjih poplava nekoliko porodica u Grdici dobilo je nameštaj i nove podove, izgrađene dve česme u parku Pljakin šanac i u Čika Ljubinoj ulici.\nДуховни центар „Владика Николај Велимировић“ , не „Господар Васин конак“.


Promovisana knjiga "(P)ogledi" Nataše Glišić - Glas Srpske\nAgencije 20.02.2020 14:30\nBANjALUKA - U Banjaluci je predstavljena knjiga "(P)ogledi", autora Nataše Glišić, koju čini skup eseja o savremenom pozorištu.\n"To je i knjiga koja govori kako posmatrati savremeno pozorište, koje mentalne alate treba koristiti i kako uopšte treba sagledati taj fenomen koji je prevazišao i sopstvenu istoriju pozorišta i sada se koristi novim medijima, postupcima i formama", rekao je Pravdić.\n"Sabrala je sva znanja i ponudila ih kroz ovu knjigu koja, ne samo što može biti od koristi studentima i ljudima koji se bave pozorištem, već i široj publici koja se prvi put susreće sa inovativnim pozorišnim postupcima", poručio je Pravdić.\n"Skup tih tekstova i nekih novih koje sam napisala rezultirao je ž(P)ogledimaž. Zapravo, to je onaj jedan pogled povlaštenog gledaoca, onoga koji je pozorišni kritičar i pozorišni istoričar, a sa druge strane to je knjiga koja govori i o pogledju običnog gledaoca", rekla je Glišićeva.\nNa istom je fakultetu magistrirala 2005. godine odbranom teze "Elektra Danila Kiša kao citat Euripidove Elektre", a doktorsku disertaciju "Tema mita o Elektri u dramama 20. veka" odbranila je tri godine kasnije na Fakultetu dramskih umetnosti Univerziteta umetnosti u Beogradu.\nVanredni je profesor na Akademiji umjetnosti Univerziteta u Banjaluci, šef Katedre za istoriju i teoriju filma i teatra, dramaturgiju i produkciju i član Međunarodne federacije teatrologa (IFTR/FIRT) od 2013. godine.\nGlišićeva je aktivna u naučnoistraživačkom radu u oblasti studija pozorišta i izvođačkih umjetnosti, a radove objavljuje u časopisima i tematskim zbornicima nacionalne i svjetske periodike.\nNataša Glišić je i potpredsjednik Društva članova Matice srpske u Republici Srpskoj.


Kočićev zbor: Piton i "kontrolisana jagnjetina" | MONDOBA\nKocicev zbor Piton i kontrolisana jagnjetina\n14. August, 02:23\nKočićev zbor: Piton i "kontrolisana jagnjetina" 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n25.08.2019. / 12:15\nAutor mondo.ba 25.08.2019. / 12:15\nCentralna manifestacija je u toku, a dok traje oficijelni dio programa, u pozadini se odvijaju pripreme za "najluđu noć u Krajišnika".\nŠetajući, sreli smo jednog pitona, a za oko nam je zapao i štand na kome se prodaje "kontrolisana jagnjetina"...\nIzvor: Željko Svitlica, mondo.ba 1\nIzvor: Željko Svitlica, mondo.ba 2\nIzvor: Željko Svitlica, mondo.ba 3\nIzvor: Željko Svitlica, mondo.ba 4\nIzvor: Željko Svitlica, mondo.ba 5\nIzvor: Željko Svitlica, mondo.ba 6\nIzvor: Željko Svitlica, mondo.ba 7\nIzvor: Željko Svitlica, mondo.ba 8\nIzvor: Željko Svitlica, mondo.ba 9\nIzvor: Željko Svitlica, mondo.ba 10\nIzvor: Željko Svitlica, mondo.ba 11\nDanašnjoj manifestaciji u čast Petru Kočiću prisustvuju brojni zvaničnici, među kojima je i ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin, koji je istakao da "su Vulini s Manjače".\nVulin na Kočićevom zboru\nkočićev zbor Manjača stričići\n25.08.2019. / 19:00\nBez da nekoga uvrijedim ali meni je sve ovo oko Kočićevog zbora što se događa, šatori, pitoni, pečenje, piva, narodnjaci, lokanje, bodljavina volova, skroz seljasto, primitivno, zaostalo i odbojno i mislim da ovako nešto praviti da bi se obilježilo sjećanje na pisca, književnika i publicistu nije primjereno i u skladu sa kulturom koju je gospodin Kočić stvarao!


Položen kamen temeljac za izgradnju rafting staze u Zubinom Potoku\nPomoćnica direktora Кancelarije za Кosovo i Metohiju zadužena za infrastrukturne projekte, Jelena Stojković prisustvovala je danas sa predsednikom Privremenog organa opštine Zubin Potok, Srđanom Vulovićem polaganju kamena temeljca za početak izgradnje rafting staze sa pratećim sadržajima u okviru školskog rekreativnog centra u ovoj opštini, navodi se u saopštenju.\nPolaganje kamena temeljca za poÄetak izgradnje rafting staze u Zubinom Potoku (Foto Kancelarija za KiM)\nKako navode iz Kancelarije, ovaj značajan i kapitalni projekat finansira Кancelarija za Кosovo i Metohiju, a njime je obuhvaćeno uređenje korita reke Ibar i obale u dužini od jednog kilometra, izrada bukova i prepreka na stazi kao i pristupnih puteva za prevoz opreme do startne i ciljne ravni, kao i uređenje i obezbeđenje dela obale u dužini od 150 metara gde će biti izgrađene moderne tribine kapaciteta do 1.000 mesta. Dužina rafting ili kajakaške staze može biti dužine 350m do 1km u zavisnosti od discipline i tipa takmičenja koji se organizuje.\n"Ovim važnim projektom značajno će se unaprediti kako turistički potencijali opštine Zubin Potok koja svake godine beleži sve više poseta sportsko rekretaivnog karaktera, ali će ovaj sportski kompleks imati i višestruki značaj za unapređenje i sportskih aktivnosti dece i omladine", navodi se u saopštenju.\nNa izuzetnu važnost i višestruku korist ovog projekta ukazala je i pomoćnica direktora Кancelarije za КiM, Jelena Stojković.\n"Ovaj projekat je jasan znak šta znači imati viziju. Danas obeležeavamo početak radova na rafting stazi u okviru sportsko-rekreativnog centra u Zubinom Potoku i upotpunjujemo sadržaj centra.Time dajemo novi značaj, doprinos za jedan zdrav projekat. Zubin Potok sa svojim prirodnim lepotama ima veliki potencijal što opravdava ulaganja kojih će biti i u narednom periodu", rekla je Stojkovićeva.\nPredssednik privremenog organa opštine Zubin Potok Srđan Vulović naveo je da bez pomoći Кancelarije ovaj projekat ne bi bilo moguće realizovati.\n"Tradicija se nastavila, imali smo i par evropskih kupova a pretprošle godine održan je i Svetski kup. Niz održavanja takmičenja na ovoj stazi nam je dao puno pravo da konkurišemo i ove godine smo dobili održavanje svetskog juniorskog rafting prvenstva što je izuzetna čast i za opštinu Zubin Potok i za državu Srbiju i sve nas", rekao je Vulović i zahvalio Кancelariji za КiM, državi Srbiji i Ministarstvu\nomladine i sporta na podršci.\n04.07.2022 Niže cene dizela i benzina danas na Kosovu (315)\n03.07.2022 ‚‚Spust bez granica‚‚ 20. i 21. avgusta (109)\n04.07.2022 Još jedan tropski dan (99)


Ćorić odgovorio Grmoji: Voda Neretve kod Metkovića je ispravna, čekaju se podaci iz BiH | likemetkovic.hr\nĆorić odgovorio Grmoji: Voda Neretve kod Metkovića je ispravna, čekaju se podaci iz BiH\nMinistar zaštite okoliša i energetike Tomislav Ćorić prošlog je tjedna odgovorio na zastupničko pitanje Nikole Grmoje vezano uz informacije da u mulju kojega prikuplja mostarski pročistač postoje najmanje četiri opasna otrova koja ugrožavaju zdravlje stanovnika koji žive nizvodno od Mostara.\nU odgovoru ministra Čorić ističe da prema svim obrađenim podacima (fizikalno-kemijski parametri, režim kisika, hranjive tvari, ioni i organski spojevi), prikupljenim u razdoblju siječanj-lipanj 2019. sa mjerne postaje Neretva-Metković, sve vrijednosti analiza su unutra propisanih graničnih vrijednosti.\nAnaliza rezultata uzoraka prikupljenih 6. lipnja 2019. za sve skupine polikloriranih bifenila (PCB), uključivo i pentaklorobifenile, pokazala je rezultate unutra propisanih graničnih vrijednosti, stoji u odgovoru ministra Ćorića.\nU okviru međudržavnog sporazuma ministarstvo je poslalo zahtjev Agenciji za vodno područje Jadranskog sliva u Mostaru u kojem je zatražena dostava svih raspoloživih podataka o parametrima kakvoće vode rijeke Neretve nizvodno od Mostara do ulaza u RH, za razdoblje 2018. i 2019., kao i raspoložive informacije o radu pročistača otpadnih voda u Mostaru i zbrinjavanju mulja.\nPodsjećamo, saborski zastupnik Nikola Grmoja uputio je 4. lipnja 2091. ministru Tomislavu Ćoriću zastupničko pitanje vezano uz informacije da u mulju kojega prikuplja mostarski pročistač postoje najmanje četiri opasna otrova koja ugrožavaju zdravlje stanovnika koji žive nizvodno od Mostara. Ovaj podatak je iznio Marin Bago (Naše društvo), uz napomenu da su o tome obaviještene nadležne institucije, ali da ove podatke skrivaju.


Raonić srušio Blejka i stigao do četvrtfinala - Vijesti.me\nTURNIR U SAN HOZEU\nRaonić srušio Blejka i stigao do četvrtfinala\nDvadesetogodišnji Podgoričanin koji nastupa za Kanadu je stigao do četvrtfinala ATP turnira serije 250, pošto je savladao nekada četvrtog tenisera svijeta Džejmsa Blejka (6:2, 7:6) Edit\nMiloš1 (Foto: www.atpworldtour.com)\nNikola Nikolić 10. februar 2011, 10:00 ažurirano 27. februar 2019, 02:50\nSerija iz snova Miloša Raonića nastavlja se i u San Hozeu - 20-godišnji Podgoričanin koji nastupa za Kanadu je stigao do četvrtfinala ATP turnira serije 250, pošto je savladao nekada četvrtog tenisera svijeta Džejmsa Blejka (6:2, 7:6).\nRaonić je u devetom gemu drugog seta osvojio brejk i servirao za pobjedu, ali je iskusni Amerikanac, koji je nastupio na svom prvom turniru nakon oktobra, izborio taj-brejk. U njemu nije bilo dilema - 84. igrač na ATP listi je slavio sa 7:4 i završio meč za 70 minuta. Raonić je ispucao 13 asova, a na prvi servis je osvojio nevjerovatnih 91 odsto poena.\n- Igram dobro, pun sam samopouzdanje i radim stvari koje bi trebalo - serviram dobro i riternima vršim pritisak na rivale. Sve se poklopilo, koristim šanse, ali to nije došlo preko noći. Za ovo je zaslužan veliki rad u pripremnom periodu - istakao je mladi Podgoričanin.\nRaonićev rival u četvrtfinalu je njegov vršnjak, Litvanac Ričard Berankis, koji je nakon dva sata i 23 minuta srušio Amerikanca Donalda Janga (6:4, 5:7, 7:5). Njih dvojica su drugi i treći najmlađi teniseri u Top 100.\nMeč između Raonića i Berankisa igra se u petak veče.\nNadal otkrio tajnu slaganja bočica i koliko je reketa slomio u karijeri


Milo čukanović i Svetozar Marović nominirani za "Nagradu za mir" - Kozarac.ba\nPitanje za početak: da li se sjećate mitinga i aktera mitinga po Srbiji i Crnoj Gori iz ranih 90-tih? To je ono vrijeme kada se ”narod događao “ i kada su Srbo-Crnogorci krenuli u svijet sa ”balvan revolucijom “. Kažete, ne sjećate se!? Baš čudno?! Sjećate li se kada je Â»voždÂ« nakon Gazimestana širom uže i šire Srbije na masovnim mitinzima klicao ”Niko vas ne sme da bije “, ”Jesti ćete korenje “, ”Svi Srbi u jednoj državi “… dok se na mitinzima po Crnoj Gori širilo Â»čojstvo i junaštvoÂ«, i jasno su poručivali: ”Muslimani, muslimani, došli su vam crni dani, nema Tita da vas brani “, ”Turci, marš za Tursku “, ”Poklaćemo, zaklaćemo ko sa nama neće “, ”Slobodane, šalji nam salate, biće mesa klaćemo Hrvate “… I onda, rafali iz svih oružja, a sa pozornice pokliči ”Čuvajte municiju, trebaće vam “! Tada je plasirana ona floskula ”Rat za mir “. Sigurno se ne sjećate ni glavnih aktera tih mitinga, a ni takvih ratnih floskula?! Dobro, bilo je to odavno, zaboravili ste! Evo pitanje iz nešto bliže historije: sjećate li se 1991. i pohoda srpsko-crnogorske JNA na Sloveniju? Znamo, kratko je trajalo, jel”™ da! Onda Hrvatska. Ondašnji aktivni i rezervni sastavi JNA i policije, kao i druga srpsko-crnogorska ološ kada su krenuli u pljačkaško-ubijaškom pohodu na Dubrovnik i njegove žitelje. Zatim Kninska Krajina, pakao Vukovara i drugih mjesta Slavonije… Godine 1992. Srbija i Crna Gora pokreće agresorsku mašineriju protiv Republike Bosne i Hercegovine. Na masovnom genocidnom udaru su prvenstveno Bošnjaci, a i drugi građani nesrspko-crnogosrke nacionalnosti koji su stali u odbranu BiH. Na samom početku agresije prognanici iz istočne BiH kreću ka Crnoj Gori, nadajući da spase gole živote, svoj i svoje porodice. Mislili su da će im Crnogorsko primorje biti ”spasilačko “ odredište. I onda hapšenja više od stotine bošnjačkih muškaraca. MUP Crne Gore uz znanje tadašnjeg rukovodstva CG, koje igra zločinačku ulogu, po scenariju koji je kasnije primjenjivan u srebreničkom genocidu jula 1995., razdvajanje muškaraca od porodica i odvođenje u samo četnicima poznatom pravcu, u smrt! Foča, Višegrad, Na Drini ćuprija… na Željeznom mostu. Danak u krvi se nadvio nad Bosnom. Ne zna se ni gdje su im kosti. Porodice žrtava i dandanas tragaju za svojim najmilijim makar da ih dostojanstveno pokopaju. Ni traga od njih. Nakon 15 godina laganja od strane crnogorske vlasti, i nezainteresiranosti od strane političkog establišmenta Bosne i Hercegovine, prvenstveno bošnjačkog, jedina utjeha porodicama strdalih je ostala da tuže Crnu Goru i da se makar sudskom pravdom zadovolje. Nekoliko procesa je već završeno u korist žrtve, odnosno porodica stradalnika. To znači da Crna Gora gubi procese, i na tome se izgleda, bar za sada, sve završava. Glavni akteri svih ovih događanja haman se ne spominju, čak što više podilaze im prvo bošnjački hijenski političari i intelektualci. Opila ih vlast i podaništvo zločincima, zato i ne spominju ratne uloge i odgovornosti. Da im se ne zamjere radi ”dijaloga “. Sramota! Samo da naglasimo, svi mitinzi s\nRame uz rame sa Miloševićem\nčukanović i Bulatović sa srpsko-crnogorskim rezervistima na dubrovačkom ratištu\npočetka komentara i svi zločini su se odvijali pod budnim okom Miloševićevo-Karadžićevih pajdaša i tadašnjeg rukovodstva Crne Gore: Momira Bulatovića, tadašnjeg predsjednika CG, Mila čukanovića, primijera CG, Svetozara Marovića, predsjednika Skupštine CG, Pavla Bulatovića, ministra MUP-a CG. Tu je rame uz rame sa njima bio i Novak Kilibarda, ništa manji a ni veći četnik od nabrojanih, a koji je, vjerovali ili ne, nakon 2000-te našao utočište usred Sarajeva, čak što više veći je ugled stekao u glavnom bosanskom gradu nego u Crnoj Gori. Ustvari u Crnoj Gori ugleda nema. Nego, Koljibarda zna da je dobar dio Bošnjaka ”riblje pameti “ i da se ne sjećaju šta je bilo prije deset sekundi a ne prije 10, 15 ili pak više godina. Dozvoliti Karadžićevom pajdašu da ”˜jezdi’ Sarajevom nekoliko godina je obezvrijeđivanje i uvreda svih građana Sarajeva koji su 1400 dana živjeli i ubijani u srpsko-crogorskom okupacionom logoru. Odnosno, to je uvreda za sve žrtve genocida.\nMladom crnogorskom rukovodstvu na duši, koje nemaju, se stvalja i pljevaljska Bukovica, koja je na na njeguševski način doživjela Â«istragu poturicaÂ». U njoj više nema ni uha bošnjačkog. Nažalost, nije se stalo na tome jer su Bulatovićevo-čukanovićevoj vladavini Bošnjaci doživljali razne uvrede, nacionalna osporavnja, ponižavanja, progon sa posla, zatim hapšenja, batinanja i suđenja, te otmice putnika kojima se također ni traga ne zna.\nNego, da li će iko povjerovati da su bivši dugogodišni crnogorski vlastodršci Milo čukanović i Svetozar Marović nominirani za nagradu u sarajevskoj Internacionalnoj ligi humanista, i da će se imena dvojice Srbo-Crnogoraca koji su od ranih 90-tih pa do kraja agresije na BiH sa svojim voždom i raznim fašističko-četničkim vojnim i paravojnim formacija žarili i palili po Hrvatskoj, a posebno po Bosni i Hercegovini, u kojoj je stradalo preko 200 hiljada bošnjačkih civila, preko 20 hiljada djece, silovano preko 50 hiljada Bošnjakinja od 7 do 77 godina, a ko može pljačke, rušenja i uništavanja naselja i gradova pobrojati?! Ako je to mjerilo, onda je logičnije da sa čukanovićem i Marovićem budu nagrađeni najtraženiji zločinci Radovan Karadžić i Ratko Mladić. Kada ih ne žele hapisti neka im makar okače još priznanje ”Internacionlane lige humanista “ da svi znamo da su zločinci u Bosni ustvari tretirani kao Â«internacionalni humanisti i mirotvorciÂ».\nSve u svemu, Crna Gora ima obavezu da se što prije suoči sa svojim zločincima i naredbodavcima zločina! Dok sve organizacije u Bosni i Hercegovini, bilo političke, kulturne, nacionalne ili internacionalne, trebaju prestati da maze, aboliraju i nagrađuju zločince koji su planirali, organizirali i sproveli otvorenu agresiju na BiH i genocid nad Bošnjacima.\nSamo još da naglasimo ”Internacionlana liga humanista “ je osnovana 1974. godine, i da je nezavisna međunarodna asocijacija humanista ”“ pojedinaca koja okuplja ugledne znanstvenike, kulturne i javne djelatnike i vjerske dostojanstvenike sa svih kontinenata. A nagrade dodjeljuju mirotvorcima, koji svojim radom i djelovanjem grade mir, povjerenje i demokraciju. Procijenite sami da li spomenuti dvojac zaslužuju tako nešto.\nOsnivači su Linus i Ava Pauling, dobitnik Nobelove nagrade za znanost i mir; Ivan Supek, predsjednik Hrvatske Akademije znanosti i umjetnosti; Aurelio Peccei, predsjednik Rimskog kluba; Sophia Wadia, indijska spisateljica; Philip Noel-Baker, dobitnik Nobelove nagrade za mir. Do sada su brojne značajne ličnosti nosioci njihovog priznanja. U njihovim ”principima rada “ stoji, da svoje djelovanje i svoj rad Internacionalna liga humanista temelji na humanističkim načelima, koja predstavljaju temeljnu platformu i daju joj univerzalno djelovanje. Ako Internacionlana liga humanista dodijeli priznjanja ”za mir “ čukanoviću i Maroviću, prekršit će principe svoga rada te više neće biti svrhe da postoji, jer se ovaj dvojac aktivno zalagao za rat u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, a razlaz čukanovića sa Miloševićem je došao tek 1997. godine kada je oružana agresija okončana na BiH, i kada se trebalo suprotstaviti NATO alijansi.\nPostoji 200 hiljada razloga ZAÅ TO, i 200 hiljada razloga ZATO, da ovaj dvojac ne dobije ”nagradu za mir “, u tom kontekstu treba uzeti ovaj naš revolt i da njihova nominacija završi na bunjištu fašističke srpsko-crnogorske historije, tamo ispod Mirine lipe, na istom mjestu gdje je pokopan vožd i Â«velika SrbijaÂ»!


Rusija: Haški sud izgubio moralno pravo da izriče presude - Sputnjik Srbija\nRusija: Haški sud izgubio moralno pravo da izriče presude\n18:05 29.11.2017 Preuzmite kraći link\nRuski senator Franc Klincevič izjavio je da nakon samoubistva hrvatskog generala Slobodana Praljka Haški tribunal nema moralno pravo da izriče presude.\n„Nakon ovog užasnog slučaja, sud gubi moralno pravo da izriče bilo kakve presude“, napisao je ruski senator na svom Fejsbuk nalogu.\nKlincevič je ocenio da je to bilo neminovno, budući da ni u jednom trenutku nije bilo ni reči da će se suditi onima koji su izdali naredbu da se Jugoslavija bombarduje 1999. godine.\n„Sve je išlo ka tome u svakom slučaju, pogotovu ako se uzme u obzir da su oni koji su izdali naređenje da se bombarduje Jugoslavija 1999. godine, kada je poginulo 1.700 građana, uključujući 400 dece, ostali nekažnjeni“, rekao je on.\nKlincevič je dodao i da selektivno pravosuđe ne sme da postoji.\nNATO bombardovanje, samoubistvo, Slobodan Praljak, Franc Klincevič, Jugoslavija


Nema dvojkaša ni odlikaša: Šta će biti “novo normalno” u školskim klupama - Zvornicki.ba\nNema dvojkaša ni odlikaša: Šta će biti “novo normalno” u školskim klupama\nEpidemiološka slika i dalje je zabrinjavajuća u Bosni i Hercegovini a početak nove školske godine cijelo društvo stavlja pred novi izazov. “Novo normalno” će upravo povratak školaraca u klupe staviti pred građane kao činjenicu koja potvrđuje da će poslije korone sve biti drugačije.\nU školu se više neće ići po petice. “Novo normalno” znači da više neće biti ni odlikaša ni dvojkaša, korona nas je, kažu, oslobodila terora ocjene. “Nije važna brojčana ocjena nego je važno da se u tom procesu otkrije kakve su to sklonosti koje dijete ima“, kazala je Nadija Bandić iz Federalnog ministarstva obrazovanja.\nPred početak škole nekada se apelovalo na vozače da smanje brzinu u blizini škole, sada se apeluje na sve da smanje transmisiju virusa. “Naše jeste da poštujemo one mjere koje imamo na raspolaganju da bismo smanjili transmisiju jer kreće školska godina i naše je da omogućimo da bude najsigurnija moguća“, naglasila je dr. Jela Aćimović, specijalista epidemiologije u Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske. Roditelji su zabrinuti, kažu da im je mnogo toga nejasno i da nisu sigurni šalju li djecu u sigurno okruženje. “Nama je zabrinjavajući što se cijepaju razredi na 15. Hoće li biti dovoljno sredstava za dezinfekciju, hoće li se nositi maske… Slali smo dopise i nismo dobili odgovor”, naveo je Jurica Milinković iz Udruženja roditelja Naša djeca Mostar.\nPravila su donijeta, ali je i ostavljena otvorenom mogućnost revidiranja odluka. “Ako se u toku nastave kod nekog djeteta pojave određeni simptomi koji ukazuju na Covid-19, za takvo dijete postoji posebna prostorija, kontaktiraće se stručni saradnik, roditelj, ljekar. Ako se pojavi oboljenje kod nastavnika, cijelo odjeljenje se premješta u online nastavu, prati se stanje kako učenika tako i nastavnika”, istakla je Bandić. U prve dvije sedmice neće biti učenja novog gradiva, ponavljaće se naučeno, učiće se nova pravila ponašanja. “Nema velikih odmora, odmori su po 5 minuta, nema šetnji. Što se tiče dvorišta, napravili smo tačke, linije gdje će koje dijete stati“, rekla je Branka Lovrić Bosnić, učiteljica. Akcenat će biti na distanci i dezinfekciji. Nova pravila biće donošena u hodu.\n“Da vidimo šta život pokazuje, da li je moguće jednu ogromnnu školu od 500 đaka očistiti i srediti između dvije polusmjene“, komentarisao je Dragan Gnjatić, predsjednik Sindikata. Život će pokazati sa početkom škole u kakvu sliku ga je ona epidemiološka transformisala. Pokazaće da li će iznevjeriti oni najprilagodljiviji njemu – djeca. Da li će se isto radovati nekim peticama koje se neće pisati brojevima, da li će naći novi način da se zbliže uprkos svim tačkama i linijama razgraničenja i distance. Prvo školsko zvono ovog septembra neće značiti samo novu školsku godinu nego i početak svega onog što smo naslućivali ili odbijali da prihvatimo onda kada je prvi put izgovoreno da “poslije korone ništa više neće biti isto”. (N1)


Skupština Federalnog Saveza DNRP\nDana 19.11.2014.godine sa početkom u 11,00 sati u Studentskom domu u Mostaru održana je sjednica Skupštine Federalnog Saveza dobitnika najvećih ratnih priznanja (DNRP). Od planiranih 49 delegata, sjednici je prisustvovalo 43. Sjednica je bila izvještajnog karaktera pa je Izvještaj o radu Upravnog odbora i bio težišno pitanje koga je delegatima predočio predsjednik Šerif Patković. Učešće u diskusiji je uzelo više delegata koji su isti ocijenili vrlo uspješnim, te ocijenili da je Upravni odbor u realizaciji Plana aktivnosti pri postojećim uslovima postigao maximum. Nakon diskusija Izvještaj o radu je jednoglasno prihvaćen kao i Finansijski izvještaj.\nBitno je napomenuti da su delegati pri razmatranju finansijskog izvještaja konstatovali vrlo tešku materijalnu situaciju Saveza pa su jednoglasno usvojili zaključak o povećanju članarine. Cilj povećanja je obezbjeđenje nužnih preduslova za finansiranje rada organa Federalnog Saveza, a po procjenama rukovodstva Saveza, u narednom periodu ovo povećanje bi to trebalo omogućiti.\nNakon ovih dokumenata Skupština je usvojila Plan rada i Finansiranja za 2015.god. u kojima su težišni zadaci na nastavku praćenja statusnih pitanja i njihovo regulisanje kroz zakonodavne procedure.\nNa kraju se mogao izvući zaključak da je po ocjenama Skupštine Upravni odbor F Saveza DNRP u postojećim uslovima i okolnostima u potpunosti ispunio ciljeve i da za rad u narednom periodu ima apsolutnu podršku Skupštine.


TRIGLAV KLS, SPD Radnički d.o.o. – Crvena zvezda mts, 88:87 – Lige Košarkaškog saveza Srbije\nTRIGLAV KLS, SPD Radnički d.o.o. – Crvena zvezda mts, 88:87\nBrajković Darko, Čestitam mojim momcima na pobedi. Izuzetno teška utakmica za nas. Dobro smo se borili celu utakmicu, ali u drugom poluvremenu smo dosta bolju kolektivniju odbranu odigrali, i u napadu dosta smirenije. Spremamo se za dalje izazove i nadamo se dobrom rezultatu.\nNenad Filipovic, Želeo bih da čestitam svojim saigračima na dobroj utakmici. Takođe da se zahvalim igračima gostujuće ekipe na korektnoj utakmici. Idemo dalje po novu pobedu.\nPavlović Ivan, Ovo je bila jedna prava takmičarska utakmica. Mislim da je prvo poluvreme bilo baš za uživanje, u drugom poluvremenu smo napravili pad, što ćemo malo više analizirati. Čestitao bih Radničkom na apsolutno zasluženoj pobedi. Bili su bolji rival, pogotovu u tom drugom poluvremenu gde su napravili razliku i želim im sve najboljeu nastavku prvenstva i mislim da će biti dobar rival ostalim ekipama iz lige koje će morati dobro da se namuče da odnesu bodove iz Kragujevca.\nNikola Topić, Odigrali smo jako prvo pluvreme, kao i ekipa Radničkog i borili se koliko smo mogli, ali smo u drugom poluvremenu smo nastavili borbu, ali nismo uspeli da pobedimo. Čestitam domaćinu na zasluženoj pobedi.\nRODA JLS, Radnički 1950 – Sloboda, 106:77\nTRIGLAV KLS, Sloga – Sloboda, 86:72


Život mladih oficira - Vojska - Nedeljnik Vreme\nKRAJ ŠKOLOVANJA: Tradicionalna proslava\nPiše: Momir Turudić, Mirko Rudić i Dokumentacioni centar Vreme\nKao i svake godine u ovo doba, 19. septembra je 138 najmlađih oficira Vojske Srbije svečanim defileom i bacanjem šapki u vazduh ispred Doma Narodne skupštine u Beogradu proslavilo dobijanje čina potporučnika. Za vreme promocije centar Beograda nadletali su avioni Ratnog vazduhoplovstva, a pred skupštinom je bilo nekoliko hiljada Beograđana. Na promociji je mlade oficire pozdravio i predsednik Srbije Boris Tadić, koji je najboljoj trojici studenata u rangu uručio oficirske sablje, dok je ministar odbrane Dragan Šutanovac pištoljima sa posvetom nagradio najuspešnije studente po bataljonima.\nZa razliku od ranijih godina, kada su odmah posle promocije odlazili u jedinice da preuzmu dužnost, od ove godine mladi potporučnici prvo stažiraju šest meseci u jedinicama Vojske Srbije da bi dopunili znanja koja su stekli tokom školovanja. Posle toga počinje život oficira, koji po rečima Saše, poručnika koji je Vojnu akademiju završio 2003. godine, kao i u svakom zanimanju često izgleda drugačije od onoga što se na fakultetima uči.\nSaša kaže da se za vojnički poziv zainteresovao slušajući priče porodičnog prijatelja koji je bio pilot. Nije uspeo da postane pilot, zbog male alergijske reakcije pronađene na lekarskim testovima, ali je upisao na Akademiji drugi smer. "Normalno je da većinu ljudi privuče siguran posao posle završetka Akademije, koji nije zagarantovan ni na jednom drugom fakultetu, solidna plata i sigurna egzistencija", kaže Saša.\n"Plata poručnika komandira voda je 40.500 dinara. Postoje i dodaci za uvećane troškove stanovanja (UTS) ako ni ti ni supruga nemate stan, ako supruga ne radi, ako ne živiš u mestu u kome radiš, kao i dnevnice, službene, trupne, ako si u kopnenoj zoni bezbednosti. Da li je to velika ili mala plata zavisi iz kog se ugla gleda. Ako tako mnogo ljudi radi za 12.000 dinara ili prima neredovan minimalac, to izgleda mnogo. S druge strane, ovo je posao sa završenim fakultetom, koji ima mnogo specifičnosti."\nJedna od specifičnosti oficirskog poziva su česti "tereni", ali Saša kaže da je teren mali problem u poređenju s prekomandom. "Teren traje sedam, 15, mesec dana, pa prođe, osim toga i od roda vojske zavisi koliko se vremena provede na terenu, ali jasno je da je naveći problem oficirskog života to što postoji mogućnost da se svakih nekoliko godina seliš iz jednog grada u drugi."\nU bivšoj Jugoslaviji, seobe sa kraja na kraj one zemlje bile su česte, a centara za određene rodove bilo je mnogo. Danas oficiri svake specijalnosti znaju da će biti upućeni u određene gradove i prekomande su ređe nego ranije, ali to je još uvek najveći stres koji prati oficirski poziv u miru.\n"Deca su pošla u školu ili vrtić, supruga je radila. Onda dođeš negde gde nikoga ne poznaješ, a kod nas je tako da ti za sve treba neko poznanstvo ili veza, od upisa u obdanište do traženja posla. Onda biraš ili da se suočiš sa problemima koje nosi preseljenje cele porodice, ili si vikend-tata koji porodicu viđa kad može. Nije lako ni stvarati nova prijateljstva iz početka u sredini gde nikoga ne poznaješ."\nStan je veliki problem. "Nije lako uzeti stan na kredit ni kada neko ima sigurnu i sređenu egzistenciju, a kamoli kada ne znaš koliko ćeš godina živeti u nekom mestu." On kaže da su uslovi pod kojima mladi oficiri mogu dobiti stan manje-više isti kao i za druge mlade ljude u zemlji.\nGeneral-potpukovnik Miloje Miletić, načelnik Generalštaba Vojske Srbije, 9. avgusta ove godine je u intervjuu Tanjugu naveo da je trenutno bez stana 10.213 profesionalnih pripadnika vojske, a da u neadekvatnim stanovima živi njih 2567. Osim toga, bez stana je 3980 vojnih penzionera, a u neadekvatnim stanovima još 3926. Miletić je rekao i da se vojni poziv mora učiniti atraktivnijim, a da je jedan od načina i sigurnije rešavanje stambenog pitanja. Osnovna ideja je da se ubuduće stambena problematika rešava putem kreditiranja.\nISTI STROJ: Oficirke i oficiri\nInače, problem stanovanja nije još rešen ni za oko 4000 vojnih lica i oko 12.000 članova njihovih porodica koji su ostali bez stanova i celokupne imovine u bivšim jugoslovenskim republikama i žive u kasarnama, samačkim hotelima, kolektivnim centrima.\nNaš sagovornik kaže da posao oficira nije lak, i da disciplina, obaveze i rad nisu slabiji nego u godinama pre rata. "Problem je i što se vojska smanjila a obaveze ostale iste, pa je veće opterećenje na onima koji rade", kaže Saša. On smatra da se, kao i kod većine zaposlenih u drugim zanimanjima u Srbiji, svakodnevni oficirski život svodi na naporan rad posle koga se dolazi kući, i da oni koji imaju porodicu i decu imaju i malo vremena za bilo kakve "vannastavne aktivnosti".\nI Saša i njegov kolega Zoran, takođe poručnik, kažu da, kao i u svakom zanimanju, oficir tek kada dođe u trupu može zaista da shvati šta je oficirski poziv. "Međuljudski odnosi su isti kao u svakom kolektivu, ali nije svako za svaki posao, naročito za rad sa ljudima, neko to otkrije tek kada počne da radi."\nOd sredine devedesetih je broj onih koji su upisivali vojne škole drastično počeo da pada, što i nije čudno kada se pomisli na ratove koji su tada besneli na teritoriji bivše Jugoslavije i rizik koji je oficirski poziv sa sobom nosio. Osim toga, standard vojnih lica je tih godina, kao i standard svih stanovnika Srbije, drastično opao. Međutim, u poslednjih nekoliko godina broj zainteresovanih za upis u vojne škole raste. Za upis na Vojnu akademiju se 2006. godine prijavio 21 kandidat, 2007. njih 128, 2008 – 313, a 2009. godine je za 240 mesta konkurisalo 982 kandidata, od toga 742 mladića i 240 devojaka. U istom periodu, za upis u Vojnu gimnaziju se 2006. prijavio 141 kandidat, 2007. njih 287, 2008. bilo je 500 kandidata, a 2009. je za 70 mesta konkurisalo čak 895 kandidata.\nU aprilu 2009. stručnjaci Instituta za strategijska istraživanja Sektora za politiku odbrane Ministarstva odbrane sproveli su istraživanje među srednjoškolcima na teritoriji cele Srbije. To istraživanje je pokazalo da je svaki deseti maturant zainteresovan za oficirsku profesiju. Istraživanje je pokazalo i da kandidati češće dolaze iz seoskih sredina, iz porodica sa prosečnim finansijskim primanjima, čiji roditelji imaju srednju ili višu stručnu spremu, a rezultati nisu potvrdili uvreženo mišljenje da potencijalni pitomci dolaze iz nerazvijenih okruga. Inače, Ministarstvo odbrane redovno sprovodi i promotivne kampanje za upis u Vojnu akademiju i Vojnu gimnaziju.\nInteresovanju sigurno doprinosi i činjenica da su studije pitomaca na Vojnoj akademiji potpuno pokrivene iz budžeta, da su obezbeđeni sva potrebna literatura i pribor za rad, ali i džeparac koji nije beznačajan – za studente četvrte godine iznosi 12.210 dinara mesečno. Prednosti su i organizovana obuka van Beograda, skijanje, ekskurzije.\nSaša kaže da je danas prednost oficirskog poziva i to što mladi oficiri, zavisno od smera za koji se opredele, stiču i diplome drugih fakulteta. Vojna akademija sklopila je ugovore o saradnji i zajedničkim programima sa pet fakulteta u Beogradu – Fakultetom za bezbednost, Saobraćajnim, Mašinskim, Elektrotehničkim i Fakultetom organizacionih nauka. Na osnovu ovih ugovora studenti koji su upisali Akademiju po novim programima imaće mogućnost da pored diplome oficira dobiju i diplomu jednog od ovih fakulteta.\nIma i onih koji tvrde da je oficir, u stvari, "rob države" koja može sa njim da radi šta hoće i seljaka ga po svom nahođenju. Saša tvrdi da je svako ipak morao da bude svestan koje su prednosti i nedostaci tog poziva kada je upisivao Vojnu akademiju. "Nema tog poziva u kome se ljudi neće žaliti na nešto, pa ni oficirskog. Uostalom, svako može da ode ako mu nešto ne odgovara, naročito sada, kada se na Akademiji dobijaju i diplome drugih fakulteta."\nMožda oficirski poziv i njegove izazove najbolje opisuje komentar koji je na vest o promociji mladih potporučnika napisao stariji oficir, koji je prošao i period mira i blagostanja i period ratova u bivšoj Jugoslaviji. "Dok se u miru radi, sve je u redu, samo neka tako i ostane."\nUslovi upisa u Vojnu akademiju\nKandidati za studente Vojne akademije polažu kvalifikacioni ispit iz matematike, test znanja koji obuhvata pet oblasti (istorija, geografija, sociologija, srpski jezik i psihologija) i test fizičke sposobnosti. Selekcija kandidata traje tri dana, osim za kandidate za smer avijacije, kojima prvi deo selekcije traje pet dana, a posle toga slede još tri dela selekcije. Za vreme polaganja obezbeđen je smeštaj i ishrana u objektima Vojne akademije. Prvog dana sprovode se psihološka testiranja. Kandidati koji ne postignu zadovoljavajuće rezultate na psihološkim testiranjima ne upućuju se na dalju selekciju.\nNa konkurs za vojnike po ugovoru koji je raspisala Vojska Jugoslavije stiglo je 7500 molbi. Dosadašnji rezultati konkursa pokazali su da je najveće interesovanje za tu vrstu vojne službe na jugu Srbije. Garnizoni u Vojvodini polovično su popunjeni, a u Beogradu je stepen popunjenosti jedinica 43 odsto. U Vojsci trenutno ima više od 5200 vojnika po ugovoru, što je tri četvrtine predviđenog broja, a slobodno je još 1790 mesta.


Podrška Grčke pravoslavne crkve Karadžiću\nAutor:\tTakis Michas\tOktobar 22, 2016\t0\nU printanom izdanju Preporoda možete čitati feljton iz knjige Nečasni savez: Grčka i Miloševićeva Srbija, grčkog novinara i pisca Takisa Michasa koja je objavljena 2002. godine u Sjedinjenim Državama. Knjigu koja dodatno rasvjetljava ulogu Grčke u ratovima iz 1990-tih godina, a posebno u Bosni i Hercegovini, na bosanski je prevo Edin Mezit, a izašla je krajem avgusta, ove godine, u izdanju Centra za napredne studije iz Sarajeva.\nKad god bi neki grčki političar izrazio kritiku za vrijeme rata u Bosni, ona je, u većini slučajeva, bila usmjerena protiv povremenih zračnih udara NATO-a i mahinacija Zapada. Napokon, Zapad je bio taj koji je, prema grčkoj percepciji, bio odgovoran za pakao u bivšoj Jugoslaviji. Čak i u aprilu 1994. godine, kada su srpski zločini bili potvrđeni izvan svake razumne sumnje, jedina kritička primjedba koju je premijer Andreas Papandreou izrazio, kada se u Atini susreo s Vladislavom Jovanovićem, ministrom vanjskih poslova bivše Republike Jugoslavije (SRJ), bila je usmjerena protiv NATO-a “zbog politike koju je slijedio u Bosni”. Kada su u pitanju jugoslavenski dužnosnici, za njih su “grčki i srpski narod ujedinjeni poput pesnice”. Tokom nedavnog rata na Balkanu, Atina i Beograd doista su bili ujedinjeni, kao što je to Jovanović rekao, “poput pesnice”.\nTe veze bile su stvarnost i postojale su na svim nivoima, iako nikada nisu ozvaničene ugovorom ili vojnim savezom. Samo je jednom pitanje formaliziranja tih veza izgledalo kao prava i neposredna opcija. To se dogodilo u decembru 1994. godine, kada je srpski predsjednik Slobodan Milošević predložio, tokom jedne od svojih posjeta Atini, stvaranje konfederacije između Grčke i Srbije, koja bi, također, uključivala i Bivšu Jugoslavensku Republiku Makedoniju (BJRM). Reakcija grčke vlade na Miloševićev prijedlog bila je pozitivna, barem na riječima. Premijer Papandreou izrazio je, u načelu, svoju podršku prijedlogu, tokom konferencije za novinare: “Mislimo da je prijedlog pionirski i zanimljiv, ipak još uvijek ga nismo ispitali.”\nPapandreou, kao i Konstantin Mitsotakis prije njega, bio je štovatelj srpskog predsjednika i nikada nije učinio ništa da to sakrije. On je uvijek hvalio Miloševića, kojeg je smatrao “čovjekom mira, koji igra najvažniju ulogu u borbi za mir u regiji”.\nGeorge Mangakis, koji je nekoliko mjeseci kasnije postao grčki zamjenik ministra vanjskih poslova, bio je još više oduševljen Miloševićevim prijedlogom. On je to vidio kao korak prema formiranju pravoslavnog saveza − “pravoslavne osovine”, kako su je zvali, koja bi efikasno štitila nacionalne interese Grčke od “podmuklih sila” koje promiču turske i muslimanske interese u Evropi.\nMeđutim, konačni rezultat Miloševićevog prijedloga bio je ozbiljan raskol u prosrpskoj politici grčkog političkog establišmenta. Vrlo jaka reakcija došla je od konzervativnog grčkog predsjednika Konstantina Karamanlisa. Bilo je to u obliku curenja informacija od strane “anonimnih izvora bliskih predsjedniku”, koji su Miloševićev prijedlog okarakterizirali kao “nerealan” i “opasan”. Iako bi se time samo postavio formalni okvir za već postojeće stanje, prihvaćanje takvog sporazuma gotovo bi sigurno dovelo Grčku u ozbiljan konflikt s njenim saveznicima u NATO-u i Evropskoj uniji. Predsjednik Karamanlis, koji je bio jedan od glavnih protagonista ulaska Grčke u EU, nikada ne bi dopustio da se to dogodi. Tako je prijedlog na kraju bio skinut s dnevnog reda.\nOglušivanje na srpska kršenja ljudskih prava karakteriziralo je, također, reakciju Grčke pravoslavne crkve. “Pravoslavna crkva je na strani pravoslavnog srpskog naroda”, izjavio je arhiepiskop Serapheim u maju 1993. Godinu dana kasnije, kada više niko nije sumnjao da su Srbi počinili masovne zločine u Bosni, vođa Pravoslavne crkve potvrdio je bezuvjetnu podršku svoje crkve njihovoj pravoslavoj braći: “Grčka treba uvijek imati na umu da je naš prirodni saveznik Srbija.” On je ustvrdio i da nacionalna povijest, tradicija i veze sa Srbijom treba da odrede grčku vanjsku politiku, čak i ako je ona suprotstavljena politici grčkih evropskih saveznika.\nStav Grčke pravoslavne crkve bio je razumljiv. Nakon što je bila jedan od najvatrenijih pristalica vojne hunte koja je vladala Grčkom 1967−1974, promovirala je svoju novostečenu ulogu branioca ovog epskog “sukoba civilizacija”. Ne samo da se crkva suzdržala od kritiziranja srpskih zločina nego su neki od njenih sveštenika redovno putovali u ratom opustošenu Bosnu da bi pružili duhovnu pomoć vojsci bosanskih Srba i predvodili crkvena služenja zajedno sa srpskim sveštenicima, u prisustvu srpskih oficira. Također su posjećivali srpske kasarne, molili se s vojnicima za konačnu pobjedu, te pozirali s njima za slike koje su bile distribuirane u Srbiji.\nTakav je bio slučaj s izaslanstvom Grčke crkve koja je posjetila srpski dio Sarajeva početkom februara 1995. Predvođeni Ignatiosom, arhimandritom eparhije Pirej, predstavnici Grčke crkve sastali su se s Radovanom Karadžićem i uputili svoje blagoslove srpskim vojnicima koji su svakodnevno, od aprila 1992, granatirali glavni bosanski grad, a što je rezultiralo smrću dvanaest hiljada civila, uključujući hiljadu i sedamsto djece. Međutim, ti tragični događaji nisu ni jednom spomenuti u izvještaju o njihovoj posjeti koji je objavljen u mjesečnom časopisu eparhije Pirej. Naprotiv, izvještaj je bio pun hvale za “hrabre srpske vojnike, najbolje na svijetu”, koji se “bore i žrtvuju za svoju vjeru i svoju zemlju”.\nPovremeno, grčki sveštenici posjećivali bi mjesta etničkog čišćenja i drugih zločina počinjenih nad Bosancima te obavljali crkvena služenja s braćom Srbima. Tako je u decembru 1993. godine izaslanstvo grkokatoličkih sveštenika iz Soluna posjetilo bosanski grad Zvornik. Tu su, zajedno s Vasilijem, vladikom Srpske crkve, služili božićnu liturgiju u Crkvi Svetog Nikole, zaštitnika Zvornika. Godinu dana ranije, paravojna jedinica poznata pod nazivom “Tigrovi”, pod vođstvom srpskog ratnog komandanta Arkana, izvršila je nasumična ubistva i druga kršenja ljudskih prava, “čisteći” Zvornik od muslimanskog stanovništva.\nJose Maria Mendiluce, najviši službenik Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih nacija za izbjeglice (UNHCR) u bivšoj Jugoslaviji, koji je toga dana prolazio kroz Zvornik rekao je: “Bio sam zaustavljen dva sata prije nego što sam shvatio da sam bio u ozbiljnoj opasnosti. Mogao sam vidjeti kamione pune mrtvih tijela. Vidio sam naoružane ljude kako iznose više leševa djece, žena i staraca iz njihovih kuća i stavljaju ih na kamione. Vidio sam barem četiri ili pet kamiona punih leševa. Kada sam stigao, čišćenje je završeno. Nije bilo ljudi na ulicama. Sve je bilo završeno.”\nU januaru 1995. godine općina Kalamaria u Solunu proglasila se gradom pobratimom sa Zvornikom. Do tog vremena Zvornik je bio temeljito “očišćen” od muslimanskog stanovništva. Međutim, događaj koji na najkarakterističniji način definira prirodu odnosa između grčkih političkih i vjerskih vođa, s jedne, i srpskih ratnih vođa, s druge strane, bilo je masovno okupljanje na otvorenom, organizirano na stadionu u Pireju u ljeto 1993. godine u čast Radovana Karadžića. Pozvan lično od strane arhiepiskopa Serapheima, Karadžić se službeno sastao s premijerom Konstantinom Mitsotakisom, koji je u to vrijeme bio vođa konzervativne partije Nove demokratije. Sastao se, također, s Andreasom Papandreouom, čelnikom socijalističke stranke PASOK. Posebno značajno za ovaj događaj jeste činjenica da ga je organizirala Grčka pravoslavna crkva. Ovo je daleko premašilo uobičajene crkvene izraze solidarnosti sa Srpskom pravoslavnom crkvom i srpskim narodom. Pozivanje srpskog ratnog vođe u Grčku i organiziranje slavlja u njegovu čast nisu bile religiozne aktivnosti. Bilo je to čisto političko djelovanje, koje je, ustvari, značilo priznanje Republike Srpske kao legitimnog političkog entiteta s Karadžićem kao njegovim premijerom. Još ozbiljnije bile su moralne implikacije ovog čina. Identifikacija Grčke crkve s vođom bosanskih Srba značila je odobrenje politike etničkog čišćenja usmjerenog protiv bosanskog muslimanskog civilnog stanovništva, kao i prakse svakodnevnog granatiranja Sarajeva.\nPodrška i prihvatanje Karadžićeve politike od strane Grčke pravoslavne crkve su, također, bili vidljivi u izjavama zabilježenim nakon sastanka lidera bosanskih Srba i lidera Grčke crkve. “Moram naglasiti da su i Grčka i Srpska crkva duboko patriotske”, rekao je Karadžić arhiepiskopu Serapheimu, koji je odgovorio da grčki narod prati borbu Srba s velikim zanimanjem te da je na srpskoj strani. “Grčka crkva”, dodao je, “zajedno s grčkim narodom, mora podržati borbu Srba.” Udruženje grčko-srpskog prijateljstva i njen predsjednik Aris Mousionis također su pomogli u dovođenju Karadžića u Grčku. Osnovana 1992. godine, ova organizacija igrala je ključnu ulogu u promoviranju srpskih stajališta tokom ratova u bivšoj Jugoslaviji. Mousionis, koji je bio prisutan na sastanku između grčkog pravoslavnog prelata i ratnog vođe bosanskih Srba, rekao mi je nekoliko godina kasnije da je arhiepiskop Serapheim “bio presretan što je upoznao Karadžića. U jednom trenutku, Karadžić je pokušao poljubiti arhiepiskopovu ruku, ali on ga je blago odgurnuo rekavši: ‘Ja moram poljubiti tvoja stopala!’”\nAris Mousionis također je bio prisutan na sastanku između Karadžića i lidera PASOK-a Andreasa Papandreoua, koji je nekoliko mjeseci kasnije ponovno postao grčki premijer. “Papandreou je bio veliki štovalac Karadžića”, rekao mi je kasnije. “Međutim, on nije bio toliko upoznat s onim što se događalo u ratu u Bosni, niti je imao povijesno znanje o Jugoslaviji i krizi koja ju je zahvatila. Indikativno je u njegovom neznanju to da je tokom sastanka neprestano zvao Karadžića ‘druže’, kao da je ovaj bio komunistički partizan!” Prema Mousionisu, Papandreouova izražena podrška bosanskim Srbima proizilazila je prvenstveno iz njegove iritiranosti vezane za nedostatak zapadne podrške grčkim zahtjevima u vezi s Turskom i Makedonijom.\nOsim Grčke pravoslavne crkve, koja je bila glavni organizator svečanosti u čast Karadžića, vodeći grčki političari, koji su predstavljali cijeli nacionalni politički spektar, također su dali svoj doprinos. Kako bi odali počast vođi bosanskih Srba, bili su tu Kostas Karamanlis, čelnik Nove demokratije, te ministar odbrane Akis Tsochatzopoulos iz stranke PASOK, kao i vodeći političari iz manjih stranaka. Kao odgovor na burni aplauz mase ljudi koji su došli da ga vide, Karadžić je izjavio: “Svi nam govore da položimo oružje, jer smo sami. Mi kažemo: ‘Ne, nismo sami. S nama je bog i Grci.’” Izlazeći na podijum nakon srpskog vođe, predstavnik Grčke pravoslavne crkve dodao je: “Grčka je na strani svoje pravoslavne srpske braće koja proživljavaju kušnje i poniženja. Sveta nam je dužnost pomoći našoj braći kako bi se mogli suprotstaviti ovom iskušenju.”\nU ovom događaju nije zanimljiva samo činjenica da je službena Grčka − njena crkva, političari, sindikati i tako dalje − organizirala svečanost za nekoga za koga se sumnja da je odgovoran za ozbiljne zločine, već i da je grčka država pokušala silom spriječiti građane da protestiraju protiv Karadžićevog dolaska. Naime, istog dana kada je održana spomenuta svečanost policija u Atini uhapsila je četiri pripadnika male maoističke grupe OAKKE zbog postavljanja plakata s natpisom: “Izbacite koljača Karadžića iz Grčke!”\nOva politička grupa, koja se sastojala od samo nekoliko ljudi, bila je jedina snaga koja je pokušala organizirati javni protest tokom posjete srpskog lidera.\nAli počasti koje je Grčka odala Karadžiću nisu okončane ovim svečanostima. Ostrvska općina Zakinthos u augustu je odlučila proglasiti vođu bosanskih Srba počasnim građaninom. Ovaj događaj trebao se održati u sklopu proslave zaštitnika ostrva Svetog Dionizija. Odluka ove općine bez posebne političke ili ekonomske važnosti bila je značajna po tome što je pokazala spontane osjećaje odobravanja, ako ne i divljenja za Radovana Karadžića, koji su postojali u cijeloj zemlji. Naime, niti jedan od događaja organiziranih u čast Karadžića nije uzrokovao negativne reakcije, osim kod onih nekoliko intelektualaca i novinara koji su zauzeli izdvojene pozicije na samom početku rata u bivšoj Jugoslaviji. Spomenute svečanosti smatrane su prirodnim izrazima solidarnosti koje su grčki građani trebali osjećati i pokazati prema svojim pravoslavnim prijateljima.\nMeđutim, izvan Grčke ove aktivnosti podigle su buru protesta. Posebno jaki bili su protesti koje je u Njemačkoj organiziralo “Društvo za ugrožene narode” i njegov čelnik Tilman Zuelch, koji je imao vrlo aktivnu ulogu u posljednjim demonstracijama protiv vojne diktature koja je vladala u Grčkoj od 1967. do 1974. On je, također, organizirao proteste protiv turske invazije i okupacije sjevernog dijela Kipra 1974. U tom smislu, on nikako nije mogao biti optužen za gajenje antigrčkih osjećaja. U martu 1994. godine Zuelch je zajedno s tridesetak Bosanaca i nekoliko Njemica okupirao grčki izložbeni paviljon Međunarodnog turističkog sajma u Berlinu. Tom prilikom podigao je transparent na kojem je pisalo: “Grčka podržava srpske ratne zločince.” On je objasnio razloge ovog čina u intervjuu grčkim novinama: “Mi smo protestirali zbog Bosne. Optužujemo Grčku zbog njene saradnje sa srpskom vladom koja nastoji istrijebiti Bosance.” Prema Zuelchu, Grčka je, opskrbljujući srpski ratni stroj naftom iz Soluna, kršila međunarodni embargo. Štaviše, ratni zločinci poput Miloševića i Karadžića u Grčkoj su tretirani kao heroji.\nRadovan Karadžić sljedeći put posjetio je Grčku krajem januara 1994, kada se susreo s Andreasom Papandreouom, koji je ponovo postao premijer. Sastao se, također, s ministrom vanjskih poslova Karolosom Papouliasom. Službeni razlog njegove posjete bilo je učešće na medicinskoj konferenciji “Utjecaj embarga i rata na zdravlje srpskog naroda”.\nPrilikom posjete Grčkoj čelnik bosanskih Srba najviše je uživao u maloj luci u blizini Pireja, nekad poznatoj kao Turkolimano (“Luka Turaka”), ali koja je nedavno lingvistički “očišćena” i preimenovana u Mikrolimano (“Lučica”). Tu je sjedio, ispijao Ouzo u društvu intelektualaca, novinara i političara koji su se okupili kako bi slušali njegove priče o nepravednom ratu koji su “stranci” nametnuli njegovoj zemlji.\n“Prolaznici koji su šetali te tople ljetne noći”, glasio je tipičan novinski izvještaj o Karadžićevom izlasku, “ zastajali bi da se rukuju sa srpskim vođom. To što nisu znali govoriti njegov jezik nije im bilo važno. Topli stisak ruke, emocije u njihovim pogledima, bili su dovoljni da izraze njihovu podršku.”\nKaradžić je došao i otišao. Isto je učinio i Milošević, koji je Grčku posjetio u januaru i aprilu 1991. godine, te martu 1992. Navedeni dolasci odnose se, naravno, samo na službene posjete ovih dvaju lidera. Može se samo nagađati o njihovim navodnim tajnim posjetama. Ostali uglednici iz beogradskog i paljanskog režima posjećivali su Grčku tokom ovog razdoblja kao gosti grčke vlade, crkve, sindikata, političkih stranaka i udruženja studenata. Ove službene pozivnice rijetko su bile upućivane članovima snažno potiskivane antiratne opozicije u Srbiji, niti su, naravno, ikada upućene bilo kojem Bosancu. “Grčka ambasada u Beogradu nije htjela izdati vize članovima srbijanske demokratske opozicije”, rekao je Milan Protić, jedan od vodećih lidera opozicije. “Nikada se nismo osjećali dobrodošli u grčkoj ambasadi.” Protić je nakon pada Miloševića u oktobru 2000. postao gradonačelnik Beograda. Za većinu Grka, jedina Srbija koja je postojala bila je ona Miloševićeva, Karadžićeva i Mladićeva.\nUloga grčkih medija u umanjivanju ili, čak, uopće u nespominjanju srpskih zločina ne može se potcijeniti. “Ljudi u Grčkoj nisu bili informirani o zločinima počinjenim u BiH”, rekao je Athanasios Papandropoulos, bivši predsjednik Evropske unije novinara. “Način na koji je većina medija umanjila ili propustila spomenuti strahote Srebrenice i drugih mjesta zločina podsjeća me na način na koji su neki neorevizionistički historičari umanjivali ili negirali postojanje Auschwitza.”\n Citirano u Eleftherotypia, 17. aprila 1994. Papandreou, čelnik socijalističke stranke PASOK, bio je grčki premijer od 1981-1989 i 1993-1996. Umro je u Atini 1996. godine u dobi od sedamdeset i sedam godina.\n Citirano u Eleftherotypia, 21. dec. 1994.\n Citirano u Eleftherotypia, 20. dec. 1994. Mitsotakis je bio vođa konzervativne Nove demokracije (ND). On je bio premijer Grčke od 1990-1993, kada je njegova stranka izgubila izbore od PASOK-a. Smatra se jednim od Miloševićevih bliskih prijatelja.\n Eleftherotypia, 27. dec. 1994.\n Eleftherotypia, 21. dec. 1994.\n Eleftherotypia, 15. maj 1993. Arhiepiskop Serapheim bio je vođa Grčke pravoslavne crkve od 1974-1988. Umro je u aprilu 1988, dok je još bio na dužnosti.\n Ethnos, 9. maj 1994.\n Za odnose između crkve i vojne hunte, pogledati Giorgos Karagiannis, Eklissia.\n Antischolio, Srebrenica, 220.\n Piraiki Eklisia, april 1995, 42-43.\n Antischolio, Srebrenica, 208.\n Citirano u Laura Silber i Allan Little, Yugoslavia, 246.\n Eleftherotypia, 18. jan. 1995.\n Apogevmatini, 15. juni 1993; Ta Nea, 15. juni 1993.\n Eleftherotypia, 15. juni 1993. godine.\n Aris Mousionis, snimio intervju s autorom, Solun, 9. apr. 2001. godine.\n Citirano u Eleftherotypia, 15. juni 1993. godine.\n Citirano u Apogevmatini, 15. juni 1993. godine.\n Ethnos, 15. maj 1993.\n Eleftherotypia, 10. aug. 1993.\n Eleftherotypia, 9. mar. 1994.\n Eleftherotypia, 21. jan. 1994.\n Eleftherotypia, 16. juni 1993.\n Za Miloševićeve dolaske i odlaske iz Atine, pogledajte Sabrina P. Ramet, “Macedonian Enigma” u Beyond Yugoslavia, ed. Ramet i Adamović.\n Eleftherotypia, 18. dec. 2000.\n Citirano u Wall Street Journal (European ur.), 9. aug. 1996. (u daljnjem tekstu WSJE).\ngrcka pravoslavna crkva\n« VIDEO: Koliko novca ostaje u domovini prilikom kupovine stranih proizvoda? Šta je cilj crkve u Potočarima »\nSjećanje na 490 poginulih Bošnjaka s područja Kotor-Varoša\nU posjeti muslimanima Beograda, Novog Sada i Osijeka\nPrijedor - haška (ne)pravda


Idiličan doček Nove 2016. na zlatiborskom „Kraljevom trgu“\nGodinama već Turistička organizacija „Zlatibor“ i opština Čajetina kao organizatori ...\nGodinama već Turistička organizacija „Zlatibor“ i opština Čajetina kao organizatori novogodišnjih dočeka na Zlatiboru se trude da doček Nove godine na „Kraljevom trgu“ bude jedan od najposećenijih i najspektakularnijih u Srbiji. To pravilo ispoštovano je i ovaj put prilikom ispraćaja stare 2015. i dočeka Nove 2016. godine u novogodišnjoj noći, čime je Zlatibor još jednom potvrdio da je najposećeniji turistički centar u Srbiji.\nDoček je započeo još oko 18.00 časova novogodišnjom predstavom „Deda Mraz i Zeka Lepotan“ za najmlađe goste Zlatibora, kada su mališanima po završetku predstave Deda Mraz i Zeka podelili poklončiće.\nGlavni deo novogodišnje večeri bio je koncert Sergeja Ćetkovića na prepunom „Kraljevom trgu“ sa početkom u 22.00 časa kome je prisustvovalo preko 25.000 posetilaca. I na niskoj temperaturi, Sergej je napravio odličnu atmosferu, svi su igrali i pevali uz njegove hitove.\nNakon odbrojavanja poslednjih minuta u staroj godini, na binu su izašli trubači Radiše Vitezovića, a veličanstveni vatromet je obasjao čitavu planinu.\nU pratnji trubača Sergej je otpevao legendarnu „Nesanicu“ , a potom je usledio nastavak koncerta, u toku koga se na bini zbila i romantična veridba, čime je Sergej pokazao da je veliki profesionalac i balkanska zvezda.\nPored dočeka na otvorenom, oko 20.000 gostiju Novu godinu je dočekalo u zlatiborskim hotelima i restoranima.


Jednostavno Ana : Kada je promena dobra, a kada loša stvar?\nчетвртак, 15. март 2018.\nKada je promena dobra, a kada loša stvar?\nNedavno sam se nešto zamislila i shvatila da je promena zapravo jako diskutabilna stvar. Koliko puta ste u svom okruženju imali slučaj da se osoba za koju ste mislili da je u dušu poznajete promeni tkr. iz korena, da se udaljite od nje i krivo vam je zbog toga? A opet, sa druge strane, iz promene može proizići mnogo bolji život, možete pronaći mnogo novih prijatelja, otkriti nove stvari,.\nMeđutim, pogotovo u tinejdžerskim godinama, tanka je granica između promene koja će vam ulepšati život i promene koja će vas uništiti. Zato sam za današnji post odlučila da iznesem svoje mišljenje o određenim predrasudama i kompromisima, a volela bih da sa vama u komentarima nastavim ovu priču i čujem vaše mišljenje.\nKao što rekoh, ovo je jako osetljiva i diskutabilna tema, prvenstveno jer smo svi mi kao osobe drugačiji, i daleko da ću u ovom postu obuhvatiti sve, ali prosto, osetila sam potrebu da pišem i sa vama komentarišem to, tako da krenimo.\nPROMENA PONAŠANJA I DRUŠTVA\nDobro: Osobe koje vas ignorišu, glume prijatelje a blokiraju vas po društvenim mrežama i prave se da vas ne poznaju kada se nađete u nekom širem auditorijumu, ucenjuju vas, omalovažavaju i nije vam prijatno u njihovom okruženju slobodno odmah izbacite iz života. Ne treba da se svađate ili im vraćate istom merom, već se jednostavno udaljite od njih i trudite se da ne dolazite u neki mnogo blizak kontakt. Ne treba vam niko zbog koga ćete se nervirati ili dolaziti u neprijatne situacije. Takođe, u redu je da se, pogotovo nakon nekog bitnog događaja koji je uticao na vas, neki vaši stavovi i pogledi na svet promene. To je potpuno u redu, jer ste vi iz toga naučili nešto. I, kao što bi Tejlor Svift rekla, kiša koja je padala dok ste bili u oluji vas je očistila. Šta god da je vaša oluja bila, ili jeste, gledajte da je prigrlite kao nešto svoje, kao nešto iz čega ćete izaći drugačiji, ali ta promena neće biti loša-već će vas naučiti i inspirisati.\nLoše: Lošu promenu ćete prventstveno primetiti po tome što ćete se osećati loše i prazno, pogotovo ukoliko su te promene nastale zarad nečije pažnje. Ako vam prijatelji ukažu da im vaše ponašanje u poslednje vreme smeta, ne treba da se raspravljate s njima jer, verovali ili ne, to su vam pravi prijatelji, oni sa kojima ste već pola života i oni koji će vam zasigurno pomoći ukoliko imate neki problem. Kul ekipa iz škole je možda interesantnija, ali bitno je kako se vi osećate. Jer, znate, postoje dve vrste takvih "popularnih" osoba. Jedni su tu zato što prosto znaju mnogo ljudi, imaju dosta samopouzdanja i slično, i verujem da možda znate neku takvu osobu koja zna pola grada i svi znaju nju, a zapravo nije loša i sasvim okej možete da se družite s njom. I to je u redu, zato je i volite-jer je takva kakva jeste. Međutim, pazite da ne postanete ona druga vrsta. U drugi tip "popularnih" osoba spadaju oni zločesti, oni koji će učiniti sve samo da pripadnu nekoj grupi, nemaju svoj stav a tripuju Boga oca i vrlo verovatno ih svako treći u društvu ogovara i ne bi se družio sa njima pod uslovom da ne mora. Tako da, biti sebi na prvom mestu ne znači biti popularan, to znači naći osobe zbog kojih ćeš se osećati voljeno, imati želju da se družiš i slično..\nMENJANJE CILJEVA, ŽELJA, PRIORITETA, PLANOVA,.\nZapravo, za ovu kategoriju i ne postoji neka određena loša stvar. Jedino što može da izazove loše\nposledice jeste ponovo raditi nešto samo iz želje da se dopadneš drugima, mučenje sebe ili nerad.. Sve ostalo je u potpunosti normalno, pogotovo ukoliko tek upoznajete sebe. Ja sam pre par dana izmenila polovinu moje #goals liste koju sam sastavila početkom godine, i možda ću je za tri meseca ponovo promeniti, jer prosto kako idem ka ostvarenju tih ciljeva shvatam da li su oni zapravo za mene, šta bih mogla da poboljšam, šta da izbacim, čemu da posvetim više, a čemu manje pažnje. I sve dok imate kakav god cilj, pa makar i da vam je pre 10 minuta pao na pamet, u redu je. A ukoliko vam je neprijatno, iscrpljujuće ili jednostavno dosadno da se bavite nečim, batalite to. Ne zalivajte uvenuli cvet.\nNeću mnogo dužiti što se ove teme tiče, ali opet sam smatrala da bi trebalo da i ovo izdvojim kao nešto važno. Ukoliko će vam šminka, trbušnjaci ili kraća kosa popraviti raspoloženje i samopouzdanje ili jednostavno volite vežbanje, šminkanje i modu slobodno ulažite i bavite se time koliko hoćete, i treba. Međutim, pazite da ne izgledate prosto i nemoralno za svoje godine, pogotovo, po stoti put ponavljam, da biste se uklopili u neki trend. Postoji granica između šminke, oblačenja i ponašanja koja su privlačni i u kojima izgledate kao Viktorijin anđeo, i između onih u kojima ćete izgledati kao da ste bili zamrznuti 50 godina i sad želite da probate sve, a izgledate blesavo i nimalo privlačno, naprotiv, odbojno.\nNajvažnija stvar koju sam ovim postom htela reći jeste da promena nije loša stvar, ali gledajte da u promenama ne izgubite sebe. Svakom trendu i situaciji dodajte nešto svoje. Bitno je da se, na kraju dana, vi osećate srećno i zadovoljno.\nKoje je vaše mišljenje o ovim temama? Da li postoji nešto što biste voleli da promenite kod sebe? Jedva čekam da diskutujemo i razmenjujemo mišljenja u komentarima!Do sledećeg posta,\n*šaljem virtuelni zagrljaj*;\nxoxo, Ana :*\nу март 15, 2018\nThe Girl Named Ana 15. март 2018. 22:21\nOvo je bukvalno najbolji post koji sam ja pročitala od... pa ko zna koliko davno. Svi ovi saveti su jako dobri i sa svime bih se složila. Specijalno sam ovim pred kraj gde kažeš da je okej pratiti modu ali ne i izgledati nemoralno za svoje godine. Nažalost je ovo pojava koja se vrlo često dešava u poslednjih par godina. Devojčice u 6. razredu već sebe nazivaju devojkama, izlaze po klubovima do 2 ujutru i traže 'dečka za ozbiljnu vezu' WTF? Uz to sve oblače neke uske kratke suknje i ostale gluposti i dolaze sa ful mejkapom u školu... A deca prvo imaju prvog "dečka" i prvi poljubac a tek onda nauče da vežu pertle i obrišu nos. Otprilike. Ček, udaljih se od teme. Što se saveta o promeni ciljeva tiče, upravo mi se tako nešto dešava. Tj. još krajem januara sam dobila da uradim nešto (što je na dobrovoljnoj bazi, btw, ali ukoliko to uradiš tako dobro da budeš u top 3 dobijaš neke bodove za srednju) do kraja marta, a evo ja sam se do sada samo potpisala na tome... I razmišljala sam da odustanem, jer mi je stvarno previše naporno i monotono da radim to. I razmišljam da odustanem, ali bodovi... Uh, konstantno skrećem s teme. Sve u svemu, podržavam sve što si rekla. Jako edukativan i inspirativan post ❤\nAna Arsić 16. март 2018. 16:28\nHvala ti na ovako lepom komentaru draga! Slažem se u potpunosti, znači danas deca peti-šesti razred se ponašaju kao treća srednje, ja pre dve godine nekom starijem nisam smela da pisnem (niti nastavniku niti učeniku), ovo danas se raspravlja sa svim živim, attitude im je odvratan i odbojan, oblačenje da ne komentarišem,.. Inače, što se tog tvog projekta tiče, želim ti puno sreće! I ja sam na raskrsnici obzirom da upisujem srednju ove godine, tako da razumem te u potpunosti, teže je pogotovo za nas koji nećemo da upišemo nešto basic. Samo slušaj svoje srce, naći ćeš nekako način da i budeš zadovoljna, a i uspešna. To se nekako uvek desi. Jako mi je drago što ti se dopao post, hvala još jednom ❤💕\nIlva P. 16. март 2018. 15:04\nHvala ti na ovom postu! Sviđa mi se tvoj način razmišljanja jer sam se i sama puno puta sam se našla u nekim sličnim situacijama sa ljudima koji zapravo imaju mozak malen kao kokino jaje ;)\nAna Arsić 16. март 2018. 16:29\nHvala tebi na čitanju i lepom komentaru❤. Jako mi je drago da ti se dopao post💕\nАнониман 24. март 2018. 16:27\nImam jedno pitanje. Sta kupiti decku za mesec dana veze? Na taj dan je bas meni rodjendan pa ce mi on nesto sigurno pripremiti za rodjendan,a sta ja njemu pokloniti za mesec dana? Palo mi je napamet kutiju neku i tu slatkise puno i parfem,ali to je mozda skupo mng za mesec dana,jer je njemu posle 2 meseca i rodjendan odma. Ili palo mi je napamet da mu uzmem kutiju rafaelo ili tk nesto kvalitetnije i nzm sta jos uz to? Ili je l imas neki predlog? Samo nemoj ono sta on voli,on voli sve��\nAna Arsić 26. март 2018. 17:19\nPo mom mišljenju, ideja sa slatkišima je odlična i najbolja varijanta! Za rođendan mu možeš uzeti neki parfemčić ili slično, ali za mesec dana mislim da su ovi slatkiši pun pogodak. Takođe, možeš dodati šaljivu porukicu "Slatkišu moj, hvala ti za najslađih mesec dana u mom životu", ako želiš naravno. Izvini što odgovor kasni i hvala ti na čitanju ❤❤\nАнониман 26. март 2018. 22:49\nA da kupim samo npr rafaelo ili tk nesto kvalitetnije jedno ili kutiju ali ne mnogo vrlike velicine i unutra npr kinder jaja i tako to? Sta ti mislis da je bolje? I da li jos nesto uz to? Da li nije bezveze da narucim narukvicu za mene i njega da imamo iste i da pisu nasa pocetna slova i onaj znak kao zauvek ili beskonacno,kako god.msms je l nije rano za to jer je mesec dana?\nАнониман 26. март 2018. 22:50\nI je l nisu ti slatkisi mozda vise poklon za devojku? Msm je l nije bezveze dexku to?\nAna Arsić 27. март 2018. 19:31\nNarukvice su dobra ideja, ali smatram da je još malčice rano, tako da je možda bolje da to ostaviš za još koji mesec veze, a sad uzmeš samo slatkiše o kojima smo pričale. Mislim da nije glupo jer, iskreno, ko ne voli slatko, a kako momcima ne možemo kupiti baš svašta (oni npr. nama uvek mogu nešto od šminke da uzmu a mi njima ne hahah xd). Po mom mišljenju možda je bolje da u kutiju staviš Kinder Jaja, Najlepše Željice, neki Snikers, Milky Way ili No Problem bombone, jer će izgledati nekako šarenije, kreativnije (a i imaće više😂). Ako treba još nešto, pitaj. I javi mi šta si uradila ❤❤❤\nPlejlista: Mart 2017.\nDVE GODINE BLOGOVANJA?!\nPlejlista: Februar 2018.