Dimenzija pneumatika/felni za Ibizu/Cordobu? - Ulja, pneumatici, felne... - Forum SEAT Kluba Srbija\nDimenzija pneumatika/felni za Ibizu/Cordobu?\nStarted By Pedja76, Jun 26 2011 22:13\nPosted 26 June 2011 - 22:13\nDrugari,molim vas za pomoc pri odabiru dimenzija za zimske pneumatike za Seat Cordobu.Naime ljetni pneumatici su fabrickih dimenzija 195/55/15 Firestone a mislio sam da zimske povecam profil na 195/60/15 zbog udobnosti.Sta kazete... Razmisljao sam i 195/65/15 ali mislim da bi to bilo previse a i razlika u cijenama nije zanemarljiva, nizeg profila su znatno skuplje od najcesce koriscene dimenzije 195/65/15.\nDajte preporuku kako za dimenzije tako i za proizvodjaca jos ako imate preporuku i za prodavca u NS, utoliko bolje....\nPosted 26 June 2011 - 23:15\nEvo ovde mozes videti koja dimenzija moze da ti zamenu trenutnu...\n195/60 je previsoka guma za Cordobu, da ne pricamo o 195/65...\nMislim da ti je najbolje resenje da kupis celicne felne 14 i za zimu da kupis 185 65 14... To ti je malo veca investicija od kupovine guma 15ica, a dobra je varijanta jer ne moras kod vulkanizera da svaki cas skidas i montiras gume na felne...\nSto se tice proizvodjaca to dosta zavisi od toga koliko si spreman da platis... Obicno vazi pravilo "koliko para - toliko muzike", ali uvek se nadje neki izuzetak... Moj izbor bi bio Fulda Kristall Montero 3... Mislim da ima odlican odnos cena/kvalitet, i odlicno je ocenjena na testovima...\nPosted 21 March 2012 - 19:44\nMarkoni, on 26 June 2011 - 23:15, said:\nPrvo malo izvinjenje sto dizem ovu staru temu iz 'podruma', ali prosto - uvek je aktuelna.\nJA sam upravo ovo uradio zimus, i iz iskustva mogu potvrditi da je SUPER kombinacija, jer dobijes mnoogo mnogo vise i na udobnosti i na upravlivosti i na svim ostalim planovima u zimskim uslovima, nego da vozis nisku i siroku 195/55/15.\n185x65x14 skoro u milimetar odgovara radijusu 195x55x15 tocka.\nTigar Wintera u ovoj kombinaciji se bez problema nosila sa proslogodinjom/ovogodisnkjom sibirskom zimom: ledom, i snegom, uz maksimalnu udobnost.\nNapominjem da im je ovo 3 (slovima: treca) sezaona na ovim gumama,\nda ja godisnje prelazim cca 30-35k kilometara (sto znaci u zimskoj sezoni sa zimskim setom pneumatika cca 10-13k kilometara). I napomena da sam ih skinuo sa Astre na kojoj su bile 2 sezone, a ove sezone su na Cordobi.\nDakle, 3 sezona, montirane na druge felne.\nTe gume su i kada se sneg rascistio bez problema drzale po suvom autoputu (pricam za ovu, trecu sezonu, prethodne se podrazumevaju) i 180 km/h (na ovoj brzini spoljna T cca 0 stepeni +/- 3 ), kao i mokrom (kad razgrejalo) cca 120-140kmh uz totalno neosetne ili upravljive minimalne akvaplaninge koji su prisutni na nasem autoputu.\nSto se tice voznje po BAS JAKOJ kisi da brisaci jedva postizu da obrisu - moje je iskustvo da ova guma savrseno obavljaposao do brzine 120km/h. Kazem savrseno bez milimetra cimanja automobila. MAlo li je?\nZasto sam ovoliko eksplicitno navodio neke stvari i pritom ih i naglasavao?\novih dana sam u potrazi za letnjim setom pneumatika, ni sam neznam koliko sam nasih foruma, citaj iskustava nasih ljudi sa ovim gumama procitao - gde ljudi u 70% slucajeva u iskustvima pominju 'sljam od gume'.\nE, pa muka mi je od blabla strucnjaka koji godisnje predju manje od 10k kilometara i kometarisu i ocenjuju gume, pritom ih kupuju polovne (izvinjavam se i ogradjujem manjini koja kupuje nov pneumatik), a poneki ni neznaju na koliko treba da se napumpaju (iz postova se vidi), i niko ni slovcetom ne pomenu nigde nista o periodicnoj kontroli pritiska u sva cetiri pneumatika.\nOko 'okamenjivanja gume' nakon jedne sezone nema ni govora, stvrdnjavanje je zanemarljivo spram predjene kilometraze i broja vozenih meseci.\nOKo krivljenja: da, hoce da se iskrivi ukoliko nezgodno pogodite neku rupu na putu, ali to je vec neka druga prica.\nNe kazem da sam ja neki strucnjak, ali cca 20 godina vozackog staza, > 300.000 km predjenih u sopstvenim automobilima (ne tudjim, sluzbenim koje 'neko drugi odrzava')po svakojakim uslovima, putevima i zemljama, mislim da mi daju za pravo da bar donekle moze da se kaze da je moja ocena bar malo objektivna.\nMOzda sam omasio temu, dalje necu komentarisati, ali poenta ovolikom mog pisanija (sto moja zena kaze 'opet slajfna' ) je da je Tigar Wintera (ili Winter1) FANTASTICNA guma za novac koji se potrosi za nju.\nZa Hitris je totalno slicna prica, ali necu sada -;)\nEdited by stecko, 21 March 2012 - 19:48.\nPosted 21 March 2012 - 22:55\nAuto:SEAT CORDOBA 1.9TDI 81kw\nE drugari i ja sam tako mislio da uradim za proslu zimsku sezonu da kupim 14"aluminijumske dve felne-dve SAVA 185-65-14 eskimo koje su bile oko 4-5hiljada din.po komadu jer su 185-55-15 jedna guma bila oko 8400din!!!Tako i uradim,platim dve felne 30e 14"skoro nove,dve nove SAVA eskimo balansiram i majstori krenu da namestaju na auto a ja osmeh na lice jer sam dobro prosao....radost je potrajala dok majstor nije poceo da gundja sam sa sobom a onda i meni saopstio da 14"ne moze na prednje tockove od prevelikih kocionih kljesta,brzo odem do obliznjeg otpada i uzmem od pasata B3 14"celicnu jer su zidovi tanji da probam i naravno ni ona ne moze i tako gume nisam mogao da vratim i doplatim za moje petnestice nego se iznerviram razmontiram na licu mesta,felne na otpad uzmem za njih cini mi se 900din.a gume ponudim drugu za 7000din samo da ih se resim,drug pristane ja dodam jos para i kupim kao sto je BOG rekao 185/55/15 I onda skontam posto sam lepo prosao da posto cordoba sa motorom od 110ks.nosi i pozadi diskove verovatno zbog toga ima i veca prednja kljesta od verzija sa slabijim motorom!!!Eto tako da ispricam svoju muku da se ne bi neko od forumasa zezno kao ja\nSad si se naucio na svojoj gresci, jbg... Uvek provera pre kupovine i montaze, i mirna glava...\nDa si bacio oko na ovu temu...\n...i ovom PDF dokumentu nasao svoju Ibizu, video bi koja je preporucena dimenzija i ne bi bilo maltretiranja...\nTo za dimenziju 185 65 14 je vec navedeno u postu iznad tvog...\nSto se tice Tigra (mislim da je to jedna od najcescih tema na forumima), svaki covek neguje neki svoj stil voznje. Nego vozi brze, neko sporije, neko normalno. Neko cesto upada u nezgodne situacije gde je potrebna nagla promena pravca ili naglo kocenje, a neko u takvu situaciju ne dodje za ceo svoj vozacki staz. Bas zbog toga su misljenje oko Wintere konkretno toliko podeljena. Reci cu ti ovo, recimo moj cale vec 7-8 godina vozi na Yugu samo Winter-u, i leti i zimi. Covek se kune u tu gumu, i nanovo kupuje samo nju. Najjeftinija je (ali ne mnogo jeftinija od Save, BG Goodrich-a, Fulde...), njemu zavrsava posao, narocito zimi, jer sa njom moze da se popne uz masnu banderu.\nZeznuh se i ja davne 2001 cini mi se pa stavih Wintere na svoj tadasnji auto koji je imao oko 1400 kg i 136KS. Sneg, led - milina. Gazis gde pozelis.\nE onda malo otopli, i bi nekih 10ak stepeni, putevi ponegde mokri. Cak nisam brzo vozio, neka normalna brzina 50-60, nizbrdo. Covek ispred mene krete da pretrcava ulicu, bas me iznenadio. Ja na kocnicu i - ne desava se nista Auto kliza kao po ledu bukvalno. Sreca pa me je covek spazio u poslednjem momentu. Da sam ga dunuo ostadose upropastena 2 zivota... I pre te situacije mi se cinilo da guma ne prijanja najbolje na tim nekim temperaturama, ali u ovoj situaciji sam se skroz uverio u to, na srecu bez posledica... Od tada NIKADA vise Wintera...\nZa ljude koje zive u planinskim krajevima, gde u vecem delu zime ima snega i leda po putu Wintera je "majka Mara", ali za nas koji zivimo u vecim gradovima, i gde 95% zime vozimo po ociscenim putevima postoje mnooogo bolje gume od Wintere koje mozda ne mogu da joj pariraju na snegu ili ledu, ali su u ostalim uslovima superiorne u odnosu na nju, to po malo visoj ceni...\nJos jedna stvar. Da li si cuo za ono vreme kijameta i snega po putevima da se dogodila neka teska saobracajna nesreca? Tada svi voze dosta opreznije, brzine su mnogo manje, samim tim i posledice cukanja budu jako male. Po neki slomljeni branik, ogrebotine i tako to. Cim smo otisli u plus nastao je haos. Ljudi se opustili, na tockovima zimske gume (ne kazem da svi voze Winter-e), i eto ti punih novina... A ljude kao sto je moj cale, kao sto si ti, i ostale koji se kunu u Winter-u nemam nameru da ubedjujem da ih ne kupuju vise. Samo ne zelim da zbog sitne ustede na gumama prodjete mnogo skuplje u nekoj kriticnoj situaciji...\nA mozemo li cuti sada jednu pricu (mislim na tvoje iskustvo, ili caletovo), za nas iz brdovitih krajeva - gde se sneg ne cisti, ali vezanu za Tigar HITRIS?\nJel i ona moze, montirana na YUGO, uz masnu banderu, ali leti - na +30 ?\nEdited by stecko, 22 March 2012 - 14:11.\nPosted 22 March 2012 - 14:27\nNa zalost, iskustva sa Hitrisom nemam...\nJa sam 2008-e kupio Hitris i komplet sare skinuo za nepunih 10000km. Voznja je bila normalna, bez mnogo zaletanja, kocenja, i ne brze od 120km/h. Od tada ne kupujem Tigar gume. Posle njih sam probao Kleber i prezadovoljan sam.\nPosted 26 April 2012 - 10:04\nPosto sam otvorio ovu temu i vidim da je naknadno "ozivljena" samo bih dodao da sam na kraju kupio Kleber Krisalp HP2 dimenzija 185 60 15...prezadovoljan perfomansama guma.\nMislim da cu i ljetne da pazarim Kleber jer je dobar odnos cijena-kvalitet.\nSamo da napomenem da me psihicki (finansijski) ubija ova dimenzija guma 195 55 15 jer je nedavno drugar kupio Miselinke (nove ljetne) za Oktaviju dimenzija 195 65 15 za cca 7500 din/kom. a ja za iste takve moram da odvojim nekoliko "crvendaca" vise za svoju dimenziju aaaaaaa.....\nBez ljutnje, jer ne bih da pametujem, a jos manje nekom da popujem, samo bih se nadovezao pitanjem, zasto stavljas 195/55R15? Daces cca 10k dinara vise za 4 gume, a nista krucijalno (vozne karakteristike) neces dobiti, osim nekog vizuelnog efekta, koji je po mom misljenju zanemarljiv, jer tu je razlika u sirini 1cm, a u visini gume 3.75mm!\nOvo je ista prica i za tvog drugara, jer je on stavio fabricku dim. 195/65R15, a da je pazario 205/60, platio bi svaku gumu min 2500din skuplje!\nEdited by manojlo, 26 April 2012 - 11:45.\nPosted 26 April 2012 - 12:11\nSlazem se...samo sam mislio na fabricke dimenzije, kako nekog usrece a nekog ugrobare ( mislim finansijski) ali ne mozemo imati svi 195 65 15, zar ne...\nPozdrav za Baku\nEdited by Pedja76, 26 April 2012 - 12:18.\nPosted 18 October 2012 - 22:58\nРеших да послушам марконијев савет са почетка ове теме о куповини зимских гума четрнаестица и челичних фелни. човек ми нуди 4еличне фелне четрнаестице од голфа по повољној цени, па ме занима да ли оне пашу на кордобу.\nPosted 18 October 2012 - 23:31\nSkini prednji tocak pa stavi. Ako ne kaci nigdje, to je to. To sto ti neko kaze da su od golfa, bmw-a, opela.., ili bilo kog auta ili modela, neka ti nista ne znaci, dok ti ne kaze i ostale brojke.. Koje su rupe, koji je et... U zdravlje i da ti odgovaraju te povoljne..\nPosted 11 November 2012 - 13:20\nProbao, felne pasuju. Sad su na Cordobi sa 4 Wintere.\nPravio sam neke kalkulacije, sa polovnim gumama, kuovinom guma bez felni i slicno, i dosao sam do zakljucka da je nejjeftinie imati osam felni i osam guma, iako su ulaganja malo veca u startu.\nEdited by Markoni, 11 November 2012 - 14:03.\nNaravno. Dok se poplaca montaza i demontaza 2 puta godisnje rijesio si cijenu celicnih felni. Ja cu da se furam sa 2 alu seta, 15 i 16..\nPosted 06 December 2012 - 12:44\nAuto:Seat Cordoba 1.9 TDI 74kW 2003\nPosle svega sto sam procitao vise tek ne znam nista. Ja na mom autu Seat cordoba 1.9TDI iz '03-ce imam 15-inchne felne i gume 195/15R50. Razmisljao sam da kupim 4 14-inchne felne, ali posle ovih problema koje su imali pojedini clanovi foruma , ipak, ne bih. Ali, ni voznja sa ovim 50-icama nicemu ne vodi, auto registruje i prenosi svaku i najmanju neravninu na putu, a i cena im je sacuvaj Boze. Je l' moze neko da mi preporuci koje gume da namontiram na ove 15-inchne felne, a da to nisu 50-ice, pa i 55-ice ne verujem da su znacajno drugacije. Dakle, felne 15-ice, kupicu cetiri nove zimske gume, samo mi, molim vas, recite koje, ne morate ime proizvodjaca, nego dimenzije.\nPosted 06 December 2012 - 13:11\nJa sm na svoju ibizu 1.4 2008 stavio gume dimenzija 185/60/15 i nemam nikakvih problema\nbica i djeljana\nPosted 11 December 2012 - 14:04\nAuto:ibiza 1.4 ljuti MPI\nPredpostavljam da tema postoji al nema u search...imam fabricke 14 alu sa 185 60 ..ali leti nosim 195 15 45 ..sto je prenisko al vrlo stabilno kao karting..al puca ko na dasci svaka ne ravnina dok je sa 14 mnogo udobniji ..osim toga primetio sam da su mi 14 dosta lakse...15 je RH CUP 7 a mozda i 7,5jota...sta bi ste mi rekli koliko mi 15 stete da li da stavim visociju 15-icu..ili da se vratim na fabricke felne preko cele godine...HVALA\nJa bih gledao neku felnu sa manje jota i mozda 185/50 mislim da su te felne mnogo teske za nju i zato lupa\nEdited by zlaja011, 11 December 2012 - 16:55.\nHm iskreno ne kupujem nista te felne imam i takve su..cak sam u jednom momentu stavio jednu 185/65/15 gumu na nju i moze. S tim da nema zastitini pojas pa je ruzna jer je balon i ostavlja golu ivicu felne, da li sme da se stavi 185 na 7 jota..u praksi radi ali sta prouzrokuje..?.planiram da stavim 195/55/15 jer ih imam skoro nove dve za leto i da vidim da li ce se smanjiti lupanje,ovo leto sam presao 10000km i nisu razbile trap izgleda da ih mehanicki trpi ali lupaaa ko bas..


Vlada Srpske preuzima troškove porodiljskog bolovanja Vlada Srpske preuzima troškove porodiljskog bolovanja\nVlada Srpske preuzima troškove porodiljskog bolovanja\nObjavljeno: 26. 10. 2019 u 11:08h\n2. 12. 2018. | 20:44\nStruja najskuplja u Crnoj Gori i BiH (Foto)\n2. 12. 2018. | 11:59\nTI objavio analizu šta će se u 2019 jesti u institucijama BiH, a šta u dječjim vrtićima\n17. 09. 2018. | 20:59\nVišečlanim porodicama mjesečne karte veliki trošak\nNacrtom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dječijoj zaštiti propisano je uvođenje materinskog dodatka za nezaposlene porodilje, te refundiranje poslodavcima naknada u iznosu od 100 odsto bruto plate za vrijeme porodiljskog odsustva.\nOvim nacrtom zakona, koji će Narodna skupština Srpske razmatrati u nastavku sedme redovne sjednice, uvodi se i novo pravo – naknada roditelju-njegovatelju ili njegovatelju.\nU obrazloženju zakonskog rješenja ističe se da će naknada roditelju-njegovatelju ili njegovatelju, zajedno sa drugim primanjima po osnovu priznatih prava iz socijalne i dječje zaštite djeci sa smetnjama u razvoju, poboljšati položaj porodica koje brinu o njima.\n“Dakle, unaprijedila bi se podrška biološkoj porodici, a uvođenje novog prava za djecu sa smetnjama u razvoju predstavlja i prevenciju smještaja djece sa smetnjama u razvoju u ustanove socijalne zaštite. Samim tim će se poboljšati i materijalni položaj djece sa smetnjama u razvoju, a djeca ostaju u svojim porodicama” – navodi se u obraloženju.\nSedma redovna sjednica Nardone skupštine Repbulike Srpske biće nastavljena u utorak, 29. oktobra.\nTagovi: PorodicatroškoviVlada RS


NEVEROVATAN OPROŠTAJ “VALJKA” OD AKIJA Pustili poslednju pesmu na 150 radio stanica NAJEŽIĆETE SE KAD JE ČUJETE - Informer Ad\nNEVEROVATAN OPROŠTAJ “VALJKA” OD AKIJA Pustili poslednju pesmu na 150 radio stanica NAJEŽIĆETE SE KAD JE ČUJETE\nGrupa “Parni valjak” se na nesvakidašnji način oprostila od svog frontmena Akija Rahimovskog.\nU saradnji sa Jugotovom oni su pokrenuli inicijativu da se njihova poslednja pesma objavi tačno danas u 15 časova na čak 150 radio stanica širom regiona.\nTATA, VOLIM TE! Ispraćaj Akija Rahimovskog, govor njegove ćerke RAZDIRE DUŠU!\nODREĐEN DATUM SAHRANE AKIJA RAHIMOVSKOG Odlučeno i da li će počivati u Aleji velikana!\nTATA, VOLIM TE! Ispraćaj Akija Rahimovskog, govor njegove ćerke RAZDIRE DUŠU! sledeća vest\nOni su na ovaj način želeli da odaju počast muzičkom velikanu koji je danas sahranjen.\n- U najtužnijim mogućim okolnostima, grupa Parni valjak se pesmom „Ponovo“ oprašta od Akija, svog prijatelja i brata te jednog od najboljih i najprepoznatljivijih vokala naših prostora svih vremena, koji nas je napustio prošle subote. To je pesma za koju je ove nedelje trebalo biti snimljen spot i koja je trebala biti najava velike turneje Parnog valjka i novog studijskog albuma. Stihove i muziku za singl „Ponovo“ potpisuje Husein Hasanefendić Hus koji je s Akijem činio savršenu simbiozu, zahvaljujući kojoj su bezvremenske pesme Parnog valjka odgajale generacije slušalaca – poručila je Natalija Cajić ispred Jugotona.\nEVO GDE ĆE BITI SAHRANJEN LEGENDARNI AKI RAHIMOVSKI!\nVečerni.hr | Subota, 22. 01. 2022.\naki rahimovski Parni Valjak poslednja pesma grupa ponovo


ITF izabrao: Đoković i Kvitova prvi ove godine – Informer\nITF izabrao: Đoković i Kvitova prvi ove godine\nMeđunarodna teniska federacija (ITF) objavila je imena “prvaka” za 2011. godinu. Po prvi je put ta čast pripala srpskom teniseru Novaku Đokoviću, odnosno Čehinji Petri Kvitovoj.ITF bira svoje šampione bez obzira na broj osvojenih turnira i ATP, odnosno WTA renking, a nagrade će biti i službeno uručene tokom svečane večere 5. juna sljedeće godine u Parizu, za vrijeme održavanja Roland Garrosa.\nNovak Đoković prvi je igrač pored Rogera Federera i Rafaela Nadala koji je proglašen prvakom od 2003. godine. U nevjerovatnoj sezoni srpski je teniser nanizao 43 uzastopne pobjede, osvojio je tri Grand Slam naslova (Australian Open, Wimbledon, US Open), kao i deset turnira ukupno. Završio je sezonu s omjerom 70-6.\n” Ponosan sam što sam izabran za ITF-ovog prvaka za 2011. Počevši od prošlogodišnjeg finala Davis Cupa ovo je za mene bilo skoro savršenih 12 mjeseci. Uvijek sam sanjao da ću postati najbolji na svijetu, a osvojiti tri Grand Slama i završiti godinu na broju jedan je vrlo posebno” komentirao je Đoković.\nKvitova je prva Čehinja koja je postala ITF-ova prvakinja/prvak nakon Ivana Lendla 1990. godine. U izboru je nadmašila najbolju teniserku svijeta Caroline Wozniacki zahvaljujući osvojenoj prvoj Grand Slam tituli u Wimbledonu, kao i osvajanju Fed Cupa sa češkom reprezentacijom. Osvojila je ukupno šest naslova tokom godine, uključujući i završni turnir sezone WTA Championships.\n“Cijenit ću ovu nagradu koja je poput trešnje povrh divne godine u kojoj sam osvojila Wimbledon, WTA Championships, kao i Fed Cup sa češkom reprezentacijom. Bila je to godina iz snova koju neću nikad zaboraviti” komentarisala je Kvitova.\nPo osmi put u devet godina u konkurenciji muških parova trijumfirala su američka braća Bob i Mike Bryan, dok su u konkurenciji ženskih parova po prvi put pobijedile Čehinja Kveta Peschke i Slovenka Katarina Srebotnik.\nSarajevo: Turnir “Asim Ferhatović Hase” 24. i 25. decembra\nBeograd: Glumac se ubio skokom sa sedmog sprata


Proizvođač liftova otvara proizvodni pogon u BiH - Akta.ba\nProizvođač liftova otvara proizvodni pogon u BiH\n18.06.2021. 07:56 / Izvor: Akta.ba\nŠvedski investicijski fond Sdiptech AB u martu je u potpunosti preuzeo METUS, vodeću firmu za pružanje usluge ugradnje dizala u Hrvatskoj, koja zapošljava više od 350 osoba, saopštili su z METUS-a.\nKako navode, izazovna epidemijska 2020. godina nije poremetila poslovanje METUS-a. Naprotiv, donijeta je odluka o otvaranju novog proizvodnog pogona u Tomislavgradu. Izgradnja pogona započela je u junu, dovršetak se planira do kraja godine.\nOtvaranje još jednog proizvodnog pogona METUS-u će svakako omogućiti još brže odgovaranje na potrebe tržišta te dodatno ojačati lidersku poziciju u ovoj grani industrije\nMETUS je porodična firma osnovana 1994. godine. U počecima je fokus firme bio na ugradnji dizala u Njemačkoj, a kako je kompanija rasla tako su se širila i tržišta na kojima je djelovala.\nŠirenje tržišta uticalo je i na samo širenje poslovne infrastrukture tako da danas METUS Grupa ima urede u BiH, Srbiji i Njemačkoj, te je prisutna u cijeloj Hrvatskoj s uredima u Zagrebu, Varaždinu, Rijeci, Splitu, proizvodnim pogonom u Samoborskom Farkaševcu i sjedištem u Svetoj Nedelji.\nSdiptech AB, brzorastući švedski investicijski fond koji svoj portfelj temelji na ulaganjima u područja bitnima za napredak društva: hidrologija i energetika, jedinstvena infrastrukturna rješenja i inženjering nekretnina, 2015. godine prepoznaje METUS kao ključnog partnera i po prvi put ulaže u jugoistočnu Evropu kupovinom 70 posto udjela u firmi.\nU martu ove godine Sdiptech AB u potpunosti preuzima vlasničku strukturu METUS-a.\nMETUS d.o.o. Zagreb\nPetrova 15 10000 Zagreb


Liga prvaka: Juve golovima Pjanića savladao Valenciju, Real bolji od Rome | TRT Srpski\nLiga prvaka: Juve go...\n20.09.2018 ~ 13.12.2018\nNakon jučerašnjih mečeva prvog kola, Liga prvaka je u srijedu navečer nastavljena duelima u grupama "E", "F", "G" i "H".\nBenfica je u grupi "E" u Lisabonu poražena sa 0:2 od Bayern Minhena. Golove za Bayern su postigli Lewandowski u 10. i Sanches u 54. minuti.\nU istoj grupi, Ajax je ranije na "Johan Cruijff Areni" u Amsterdamu pred domaćom publikom savladao AEK iz Atine sa visokih 3:0.\nU grupi "F", Manchester City je "Etihadu" u Manchesteru sa 1:2 od Olympique Lyona. Strijelci su Lyon su bili Cornet u 26. i Fekir u 43., dok je pogodak za City postigao Silva u 67. minuti.\nU istoj grupi, ekipa Shakhtar Donetska je na stadionu "OSC Metalist" u Kharkivu remizirala 2:2 protiv Hoffenheima.\nPlzen je u okviru grupe "G" na "Doosan Aréni" u Plzenu remizirao 2:2 protiv CSKA Moskve.\nGolove za domaću ekipu je postigao Krmencik u 29. i 41. minuti, dok su strijelci za CSKA bili Chalov u 49. i Vlašić u petoj minuti sudijske nadoknade drugog poluvremena.\nU istoj grupi, Real Madrid je na "Santiago Bernabéu" savladao Romu sa 3:0. Golove za Real su postigli Isco u 45., Bale u 58. i Mariano u drugoj minuti sudijske nadoknade. Bh. reprezentativac Edin Džeko je u dresu Rome igrao cijeli meč.\nU grupi "H", Valencia je na "Mestalli" poražena od Juventusa sa 0:2, a golove za Staru damu je postigao bh. reprezentativac Miralem Pjanić, oba iz jedanaesterca. Juve je od 29. minute igrao sa igračem manje nakon što je Ronaldo zaradio direktni crveni karton.\nU istoj grupi, Young Boys je u Bernu izgubio rezultatom 0:3 od Manchester Uniteda. Golove za Manchester su postigli Pogba u 35. i 44., i Martial u 66. minuti.\nTagovi: Roma , Real Madrid , Liga prvaka\nPred Yanalom je jako težak posao, jer se istanbulski klub nakon 15 odigranih kola u Super ligi nalazi u zoni ispadanja, na 17. mestu sa 14 bodova.\nSuperbaka Irene O’Shea u ovim godinama je počela da se interesuje za padobranstvo, što joj je otvorilo vrata za Guinessovu knjiga rekorda.\nGalatasaray se plasirao u Evropsku ligu\nSinoć je igrano 6. i poslednje kolo Lige prvaka u grupama A, B, C i D.\nAutobus s turistima udario u zid na autocesti u Cirihu: Poginula jedna, povređene 44 osobe 17.12.18 09:11:00\nJapan: U snažnoj eksploziji u restoranu povređen veliki broj osoba 17.12.18 09:48:00


Partizanova pojačanja su tu: Tomas, Volden i Pejners | Mondo Portal\nTomas Volden i Pejners dosli u Partizan na pripreme.html\nPartizanova pojačanja su tu: Tomas, Volden i Pejners 10 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nKošarka 17.08.2019. / 19:22\nAutor mondo.rs 17.08.2019. / 19:22\nOdmor Partizanovih košarkaša je gotov, jer se bliži prva prozivka trenera Andree Trinkijerija.\nItalijanski stručnjak okupiće crno-bele u ponedeljak, u dvorani Sportskog centra "Master" u Beogradu, a na raspolaganju će od prvog dana imati i najnovija pojačanja.\nPartizan je u subotu na svom zvaničnom Twitter profilu "okačio" fotografije dolaska trojice novih igrača i starosedeoca Markusa Pejdža, koji će sledeće nedelje početi svoju drugu sezonu u klubu iz Humske.\nOsim njega, na beogradski aerodrom stigli su Letonac Žanis Pejners i američki tandem Kori Volden i Rašon Tomas, koji je prethodnih nedelja u SAD bio priveden zbog posedovanja narkotika, posle čega je predsednik Partizana Ostoja Mijailović najavio reakciju kluba u slučaju potrebe za tim.\nOsim njih, crno-beli su ovog leta potpisali ugovore i sa plejmejkerom Nemanjom Gordićem i centrima Vilijamom Mozlijem i Artsjomom Parahovskim, dok su Humsku napustili Aleks Renfro (Zenit), Bandža Si (Andora), Džok Lendejl (Žalgiris), Vanja Marinković (Valensija), Vasilije Pušica (Pezaro), Amar Gegić (Sloboda Tuzla), Nikola Tanasković i Uroš Trifunović (Mega)...\nKK Partizan košarka košarkaši transferi Rašon Tomas Žanis Pejners Kori Volden Markus Pejdž\n18.08.2019. / 00:22\nKad procitas kraj vesti i vidis ko je otisao vidis da su otisli bolji igraci nego sto su ova pojacanja\n18.08.2019. / 11:13\n@ML O tome stalno pricam.Pojačanja,idemo,Partizan SNS ,neogranučen budzet,kad ono sve prosek igrači i ostvarenje stvarnig cilja na kraju godine biti iza FMP\n17.08.2019. / 22:53\nRason ce da iskida. Pratio sam njegove pripreme, decko ima ozbiljne sposobnosti


Istraga o hakerskim napadima\nFunkcioneri sajta megaaploud uhapšeni na Novom Zelandu pod sumnjom da su kršili autorska prava u Sjedinjenim Državama\nAmerički federalni istražni biro - FBI – istražuje zašto su njegov i sajtovi Sekretarijata za pravosuđe i nekih kompanija industrije zabave oboreni u četvrtak, neposredno pošto su vlasti zatvorile jedan od najvećih sajtova za razmenu fajlova. Odgovornost za taj napad, zbog koga su pomenuti sajtovi bili zatvoreni nekoliko sati, preuzela je hakerska grupa Anonimus. Do danas svi oboreni sajtovi ponovo su proradili, uključujući sajtove federalnih agencija.


MALI TRIKOVI: Spremite najukusnije meso do sada! | Trikovi i saveti | Kulinarski trikovi\nMALI TRIKOVI: Spremite najukusnije meso do sada! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nMALI TRIKOVI: Spremite najukusnije meso do sada!\nAutor Ilic Milica 02.02.2019 14:07\nAko filujete meso, trebaće vam više vremena da se ispeče u rerni, dok kod prženja mesa u tiganju treba paziti na debljinu odreska zbog ravnomernog pečenja.\nZa dobro pečenje osim kvalitetnog mesa važna je i zagrejana rerna. Ako rerna nije dovoljno vruća, meso će se osušiti i neće biti ukusno. Za pripremu svinjskog pečenja s rebrima od kilogram i po dovoljno je sat i po na 200°C. Isto važi i za pile, dok će pilećim batacima i grudima trebati 45 minuta na istoj temperaturi.\nĆurka teška oko 2,5 kilograma peče se na 170 °C dva i po do tri sata, a ako je punjena trebaće joj tri do tri i po sata. Jagnjećoj plećki teškoj oko 2,5 kilograma ili butu od 1,5 kg treba sat i po na 200 °C, dok se teleći odrezak peče na istoj temperaturi ali 30 do 40 minuta. Da bi kilogram govedine bio pečen treba joj 40 do 60 minuta na 200 °C.\nVreme pečenja zavisi od toga da li je meso nadeveno ili ne, pa tako u proseku treba od 15 minuta više za piletinu do pola sata za ćuretinu.\nPečenje na tiganju\nPileći i ćureći file peku se sedam do osam minuta na umereno jakoj vatri sve dok ne dobije zlatnožutu boju. Prilikom pečenja treba ih okrenuti da se ravnomjerno ispeku sa svih strana. Svinjskim kotletima treba više vremena, oko 10 do 11 minuta, a isto vreme potrebno je i za goveđe odreske debljine do četiri centimetra. Telećim odrescima je dovoljno osam do 10 minuta na srednje jakoj vatri. Što su odresci deblji to duže treba da se peku.\nKuvanje je baš kao i pečenje u rerni iziskuje više vremena, tako za govedinu od dva kilograma treba dva i po sata na srednje jakoj vatri. Pile se kuva sat vremena, kokoška dva do tri sata, dok za teletinu od dva kilograma treba sat i po do dva. Dimljena svinjska leđa trebaju se kuvati oko 45 minuta.\nPohovano meso može da se peče u dubokom ulju ili u rerni. Pohovani pileći file (oko pet komada) treba da se peče 25 minuta do pola sata na 210 °C, a svinjske odreske na oko sat i 20 minuta na 180 °C. Za ćuretinu rerna treba biti zagrijana na 200 °C, a meso se peče 45 minuta.\nZa prženje u dubokom ulju treba manje vremena, pa piletinu i ćuretinu treba pržiti na srednje jakoj vatri oko sedam do osam minuta dok ne postane zlatnožute boje. Svinjetinu je potrebno pržiti oko pet do šest minuta sa svake strane.\nmeso prženje trikovi naslovna pečenje mesa spremanje mesa


Svi uz "bele" do prve lige | Pirot vesti\nPočetna/Sport/Svi uz “bele” do prve lige\nSvi uz “bele” do prve lige\nSutra od 16:30 na stadionu Radničkog u Pirotu igra se derbi Srpske lige Istok. Radnički dočekuje izuzetno jaku ekipu Temnića iz Varvarina, koja je uz pirotsku ekipu glavni pretendent za ulazak u viši rang. Trener “belih” Marjan Živković pozvao je tim povodom danas sve ljubitelje sporta i fudbala da sutra dođu na stadion i podrže Radnički na putu ka višem rangu takmičenja. Očekuje se dolazak i navijača gostiju pa će Piroćanci na stadionu kraj Nišave moći da uživaju u pravoj atmosferi derbija.\nPo rečima trenera Živkovića, ova utakmica može da reši mnogo, ali i ne mora da reši ništa, jer do kraja sezone ima još sedam utakmica-sedam derbija.\n-Nijedna utakmica nije laka, što se moglo videti iz prethodnih utakmica. Protivnik je kvalitetan, imaju velike ambicije, neće nam biti lako. Tražimo samo da maksimalno koncentrisani uđemo u utakmicu-kazao je trener Živković i dodaje da fudbaleri imaju rešenost da istraju u svom cilju.\n-Ranije je važilo da ako “ne otvorimo” protivnika u prvih pola sata, ako ne damo gol, onda imamo problema. Toga nema u ovoj sezoni, tako da smo taj segment igre popravili, ima još da se radi naravno. Sutrašnja utakmica će sigurno biti kvalitetnija nego prethodne-kazao je trener Živković.\nVelika pobeda Belih protiv odlične Slobode – 1:0\nZlata vredna pobeda Belih u Novom Sadu


Beograd dobija bitkoin bankomat - B92\nBeograd dobija bitkoin bankomat\nBeograd postaje jedan od prvih gradova u regionu u kome æe uskoro biti instaliran automat za popularnu digitalnu valutu bitkoin.\nIzvor: Netokracija.com sreda, 17.09.2014. | 08:35 Beograd\nMože li se u Srbiji, zemlji koja i dalje kaska kada su zakoni o e-poslovanju u pitanju, pokrenuti jedan Bitkoin startap?\nMomci iz Bitcoin365 svojim radom pokazuju da može, a sinoæ je u Beogradu predstavljen i prvi Bitkon ATM putem kojeg korisnici mogu kupiti jedinice ove valute.\nU beogradskom restoranu Appetite, kao prvom restoranu u regionu koji prima bitkoine, predstavljen jedan od prvih bitkoin ATM aparata na ovim prostorima. Iza projekta stoji srpski startup bitkoin365 koji radi na kreiranju globalne menjaènice za trgovinu ovom valutom, a kako kažu njegovi osnivaèi, Beograd je tako postao jedan od prvih gradova u regionu u kome æe uskoro biti instaliran bitkoin automat.\nKako su u intervjuu za Netokraciju otkrili osnivaèi ovog startupa, Mlaðen Merdoviæ, Aleksandar Matanoviæ i Nikola Cvijoviæ, bitkoin365 je nastao kao zajednièki projekat pojedinaca koji su u svet ove virtualne valute zašli još 2011. godine – taènije, na samom poèetku. Godine iskustva pri rudarenju (mineovanju) bitkoina, “naterale” su ovaj dinamièni trio da se i sami oprobaju u kreiranju menjaènice koja bi operisala na globalnom nivou i tako opsluživala klijente širom sveta.\nBitkoin ATM u veæim gradovima širom Srbije\nMatanoviæ je okupljenim bitkoin entuzijastima pokazao kako funkcioniše ATM, koji se na ovim prostorima još jedino može naæi u Sloveniji gde je predstavljen u varijanti koja korisnicima nudi kupovinu i prodaju bitkoina. Aleksandar je izjavio da jednosmerni ATM u ovom trenutku prima iskljuèivo evre, te da tim vredno radi na osposobljavanju mašine ne bi li primala i dinare.\nPlan je da se, poèevši od Beograda, ove mašine instaliraju u nekoliko gradova širom Srbije kako bi se što veæem broju postojeæih, ali i buduæih korisnika, omoguæila kupovina bitkoin valute èija æe vrednost svakako rasti u narednom periodu. Sam bankomat je povezan sa Internetom i na taj naèin se vrše transakcije, dok se srednji kurs odreðuje prikupljanjem informacija sa nekoliko svetskih berzi.\nZakoni koèe dalju popularizaciju bitkoina\nNa pitanje koliko je u Srbiji zapravo regulisan rad ove valute, Nikola je istakao da nije – baš kao i u drugim zemljama širom sveta. Ipak, osnivaèi startupa bitkoin365 nastoje da se trgovanje bitkoinima reguliše te najavljuju i osnivanje udruženja èiji bi zadatak bio podizanje svesti o ovoj valuti, ali i skretanje pažnje regulatornim telima na benefite koji se mogu ostvariti trgovinom.\nZa kraj, trojica osnivaèa istièu da se sva neophodna edukacija o ovoj valuti može pronaæi na Internetu, te da i dalje nije kasno da se krene sa trgovinom bitkoinima.\nVagama sjajan dan za poèetak nove veze, Lavovima nesuglasice sa voljenom osobom!


Republika Srpska danas: Pripiti maloljetnici vrijeđaju konobara, pripadnik obezbeđenja ih prebija na smrt | Infomedia Balkan\nBalkan | 13.Feb.2022 - 16:15 h\nIsplivali detalji tuče ispred noćnog kluba u Banjaluci. U Banjalučkom klubu "Prestige" preksinoć se dogodila tuča, gdje je radnik obezbjeđenje u tom klubu Siniša Berendika nanio teške tjelesne povrde koje su mogle da budu kobne po život Danila Marića.\nBrzom reakcijom doktora na UKC-u RS urađena je operacija i dato 2 litre krvi.\n"Nadležnoj policijskoj stanici, u 00.55 časova prijavljeno je da je u toku tuča više osoba ispred ugostiteljskog objekta u Banjaluci. Izlaskom na lice mjesta, utvrđeno je da su lica S.B. i M.D., radnici obezbjeđenja ugostiteljskog objekta, nanijeli povrede trojici maloljetnih lica. Jedno maloljetno lice je zbrinuto na Univerzitetski - klinički centar Republike Srpske", navodi se u saopštenju PU Banjaluka.\n"Na licu mjesta utvrđeno je da su osobe N.R., D.D. i V.V. fizički napale dva konobora navedenog ugostiteljskog objekta. Zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivično djelo 'Tjelesna povreda' sve tri osobe su uhapšene", ističe se u saopštenju.\nKako saznajemo, Siniša Berendika je od ranije poznat policiji po nasilničkom ponašanju i u dobrim odnosima je sa obezbjeđenjem predsjednice Republike Srpske Željke Cvijanović.\nBerendika je takođe, blizak prijatelj sa članom obezbjeđenja predsjednice Cvijanović, Markom Granulom koji je i suprug od poslanice SNSD Mare Milošević Granula.


KO SDA USK uputila čestitku povodom Dana branilaca Bihaća - mojusk.ba\n“Svim građanima Bihaća upućujem iskrene čestitke povodom Dana branilaca Bihaća.\nPosebne čestitke i zahvalnost upućujem braniocima suverenosti, nezavisnosti i teritorijalnog integriteta BiH. Zahvala i vječno sjećanje idu onima koji su na tom putu izgubili svoj život.\nDragi naši sugrađani, ne smijemo zaboraviti značaj jednog od najvećih datuma iz historije našeg grada, koji je odredio da danas živimo u slobodnoj i nezavisnoj državi Bosni i Hercegovini, te slobodnom i otvorenom gradu”, navodi se u čestitki koju potpisuju Mirsad Vojić, predsjednik KO SDA USK.


Trauma naša priča | Bravo, uspela si!\nBravo, uspela si!\n24 Mar Bravo, uspela si!\nPosted at 13:06h in Iskustva\tby\tadmin\nJedno moje traumatsko iskustvo bio je mobing. Naime, reč je o visokom intelektualcu i stručnjaku, a koji je upitne ličnosti. Mobing je trajao više meseci, periodično (zavisi ,,na koju nogu ustane”), a ogledao se u stalnom osećaju neizvesnosti u uslovima rada, napadima i eskalacijama verbalnog besa i acting out-a, te uvredama i pretnjama, kao i oduzimanju prava na bolovanje iz zakona o radnom odnosu. Sve pomenuto je rezultiralo sporazumnim prekidom ugovora o radnom odnosu.\nTakođe, doživela sam, krajem osnovne škole, primoravanje na čin oralnog seksa, a gde se trauma ogledala ne u samom opisanom činu, koliko u hroničnom i ponovljenom odbacivanju od strane dela vršnjačke grupe (nakon što je ,,počinilac” ispričao događaj u formi ,,lovačke priče”).\nStid, sramota, osećaj krivice, tuga, ljutnja, sve su emocije koje su se godinama, u najosetljivijem pubertetskom i adolescentnom periodu, smenjivale. Borila sam se stvaranjem karakternog oklopa i neverbalno – slanjem poruke sredini ,,da sam ljuta, buntovna i nesalomiva”.\nIzborila sam se inatom, upornošću, velikim angažmanom i različitim edukativnim i NVO sektorima (možda neka nadkompenzacija), pisanjem dnevnika, crtanjem i slikanjem, ali i (lošim koping mehanizmom) problemom u ishrani kojim sam pokušala da povratim osećaj izgubljene kontrole (po principu tada namerno donete odluke: ovo je jedino na šta mogu da utičem + baveći se kalorijama i kilogramima, lakše ću se nositi sa dešavanjima koja su bolna i turobna), a što sam kasnije shvatila i prorađivala, te proradila i obradila na način da danas nemam pomenute tegobe u ishrani.\nU trenutku dešavanja, a ni u narednih 4-5 godina, nisam potražila stručnu pomoć. Tek godinama kasnije, kada sam započela edukaciju za psihoterapeuta, gde su sati ličnog rada bili obavezni, pomenuto sam i prorađivala. Moja poruka drugima u sličnoj situaciji je da se jave na vreme i da puno pišu, crtaju, slikaju, sviraju. Tokom 12-13 godina, ja sam krivila sebe i stidela se, ne samo jer se to često dešava kod žrtve, nego iz zbog nedostatka informacija – bila sam uverena da sam ja kriva što sam se našla u opisanim situacijama. Danas znam da postoje postupci na koje sam mogla da utičem, ali da ja nisam kriva. Takođe, proradom doživljenih trauma, razumela sam i sve učesnike (počinioca/e i svedoke), njihove perspektive i shvatila da nisam umela ni znala drugačije. Ovo je pomoglo da prestanem sebe da krivim, preuzmem odgovornost za deo postupaka u sadašnjosti ali I da ,,pustim” drugome da barata svojim delom odgovornosti.\nTakođe, hvala na ovoj prilici. Sada shvatam da, kada ponovo pišem o događajima, pisanje nije re-traumatizacija, no prilika da se osmehnem i kažem ,,Ehej devojko, bravo, uspela si”.\n(pol, godine) žensko, 28


od ljekova do lažnih online banaka\nMnoštvo ljudi zaboravlja da je Gugl tek online platforma gdje pronalazimo stranice koje nude informaciju po koju smo došli. Gugl nema svoj vlastiti sadržaj pa ono što tražimo ne mora nužno dati tačan odgovor ili informaciju\n8754 pregleda\t0 komentar(a)\nVećina nas je navikla da gugluje odgovore na različita pitanja - od recepata do ljekarskih savjeta i online bankinga. Gadgets Now otkriva da nikada ne bismo trebali tražiti na Guglu upravo te stranice.\nMnoštvo ljudi zaboravlja da je Gugl tek online platforma gdje pronalazimo stranice koje nude informaciju po koju smo došli. Gugl nema svoj vlastiti sadržaj pa ono što tražimo ne mora nužno dati tačan odgovor ili informaciju.\nNa Guglu postoji mnoštvo lažnih stranica za online bankarstvo. Savjet je da ne pretražujete putem Gugla, odnosno guglate, mrežne stranice vaše banke za online bankarstvo, ako ne znate njihovu tačnu adresu.\nUvijek upišite službeni URL portala da pristupite stranici i da ostanete bezbijedni, a razlog za to je mogućnost krađe lozinke i privatnih podataka na stranici koja izgleda baš kao stranica vaše banke.\nTakođe, jedna od najpopularnijih online prevara je objavljivanje lažnih stranica kompanija, ali i kontakt brojeva korisničke službe.\nGugl definitivno nije pravo mjesto ni za traženje odgovarajućih ljekova. Gadgets savjetuje da se ipak obratimo pravom doktoru i nipošto da se ne oslanjamo se na informacije sa Gugla o potencijalnim bolestima.\nTakođe, vrlo je opasno kupovati ljekove na osnovu informacija koje ste sami pronašli na internetu, jer pretragom na Guglu reklo bi se da svako od nas boluje od neke bolesti, imajući u vidu da i najbezopasniji simptomi/problemi, često se predstavljaju kao opasni, a zaboravljamo na činjenicu da obično idu udruženi sa drugim simptomima, ali i da nekada to nije sasvim sigurno.\n04.03. 10:37 h\t368\t134137\n04.03. 13:54 h\t1864\t127446\n04.03. 14:30 h\t230\t92007\n04.03. 11:26 h\t2073\t78692\n04.03. 09:11 h\t545\t55757\n04.03. 13:54 h\t393\t1864\n04.03. 09:33 h\t290\t2438\n04.03. 11:26 h\t151\t2073\n04.03. 09:14 h\t121\t784\n04.03. 15:33 h\t109\t1257


„Svako ko slavi taj dan...“ Nova Đukanovićeva pretnja zbog Podgoričke skupštine - Sputnjik Srbija\n11:58 03 Decembar 2020\n20:48 15.11.2018 Preuzmite kraći link\n„Država će pokazati odlučnost da nepokolebljivo odbrani vrednosti Crne Gore“, poručio je Đukanović, odgovarajući na pitanja novinara u Kolašinu.\nRTCG prenosi da je on u tom mestu prisustvovao obeležavanju proslave 75. godišnjice zasedanja ZAVNO-a za Crnu Goru i Boku i 70. godišnjice osnivanja SUBNOR-a i Antifašista Crne Gore.\n„Jako je važno da država pokaže istrajnost, odlučnost i oštrinu, u svojoj nameri da nepokolebljivo odbrani ono što su najveće vrednosti Crne Gore“, naveo je Đukanović.\n„Voleo bih da se Crna Gora u međuvremenu oslobodila od svega toga i da smo svi izgradili svest o tome da je Crna Gora naš zajednički dom“, kazao je Đukanović.\n„To im nećemo dozvoliti zbog onog što smo uradili kao nova generacija, ali i zbog poštovanja žrtava kojih smo se danas prisećali, koje su za slobodu i čast Crne Gore ugradile više i najvrednije što jedan čovek može dati. To im prvenstveno nećemo dati zbog budućnosti svih generacija koje će ova država još rađati“, zaključio je Đukanović.\nPodgorička skupština, Prvi svetki rat, Milo Đukanović, Crna Gora


Faktor | Potvrđena optužnica u predmetu Gajić\nPotvrđena optužnica u predmetu Gajić\nObjavljeno: 05.02.2020. u 16:09\nSud Bosne i Hercegovine potvrdio je 24.decembra 2019. godine, optužnicu u predmetu Ognjen Gajić i drugi koja optužene Ognjena Gajića i Adema Mujkanovića tereti da su počinili krivično djelo primanje dara i drugih oblika koristi.\nU optužnici se navodi da je Ognjen Gajić ponudio informantu „Fanatikos“ da uveze robu komercijalnog karaktera iz Njemačke na carinsko područje BiH, preko graničnog prijelaza Orašje, bez provođenja odgovarajućeg postupka carinskog nadzora nad robom koja se uvozi i bez plaćanja propisanih uvoznih dadžbina za šta je tražio dar u vidu novca.\nOptuženi Ognjen Gajić (saradnik–carinik u Carinskom referatu na GP Orašje) i Adem Mujkanović, (viši stručni saradnik-vođa smjene u Carinskom referatu na GP Orašje) su 17.oktobra 2018. godine od prikrivenog istražitelja „Dušana“ zahtijevali, a zatim i primili dar u vidu novca u iznosu od 200 eura i 20 KM da bi u okviru svoje funkcije propustili provesti odgovarajući carinski postupak prema robi koja se uvozi, suprotno odredbama Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine.\nSud BiH je, 31.januara 2020. godine, razdvojio postupak u odnosu na optuženog Adema Mujkanovića zbog zaprimljenog sporazuma o priznanju krivnje, saopćeno je iz Suda BiH.\nSud BiHOgnjen GajićAdem Mujkanović\nZapalio se kamion u tunelu Vranduk, jedna osoba povrijeđena\nUhapšeni sin i otac\nNapadnuta patrola MUP-a KS za vrijeme policijskog sata u Sarajevu\nLokalni taksista pretučen zbog konobarice


Radionici SOLIDTOP, Potreban Pomocni radnik,kao posluzioc na poslovima izrade namestaja,odrzavanju objekta i drugim poslovima. Beograd,Vozdovac 064/903-7710...\nZa svog klijenta pekaru u centru grada potrazujemo: - PRODAVCE U PEKARI Uslovi: rad po smenama srednja stručna sprema poželjno poznavanje engleskog jezika rad sa fiskalnom kasom komunikativnost, inicijativa, entuzijazam sa ili bez iskustva Nudimo: siguran posao redovna plata (koja ne kasni) mogućnost napredovanja Za sve dodatne informacije kontaktirajte nas na tel 0607140002 ili ...\nAgencija je objavilakonkurs zaprijemmanekena i fotomodela. Manekeni će raditi modne editorijale i revije, dok će fotomodeli raditi komercijalne editorijale i bilborde. Revije i slikanja će se obavljati u Beogradu, Novom Sadu, Milanu i Istanbulu. Poslati CV na email:model@cityevent.rs Sajt poslodavca -http://www.cityevent.rs/model.html...\nMesto: Beograd, Leskovac, Niš ...\nPotrebna osoba za rad u call centru - Mogucnost rada od kuce - Mogucnost zasnivanja stalnog radnog odnosa Uslovi: - neophodno iskustvo na istim i slicnim pozicijama - minimum sss ...\nUslovi: Diploma tehničkog fakulteta (prednost imaju kandidati sa završenim mašinskim fakultetom)Poželjno radno iskustvo u proizvodnji Od kandidata se očekuje:Poznavanje rada na računaru, obavezno poznavanje rada u CAD programimaPoznavanje englekog jezikaPosedovanje vozačke dozvole B kategorijeOdgovornost, organizovanost, spremnost za timski rad i rad pod pritiskom Prijave na:info@joilart.com /...\nPoslodavac: Old royal sistem d.o.o\nOglas važi do: 19-12-2014.\nTražimo nove ljude za nova vremena. Potrebna 2(dva) agenta-posrednika u prometu nepokretnosti. Obezbeđena adekvatna obuka, priprema za licenciranje, i dobri uslovi rada i radnog angažovanja. Radno iskustvo nije neophodno, ali zato jeste pozitivan stav o životu, optimizam i vera u sebe i svoj uspeh, dobre komunikacijske veštine, i želja za učenjem i napredovanjem. Uđite u čarobni svet posredov...\nPoslodavac: Vetus Promet doo\nFIRMI VETUS PROMET DOO SA SEDISTEM U KRUSEVCU POTREBNI KOMERCIJALISTI ZA RAD NA TERENU SA RADNIM ISKUSTVOM ZA PRODAJU ROBE SIROKE POTROSNJE . USLOV -RADNO ISKUSTVO,VOZACKA DOZVOLA B KATEGORIJE . ...\nORKA S koja se bavi pruzanjem usluga kadrovskog poslovanja za svoje postovane klijente radi oglasavanje,selekciju, odabir i prosledjivanje kandidata koji ispunjavaju uslove za poslove obezbedjenje objekata. Potreban veci broj izvrsilaca sa radnim iskustvom na datim poslovima USLOVI RADA SU 3 stepen strucnosti *kandidati sa radnim iskustvom na poslovima obezbedjnja objekata *POSEDOVANJE PPZ ISPIT...\nOmladinskoj zadruzi potrebni ljudi za lepljenje deklaracija. Rad u smenama po dogovoru. Posao je privremeno-povremenog karaktera. Postoji i opcija na više meseci. Obavezno dostaviti CV i broj za kontakt....\nPoslodavac: Unique Group\nPotrebna ambiciozne i posvecene osobe za preporuku kozmetike po unutrasnjosti Srbije. Rad od kuce, internetom i telefonom. Reklamni materijal i obuka obezbedjeni. Zarada po ucinku. ...


Faktor | Banja Luka dobila prvu gradonačelnicu\nBanja Luka dobila prvu gradonačelnicu\nObjavljeno: 01.10.2018. u 11:33\nUčenici Osnovne škole "Jovan Cvijić" na sedam dana preuzeli ključeve grada Banja Luka\nDoris Čato, učenica Osnovne škole "Jovan Cvijić" preuzela je simbolično, na sedam dana, ključeve grada i funkciju od Igora Radojičića, gradonačelnika Banje Luke u okviru obilježavanja sedmice djeteta, javlja Anadolu Agency (AA).\n-Potrebni su skejt parkovi, još vrtića još škola više igrališta, regulisanje saobraćaja, više zgrada - rekla je ona na pitanje koji će joj biti prioriteti u radu.\nDrugi učenici škole "Jovan Cvijić" dobili su brojne funkcije neophodne za funkcionisanje grada, od brige za komunalne poslove, finansije, prostorno uređenje do kulture i sporta.\nNa opasku Radojičića da ima izuzetno ambiciozan plan za jednu sedmicu, izjavila je da će sa kolegama to planirano uspjeti završiti. Nakon predaje funkcije i ključeva grada Radojičić je mališane poveo u obilazak Gradske uprave, objašnjavajući ima kako funkcioniše upravljanje gradom.\n-Simbolično svake godine Banjaluka prepušta vlast u gradu najmlađima i dobili smo prvu gradonačelnicu - kazao je Radojičić.\nIstakao je da je Sedmica djeteta prilika da podsjete na sve što treba da se radi za najmlađe od vrtića, igrališta, sportskih terena do boljih uslova u školama do potrebe za porodičnom njegom i brigom za djecu.\nBanja Lukagradonačelnicasedmica djeteta\nAdi Kalem: Mladima osigurati uvjete da zasnuju porodice i žive od svog rada


VIG: Klijenti AXA osiguranja u sigurnim rukama\nNaslovna » Vesti » VIG: Klijenti AXA osiguranja u sigurnim rukama\nSRBIJA • Krajem 2016. godine Vienna Insurance Group (VIG) postala je vlasnik kompanija AXA Životno osiguranje a.d.o. Beograd i AXA Neživotno osiguranje a.d.o. Beograd (AXA osiguranje).\nKako u Srbiji VIG uspešno posluje kroz kompaniju Wiener Stӓdtische osiguranje a.d.o. Beograd, od momenta preuzimanja AXA osiguranja do 1. avgusta 2017. godine, trajao je proces pripajanja ove kompanije Wiener Stӓdtische osiguranju.\nOd 1. avgusta AXA osiguranje je i zvanično prestalo da postoji.\nSvim klijentima AXA osiguranja rekao bih da su u sigurnim rukama. Ugovori koje je AXA osiguranje potpisalo pre nego što je postalo deo VIG sistema ostaju na snazi pod istim uslovima, sa istim pravima i pogodnostima do isteka trajanja osiguranja. To znači da Wiener Stӓdtische osiguranje preuzima sve obaveze prema klijentima AXA osiguranja. Odštetni zahtevi klijenata će biti isplaćeni po uslovima važećim na dan zaključenja ugovora o osiguranju, a zahtevi za prijavu štete obrađivani po uobičajenoj proceduri – rekao je Zoran Blagojević, predsednik Izvršnog odbora ove kompanije.


edin višća | CazinNET\nŽrijeb Lige prvaka: Višća na Sevillu, Bičakčić protiv slavnog Liverpoola\nliga prvaka, edin višća, fudbalski reprezentativac bih\nIbrahim Šehić i njegov Qarabg za ulazak u grupnu fazu Lige prvaka borit će se s danskim FC Kopenhagenom, odlučeno je današnjim žrijebom u Nyonu. Jozo Šimunović koji je nedavno dobio pasoš BiH sa svojim će Celticom igrati protiv Astane, za koju igraju Mario Aničić i Srđan Grahovac.\nU sjajnoj formi: Višća na asistenciju Adebayora zabio za Basaksehir\nedin višća, basaksehir\nEkipa Basaksehira na svom terenu igra revanš utakmicu trećeg pretkola Lige prvaka.\nTurski tim protiv Club Bruggea vodi 2:0, a posebno je zanimljivo zbog nas jer sjajnu partiju pruža naš reprezentativac Edin Višća. Basaksehir je vrlo blizu play offu za najelitnije klupsko takmičenje na svijetu, jer je prvi susret u Belgiji završen 3:3.\nTreba naglasiti kako je Višći asistirao Adebayor.\nEdina Višću porede sa Usainom Boltom: Nevjerovatan rezultat Zmaja na treningu\nedin višća, zmajevi, fudbalski reprezentativac bih, trening\nEdin Višća ostvario je nevjerovatan rezultat na treningu u sprintu na 30 metara, a nakon toga mnogi ga porede sa najboljim atletičarem na svijetu, Usainom Boltom.\nNa jučerašnjem treningu trener Basaksehira, Abdullah Avci, testirao je svoje igrače. Trčali na 30 metara, a najbolji rezultat ostvario je reprezentativac Bosne i Hercegovine, Višća.\nNajbrži igrač Bašakšehira: Dok čeka transfer, Višća trči poput Bolta\nedin višća, transfer, fudbalski reprezentativac bih\nBh. reprezentativac Edin Višća još uvijek čeka na transfer u ekipu Trabzonspora.\nIako se činilo kako će posao između Bašakšehira i Trabzona biti okončan u prethodnim danima, za sada je Višća još uvijek član istanbulskog tima, koji se za novu sezonu priprema u Sloveniji.\nDanas će Bašakšehir odigrati i prvi pripremni meč protiv Triglava, a na jučerašnjem treningu ovog tima bilo je jako interesantno. Abdullah Avci, trener ovog tima, zadao je sprinterski trening na 30 metara, a najbrži na testiranju bio je Edin Višća.\nOglasio se Višća povodom transfera u Trabzonspor\nedin višća, zmajevi, transfer\nBh. reprezentativac Edin Višća ubrzo će napustiti Basaksehir, ali ostaje u Turskoj, te će svoju karijeru nastavit u ekipi Trabzonspora.\nI sam Višća očekuje transfer u Trabzonspor, koji ga odavno želi vidjeti u svojim redovima, te su već nekoliko puta slali ponudu Basaksehiru.\n“Čekam još da se dogovore klubovi”, rekao je Višća turskim medijima.\nKlub potvrdio: Velikan želi reprezentativca BiH\nedin višća, zmajevi, fudbalski reprezentativac bih\nIstanbul Basaksehir dobio je dvije ponude za bh. reprezentativca Edina Višću, iza kojeg je odlična sezona.\nTu informaciju potvrdio je potpredsjednik ovog kluba Mustafa Saral, otkrivši i o kojim ekipama se radi.\n“U klub su došle dvije ponude za Višću, jedna je iz Galatasarayja, a druga iz Trabzonspora”, rekao je Saral.\nIpak, iz viceprvaka Turske našeg napadača ne namjeravaju pustiti ispod sedam miliona eura.\n(VIDEO) Višća strijelac i asistent u ubjedljivoj pobjedi Basaksehira nad Kayserisporom\nasistencija, basaksehir, edin višća\nBasaksehir je u 17. kolu turske Super Lige savladao Kayserispor sa ubjedljivih 5:0, a u strijelce i asistente se upisao i Edin Višća.\nNakon prvih 26 minuta meča rezultat na semaforu na stadionu "Fatih Terim" je glasio 2:0.


Poljaci zamenili Ruse na ukrajinskom tržištu nekretnina | Gde Investirati\nPoljaci zamenili Ruse na ukrajinskom tržištu nekretnina\nPovlačenje ruskih investitora, ekonomska i politička kriza u zemlji te nedostatak hipotekarnih kredita “melju” tržište nekretnina u Ukrajini.\nOd početka finansijske krize 2008. cene nekretnina u Ukrajini su više nego prepolovljene, a tržište i dalje pada i ne vidi mu se dna, piše Novo vreme.\nŠtaviše, u 2015. je zabeležena najmanja tražnja u deceniji, a cene su najbrže padale, piše list.\nPrema podacima kompanije “ARPA Real Estate” prošle godine je u glavnom gradu prodato 8.200 stanova, što je za 40 odsto manje nego 2014. Razlika je drastično veća u odnosu na 2013. kada je prodato 31,5 hiljada stanova. Sve to vrši pritisak na cene stanova u Kijevu, pa je prosečna cena stana u aprilu iznosila 880 dolara po kvadratnom metru, u poređenju sa 1.040 dolara u aprilu 2015.\nSituacija u delovima zemlje izvan glavnog grada je još lošija. U regionalnim centrima cene nekretnina su protekle godine pale između trideset i 40 odsto. Izuzetak je Odesa, grad mornara, koji primaju plate u dolarima. Cene stanova u gradu na obali Crnog mora prošle su godine pale “samo” 3 odsto.\nStruktura kupaca u Kijevu\nPoslednjih šest meseci u Kijevu se pojavio novi tip stranaca koji žele da postanu vlasnici kuća u glavnom gradu Ukrajine, piše Novo vreme.\n“U novije vreme stanove u Kijevu uglavnom kupuju Poljaci, da bi ih posle iznajmljivali”, kaže Galina Melinkova iz agencije Blagovest.\nPo rečima Melinkove, za ukrajinske nekretnine, osim Poljaka, zainteresovani su i Italijani, Rusi i Amerikanci. Međutim, veći priliv stranaca sprečava komplikovani devizni zakon.\nPrevious Zajednička vojna vežba Azerbejdžana, Turske i Gruzije\nNext Četiri kandidata za predsednika Srbije, do danas\nGaraže i parking mesta najisplatvija imovina na srpskom tržištu nekretnina\nNa tržištu nekretnina u Srbiji, garaže u velikim stambenim četvrtima kotiraju se kao najisplatvija imovina.\nSingapurška banka UOB obustavlja stambene zajmove u Londonu\nJedna od najvećih banaka u Singapuru, UOB, suspendovaće svoje programe stambenih zajmova u Londonu, dok druga velika banka iz Singapura kaže da pojačano nadgleda situaciju.


Dan online - Politika: Partije tužbama da namire dugove - 2015-06-11\nPolitika VLADO DEDOVIĆ O NEIZMIRIVANJU OBAVEZA LOKALNIH SAMOUPRAVA PREMA POLITIČKIM SUBJEKTIMA Partije tužbama da namire dugove\nOpštine duguju partijama jer selektivno primjenjuju Zakon o finansiranju političkih subjekata, ocijenio je Vlado Dedović iz Centra za monitoring (CEMI), navodeći da stranke treba da pokrenu sudske postupke protiv onih koji krše zakon. Prema podacima koje su partije saopštile, crnogorske opštine političkim strankama duguju više od 850 hiljada eura. Dedović je agenciji Mina rekao da opštine moraju poštovati odredbe Zakona o finansiranju političkih subjekata i izmirivati obaveze po osnovu finansiranja redovnog rada partija na lokalnom nivou. Dosadašnja praksa i nepoštovanje odredaba zakona od pojedinih opština, uz nagomilani dug od više stotina hiljada eura, kako je objasnio, dovodi u pitanje svrhu postojanja Zakona o finansiranju političkih subjekata i u prvi plan ističe sistemske probleme u okviru finansiranja političkih partija u Crnoj Gori.\n– Ukoliko pojedine opštine primjenjuju zakona druge to ne čine, očigledno je riječ o sistemskom problemu selektivne primjene zakona, koji postoji već duže vrijeme. Jedino rješenje je stroga primjena zakona i utvrđivanje odgovornosti odgovornih lica u opštinama koje ne primjenjuju zakon – ocijenio je Dedović.V.R.


Tito i Petar Stambolić / Foto arhiva "Novosti" i "Borbe"\nRazorna je međusobna konkurencija monopola, sa osloncem na republičke države. I sve to vodi do sukoba nacionalnih ekonomija i izlaganja celokupne radne snage čudima tržišta". Tome bih samo dodao da je uza sve drugo počeo da buja i "partijski nacionalizam" u republikama.\nKao posledicu svega toga Pečujlić je tada naznačio: "Takav ekonomski odnos je vodio u prelivanje društvene svojine, hiljadama nevidljivih načina, u privatne džepove." Profesor doktor Pečujlić, naučnik, dakle ne i političar Pečujlić, izneo je na sednici CK SK Srbije podatke koji su mnoge zbunili. Govoreći o tome u čijim se rukama nalazi svojina tvrdio je sledeće: 45% je u rukama države, 30% u rukama privrede, a 25% u privatnim rukama.\nMNOGE je iznenadio upravo podatak da je četvrtina svojine već tada bila u rukama privatnika, iako je važio zakon da privatni zanatlija ne može da ima više od pet zaposlenih radnika.\nMi smo razarali jedan stari poredak koji je imao svoj red, normu: administrativno-centralističku. S razlogom smo izvršili napad na njega. Ali, nismo stvorili drugi iole jedinstveniji, vladajući, drugi, normativni poredak... Iz neuređenog ekonomskog života, nestabilnosti, neizvesnosti, situacije da se prvo moraju naći plate ili umreti, formiralo se čudno ponašanje.\nPo Pečujlićevim rečima, izgovorenim na tom istorijskom skupu, kada je Srbija još eventualno mogla da bira put daljeg opstanka, izlaz je bio: "Samoupravljanje mora izići iz okvira fabričkih zidova i postati opšte društvena organizacija. I to kao vlastita organizacija koja polazi od proizvođača, ne od države, koji se neposredno povezuju i udružuju."\nU TOME je suština: u zakonima ekonomskih kretanja, koji bi oslonac tražili u sopstvenom radu, pružanju prema "guberu", a ne u dirigovanoj "socijalističkoj raspodeli"; no ti zakoni niti su bili "sazreli" na ovom tlu, niti ih je društvo zaista prihvatilo. "Samoupravljanje ne može da iziđe iz fabričkih hala" ako takva filozofija uređenja države ne ovlada i samom državom.\nZanimljivo: i Čomski je u samoupravljanju u fabrikama video izlaz iz "kapitalističkih okova"!\nOcene profesora Pečujlića o "krizi samoupravljanja" mogu biti i polazište u razmišljanjima o tome da je zaustavljanje promene u samoupravljanju zapravo udar protiv samog sebe! Nije li Broz shvatio da je to atak na njega, a ne podrška upravo njemu? I onom što je dotle nudio ne samo Jugoslaviji, već i svetu?\nNeki su skloni da to pripišu - biologiji. Neki - okruženju. Mnogo je onih koji su prihvatali zakonitosti i izazove tržišta i iskreno verovali da će se utemeljiti socijalizam koji neće ličiti na socijalizam pod plaštom Sovjetskog Saveza i njegovih interesa. Aanalizirajući krizu nastalu sedamdesetih godina prošlog veka dr Pečujlić je ukazao da je problem bio u tome što "samoupravljanje nije uspelo da iziđe iz fabričkih hala i postane način upravljanja državom".\nGLEDANO iz ugla "Novosti" i onoga što smo onda pisali, šteta je što nismo znali detalje koje je docnije u memoarima ostavio Dragi Stamenković. On svedoči: "U Sloveniji su bile završene sve hidroelektrane na Dravi i cena energije bila je vrlo profitabilna. U Hrvatskoj je bila slična situacija. To je bio pravi razlog što je došlo do žestokog sukoba između Srbije i Federacije, jer smo solidarno učestvovali u izgradnji energetskih objekata u Sloveniji, Hrvatskoj i BiH i to sa 40 odsto."\nDalje, Dragi Stamenković beleži: "Boris Krajger me je ubeđivao kako je na takvom terenu (misli se na prugu Beograd - Bar - prim. aut.) pogrešno graditi prugu i da bi bilo bolje da Federacija napravi autoput od Beograda do Crne Gore, jer bi bilo i savremenije. Prebacivao nam je da od te pruge pravimo politički problem. Hrvatska se plašila da će njena luka u Rijeci ostati bez robe. Vršen je snažan pritisak na naše istaknute političare da ne podrže izgradnju pruge. Mnogi su od njih bili spremni da se, u interesu boljih odnosa u Jugoslaviji, odreknu pruge."\nUMEŠAO se i Edvard Kardelj. "Kardelj me je lično okrivio u tom pravcu, ali je to prošlo, jer je odluka bila referendumska, znači najdemokratskija, jer su se radnici plebiscitarno za nju izjasnili", kaže Stamenković.\n"I pored velikog pritiska da se obustave sve započete investicije i Titove podrške toj liniji. Izvršno veće Srbije, i ja lično, uporno smo branili da se investicije za izgradnju Đerdapa, pruge Beograd - Bar, železare u Smederevu, kanala Dunav-Tisa-Dunav i autoputa kroz Srbiju i Beograd moraju završiti. Jer, to je praktično značilo da Federacija vraća dug Srbiji, koja je znatno i aktivno participirala u obezbeđivanju sredstava kojima je Federacija finansirala izgradnju u drugim republikama", beležio je Dragi Stamenković.\nMožda će neko postaviti pitanje - a kakve to veze ima sa "Večernjim novostima"? Odista, ima li? Ima, jer Dragi Stamenković je bio član Saveta "Novosti", pa je logično što je ovakvim razmišljanjem, ali i činjenicama uticao da hrabrije ulazimo u pojedine izazove i sukobe unutar Federacije.\nU SVAKOM slučaju, reč je o rušenju sistema vlasti jednog čoveka. O tome je javno govorio i Marko Nikezić, predsednik CK SK Srbije. Vrh države više ne bi u svojim rukama držao sve - od politike, ekonomije, kulture, obrazovanja do sporta.\nBrozova veličina je bila u tome što je umeo da u svemu nađe "svog" čoveka. Pa ipak - može li se sve pripisati samo Brozu? On je postao svestan da mu i ono malo samoupravljanja van fabričkih hala uzima mnogo i da bi širenjem imao oslonac samo u vojsci. NJegov autoritet krunio se svakim sukobom sa republičkim funkcionerima.\nBila je to bitka da duh i princip samoupravljanja i u društvu budu prilagođeni upravljanju državom i dobiju pravo građanstva. Mediji u tom periodu još nisu bili svesni, kako narod kaže, šta se iza brda valja. Režim je imao prejak uticaj, a i mogućnost obračuna sa medijima. A ljudi u medijima više su se bavili "intrigama", jer to je "čitano", nasedali su na podmetanja onih koji su znali da u pravi čas "iskopaju" kakvu spletku. Dovoljno je bilo samo proturiti sumnju da je to usmereno ka "Velikom vođi" pa da se presuđuje bez ikakvih ispitivanja i provere.\nUDVORIŠTVO SRPSKIH KADROVA\nZANIMLJIVO je ponašanje srpskih kadrova u Federaciji u tim situacijama. O tome je Dragi Stamenković zapisao: "Predsednik SIV-a, u to vreme, bio je Petar Stambolić, a potpredsednik SIV-a Miloš Minić. Od njih nisam imao nikakvu podršku, jer su se bojali da ih u Saveznoj vladi ne optuže da brane srpske interese, čak i kada su mislili da smo u pravu. Međutim, tako se nisu ponašali članovi SIV-a iz drugih republika." Reč je o podbunjivanju naroda da će to previše koštati. Ostaje činjenica da se ljudi iz Izvršnog veća Srbije nisu istrajno borili.\nSUTRA: VEZIVANJE OMČE OKO VRATA


DŽEJMS BOND DOLAZI U BEOGRAD: Najpoznatiji agent stiže u Srbiju, a ovo je razlog posete! | Novosti.rs\nHolivudska zvezda posetiće Srbiju povodom snimanja drugog dela filma "Nož u leđa" (Knives out), nastavka hita iz 2019. godine.\nKako domaći mediji saznaju, u toku je izviđanje lokacija u Beogradu na kojima će nastati scene filma "Nož u leđa 2". Inače, i ovo ostvarenje potpisuje Rajan DŽonson i to kao i reditelj, i scenarista. DŽonson je već boravio jednom u Beogradu kada je snimao film "Brothers Bloom" u kome je igrala oskarovka Rejčel Vajs, sadašnja supruga Danijela Krejga.\nDŽejms Bond Danijel Krejg Film Glumac DŽejms Bond 007 Film "Nož u leđa" Danijel Krejg u Srbiji


Održano predavanje o primjeni oralne higijene za djecu Osnovne škole „Nafija Sarajlić“\nU organizaciji Zdravstvenog savjeta Općinskog vijeća Općine Centar danas je za učenike drugog razreda Osnovne škole „Nafija Sarajlić“ održano predavanje o primjeni oralne higijene, te njenom uticaju na zdravlje.\nKroz ovaj projekat pomenuti Zdravstveni savjet je već održao predavanje za učenike Osnovne škole „Isak Samokovlija“. Kroz igru i zabavu učenika srednje Zubotehničke škole zajedno sa profesoricom i članicom Zdravstvenog savjeta dr. Ezremom Boškailo održano je ovo nadasve edukativno predavanje o značaju čuvanja oralnog zdravlja u ranom uzrastu i njegovom uticaju na zdravlje cijelog organizma.\nPomenuti projekat biće realizovan u svih 11 osnovnih škola sa područja općine Centar.


BalkanMagazin :: ENERGETSKA EFIKASNOST U ZGRADARSTVU\nponedeljak, 17. januar 2011 00:05\nRedakcija Internet časopisa Balkanmagazin – www.balkanmagazin.net pod pokroviteljstvom Ambasade Kraljevine Norveške u Beogradu sprovodi tromesečni projekat „3E- energija, ekonomija, ekologija“, u okviru koga će biti organizovano šest tematskih skupova - okruglih stolova, na kojima će biti obrađene najaktuenije teme iz ovih oblasti.\nIz Ministarstva životne sredine i prostornog planiranja najavljuju da uskoro ni jedna novoizgrađena zgrada neće moći da dobije upotrebnu dozvolu bez “energetskog pasoša”, odnosno, bez dokaza da su korišćeni izolacioni materijali, koji značajno doprinose smanjenju potrošnje energije. Ta tema biće obrađena na okruglom stolu:\n„Energetska efikasnost u zgradarstvu“\nTermin: 17. januar 2011. godine od 9 i 30 do 12 časova.\nMesto: Medija centar, velika sala, Terazije 3 / II\n- mr Slobodan Cvetković, savetnik u Ministarstvu životne sredine i prostornog planiranja Vlade Srbije,\n- mr Bojan Kovačić, zamenik direktora Agencije za energetsku efikasnost i\n- prof. dr Dragoslav Šumarac, predsednik Inženjerske komore Srbije.\nBiće ovo prvi okrugli sto u serijalu o društveno odgovornom poslovanju kroz racionalnu potrošnju energije, korišćenje obnovljivih izvora energije i reciklažu otpada, kako bi se postigli ekonomski i ekološki efekti. Akcenat je na konstruktivnoj edukaciji - kroz uvodna predavanja i diskusiju na zadate teme - između predstavnika države, institucija i ekoloških stručnjaka sa privrednicima, novinarima i studentima završnih godina tehničkih i fakulteta koji obrazuju buduće novinare.\nDo kraja marta planiramo skupove o još pet tema:\n1. „Smanjenjem potrošnje energije do efikasnije privrede“,\n2. „Obnovljivi izvori energije – put do energetske nezavisnosti“,\n3. „I otpad može da se koristi”,\n4. „Energija je tu oko nas”,\n5. „Struja sa deponija“\nOvo je prilika za bolje upoznavanje javnosti i medija kroz pisanje o ovim temama koje će biti plasirane u elektronskom časopisu Balkanmagazin. Biće postavljen poseban dosije „3 E“ na portalu www.balkanmagazin.net , gde će se skupljati vesti, informacije i analitički tekstovi. Edukacija studenata i mladih novinara kroz praćenje ovih tema biće prilika da nešto nauče i da steknu iskustvo, specijalizujući se za ovaj sektor privrede.\nPo završetku serijala, Balkanmagazin će izdati dvojezičnu brošuru „3 E“. Sve tekstove sa dosijea „3 E“ i iz brošure biće moguće preuzeti na www.balkanmagazin.net


Elektronska fiskalizacija | Proventum\nPrijava za korišćenje fiskalizacije\nPouzdan i brz servis za fiskalizaciju faktura. Kreiranje korektivne fakture, knjižno odobrenje, multivalutne fakture, višejezične fakture, arhiva fiskalizovanih faktura. Pored toga možete imati i stanje PDV obaveze u realnom vremeni, kao i stanje vaših finansija u realnom vremenu, prihodi rashodi, osnovna sredstva. Može i sa mobilne aplikacije i sa vašeg računara.\nBesplatan servis za fiskalizaciju bezgotovinskih faktura do kraja 2021\nBesplatan program za fiskalizaciju bezgotovinskih računa u Crnoj Gori, pregled fiskalizovanih faktura, mogućnost storniranja i izmjene i slanje e-mailom. Nudimo svim zainteresovanim preduzećima preko naše partnerske mreže da fiskalizaciju bezgotovinskih računa vrše jednostavno, sigurno i potpuno besplatno.\nZašto je program za fiskalizaciju besplatan?\nTokom pandemije, Proventum servisi su dati po promotivnim cijenama. Modul za fiskalizaciju je dio mnogo obimnije i moćnije web aplikacije Proventum Cloud office. Naša želja je da vas upoznamo sa našim riješenjima za organizovanje i vođenje biznisa bazirano prije svega na preciznim i pouzdanim finansijskim izvještajima.\nŠta se dešava ako ostanete bez interneta?\nBez brige u roku od 24h ste obavezni da fiskalizujete fakturu u tom slučaju. Proventum će prvi put kada uspostavi stabilnu konekciju na mreži za vas fiskalizovati sve fakture koje ste izdali u periodu kada ste bili bez interneta. Zaista nemate razloga za brigu.\nVaši podaci su sigurni\nProventum je ISO 27001:2013 sertifikovan, standard koji se bavi bezbijednošću informacija. U procesu smo sertifikovanja za GDPR prema zakonu o sigurnosti ličnih podataka. Vaše fakture su povjerljiva dokumenta vidljiva samo vama. Ukoliko želite da prestanete sa korišćenjem Proventum Cloud offica možete preuzeti sve vaše fakture u pdf obliku i trajno obrisati vaš nalog.\nDa li može sa mobilnog telefona?\nUkoliko preuzemete ,takodje besplatno, našu mobilnu aplikaciju možete izdavati i slati fakture takodje preko mobilnog uredjaja ili tableta. Aplikacija postoji za Android i IOS uredjaje.\nPotrebna vam je masovna fiskalizacija?\nMožete koristiti vaš sistem povezujući ga sa našim sistemom za fiskalizaciju i fiskalizovati do 10 000 faktura po satu, ukoliko imate ovakav zahtjev pozovite na 069 013 222\nZa sva pitanja na raspolaganju vam je naš CALL CENTAR Pozovi\nVažno Besplatano je do kraja 2021. godine nakon čega se usluga fiskalizacije naplaćuje\nEUR 9.99 + PDV mjesečno\ndo 20 faktura mjesečno\nEUR 14.99 + PDV mjesečno\ndo 40 faktura mjesečno\nEUR 19.99 + PDV mjesečno\ndo 60 faktura mjesečno\nObavezna promjena statuta preduzeća\nDIGITALNA TRANSFORMACIJA KLJUČNI FAKTOR ZA USPJEH\nBesplatan servis za fiskalizaciju bezgotovinskih faktura


Novo zlo iz ‘Politikinog Zabavnika’: Prilog mržnji od malih nogu\nU beogradskom Bloku 44 zelena pijaca ne samo da je ofarbana 'muslimanskom' bojom, nego se iznad nje vije čak deset minareta, piše autor (Ustupljeno Al Jazeeri)\nČesto razmišljam o stupidnoj i nepotrebnoj televizijskoj preporuci da “program koji sledi nije prikladan za gledaoce mlađe od 12 godina”, jer deci je valjda dovoljno da im nešto braniš… (Ili takve emisije/filmove ne prikazivati, ili decu sprečavati da ih gledaju.) Tako je i sa Srbima. O tome svedoči i jedan vremešni primer. Kada je zakonodavac, pričao je Mirko Đorđević, knezu Milošu (1780-1860) rekao da je u zakonik stavio “…ukoliko se nađe muški sa muškim…”, knez se razljutio i kazao mu da to izbaci, jer “ako Srbi vide da ima i to…”\nNe znam da li s razlogom, ali ovome bih dodao i samoreklamiranje Politikinog Zabavnika, strip časopisa koji se nudi publici neverovatnog raspona starosne dobi, od sedam do 107 godina. Za donju granicu je malo prerano da se, s tek naučenim slovima, deca susreću sa ublažavanjem, relativizacijom i potiranjem davno utvrđenih istorijskih činjenica, recimo, a za ove na drugom kraku starosnog razmaka strip (oni vole samo tv-dnevnik) i nije baš prikladno štivo. Neka oproste stariji, ali Zabavnik se, sve doskora, doživljavao kao časopis za mladež, sve dok se nije priključio većini, upregao u velikosrpska “patriotska” kola. Najpre je nedavno javnost zgrožena ublažavanjem uloge fašističkog pokreta “ljotićevaca” u Drugom svetskom ratu (Dimitrije Ljotić umjesto Paje Patka), a u poslednjem broju časopis se, podsećajući na 35 godina od Zimskih olimpijskih igara održanih u Sarajevu 1984. godine, dohvatio laži i mržnje.\nZna se zašto ‘Zelena transverzala’\nZabavnik izlazi petkom i u broju od 8. februara, u utabanoj rubrici “petkovdan”, u tekstu “Volimo Jureka više nego bureka!”, sa podnaslovom: Na današnji dan 1984. godine u Sarajevu su počele 14. Zimske olimpijske igre, autor(ka) Nevena Mrđenović, umesto ka sportu, pero je zašiljila i usmerila ka mržnji, laži i nacionalizmu. Čak su se nespretno poigrali rimom u naslovu, posvećenu tursko-srpsko-bosanskom… fruštuk-jelu i imenom slovenačkog smučara (Jure Franko), koji još čuva jugoslovensku zastavu koju je nosio na otvaranju ZOI.\nPažljivim iščitavanjem zluradog “petkovdana” podsetićete se da je Sarajevo, u “oštroj konkurenciji”, pobedilo japanski Saporo i švedske gradove Falun i Geteborg. Potom autorka ističe da nije prevagnula tehnološka razvijenost, nego (kakva glupost!) “zato što su po vrletnoj Bosni” zimski sportovi bili “naročito omiljeni i rasprostranjeni”. Dovoljno za trijumf nad bogatima. Navodno je i nesvrstana Jugoslavija bila dobro mesto “na kojem bi hladnoratovski bojkoti malo utihnuli” i Sarajevo je, “kao simbol izbijanja Prvog svetskog rata, iskorišćeno kao simbol mira i bratstva među ljudima”.\nNekako izdaleka Zabavnik provlači da je za potrebe ZOI izgrađena (parama cele Juge) megalomanska ledena dvorana “Zetra”, oko koje je (laž) “odmah izbio skandal – zašto je dvorana zelena” i to, što niko “nije poricao”, da je, zapravo, krštena složenicom “zelena transverzala”. Otvorite atlas i videćete na šta se cilja: Sarajevo – Sandžak – Turska – Teheran. Nije baš prava linija kao ona kod Staljinove železnice prema Sibiru, ali… “šica”. Ne verujem da iko ima tapiju na zelenu ili bilo koju drugu boju. Ako niste znali, “zelena transverzala” ide i preko Beograda. U Bloku 44 zelena pijaca ne samo da je ofarbana “muslimanskom” bojom, nego se iznad nje vije čak deset minareta. Zelenih…\nPoslije klizanja i hokeja – ‘logor za Srbe’\nSamo ona(j) ko ne poznaje sarajevski mentalitet kadar je da napiše (i ostane živ) da je “Zetra” samo osam godina kasnije bila logor za zarobljene Srbe. Ljudska mašta nema kraja. Pregledavanjem “Spiska logora za Srbe na teritoriji bivše SFRJ” naići ćete na podatak da je tokom poslednjeg rata na prostoru bivše Jugoslavije u Bosni i Hercegovini bilo 536 (!?) logora za pravoslavne bosanske pobunjenike, od čega na području sarajevske varoši čak 104.\nNa tom srpskom spisku, koji je sročio Sava Videnović (sarajevo-rs.com) ne pominje se “Zetra”, već obližnji stadion “Koševo”, na kome je nekad jugoslovenski (1967. i 1985. godine) prvak Fudbalski klub Sarajevo godinama “uzimao meru” jugoslovenskim ligašima. Zabavnik je, očito, podlegao lažima iz iste kuhinje koja je još tokom rata “otkrila” da su “Pjevač” i “Kinđe” (Davorin Popović, frontmen “Indexa” i proslavljeni košarkaški as Mirza Delibašić) “lavovima u zoološkom vrtu vrtu bacali srpsku decu”.\nOpisujući sarajevske sportske objekte, Zabavnik otkriva da je “socijalistička ‘Skenderija'” izgrađena u spomen Skender-paši, koji je na tom mestu pre skoro tri veka sagradio trgovački centar. Izgleda da u njoj nije bilo zatočenih Srba, a da su joj ime dali oni koji su ovaj grad granatirali i držali pod opsadom od aprila 1992. do februara 1996. godine možda bi se prozvala po Draži Mihailoviću. Pokušajte sami, “Dražija” mi ne odgovara.\nSarajevu ‘ostali’ stanovi, hoteli…\nNadmetanja na Zimskim olimpijskim igrama 1984. godine putem televizije videlo je oko dve milijarde ljudi. Strip-časopis ističe koliko je koštala sportska manifestacija, da su medalje iskovane u Majdanpeku, posebno da je ovom gradu “ostalo” 2.850 novoizgrađenih stanova, “nekoliko lepih hotela” i “oko 8.500 radnih mesta”. Kako im te stanove nismo mogli oduzeti i preneti na neko drugo mesto, deceniju kasnije dobrano smo ih – kukavički, sa bezbedne razdaljine – “preuredili” granatama i bombama.\nAutorka ovog žaoka-teksta pokušala je da u njega unese i malo vedrine, šaleći se sa transparentom osvajaču srebrene medalje u veleslalomu (Jure Franko), davanjem smučaru Primožu ime “Đulaga” (Ulaga), čak i s paprenom cenom ćevapčića naplaćenoj poznatom američkom glumcu Kirku Douglasu. Da je popričala makar s jednim šezdesetogodišnjim Sarajlijom (još da je bio taksista), moglo je da se “iskopa” bezbroj detalja koji bi bili valjaniji i istinitiji od logora u “Zetri”. Evo samo dva: Kada su skijašu Bojanu Križaju prigovorili što je zamucao prilikom izgovaranja teksta zakletve, Slovenac se branio da nikad ne muca, “osim kad otvaram olimpijade”. I druga: Duhom prebogate Sarajlije prvog čoveka Olimpijskog komiteta Huan Antonio Samarana odmah su prozvale “Jaran Samaran”…\nNedavno sam ponovo čuo bajatu tezu da je Bosna i Hercegovina ostatku Jugoslavije bila kao trn u oku jer je bila u mnogo čemu uspešnija, nosila barjak. Sarajevo, Mostar, Bihać, Jajce, Neretva, Sutjeska, Energoinvest, Unis, Pretis, muzika (“Indexi”, “Bijelo dugme”, “Pro arte”, Safet Isović, Nada Mamula…), filmovi, sport, fudbalski klubovi Sarajevo i Željezničar, Safet Sušić, Ivica Osim, Slobodan Janjuš, braća Mujkić, Emerih Blum, arhitekte Ivan Štraus i Zlatko Ugljen… Mogu do sutra…\nOnda se pojavi sarajevsko-beogradski Crnogorac Bogdan Tanjević, verovatno najveći Jugosloven (i Bosnac) koji je ikad postojao na ovim prostorima i sa Košarkaškim klubom Bosna (Delibašić, Varajić, Radovanović, Vučević, Đogić, Benaček, Bosiočić, Izić, Hadžić, Pešić…) u Grenoblu (1979) osvoji titulu evropskog prvaka.\nČestiti Splićanin Viktor Ivančić ubeđen je da će “nacional-šovinistička građevina” brzo da se sama uruši. Stoga metanišem pred užim zemljacima: priznajmo da smo makar za nešto krivi u poslednjoj balkanskoj klanici, jer će nam u pritivnom to breme ostati o vratu i umoriti nas.


Iskander-M će prvi put biti predstavljen širokom auditoriju na forumu Armija-2015. - Russia Beyond Croatia\nIskander-M će prvi put biti predstavljen širokom auditoriju na forumu Armija-2015.\nOperativno-taktički raketni sistemi Iskander-M prvi put bit će predstavljeni širokom auditoriju od 16. do 19. lipnja u okviru foruma Armija-2015 na vojnom poligonu Alabino u Podmoskovlju, izjavio je zapovjednik press-službe Zapadne vojne oblasti Oleg Kočetkov, a prenosi RIA Novosti.\n„Svako tko bude želio moći će se fotografirati za uspomenu i detaljno pogledati ovo strašno oružje, čiji bacači će biti postavljeni u položaj za lansiranje”, rekao je Kočetkov.\nRanije je raketni sistem OTRK Iskander-M moguće bilo vidjeti samo u defileu na Crvenom trgu tijekom Parade Pobjede. Ne postoji takav raketni sistem u svijetu, a glavna vrlina njegovih raketa je to što lete po nepredvidljivoj putanji i mogu nositi nuklearne bojeve glave.\nZapovjednik Raketnih jedinica i artiljerije Kopnene vojske Rusije, general-major Mihail Matvejevski, ranije je izjavio da će raketna jedinica Oružanih snaga u Kalinjingradskoj oblasti do 2018. godine, kao i sve raketne jedinice, biti opskrbljena OTRK sistemima Iskander-M.


Predstava za kraj – Kruševac PRESS\nAutor Redakcija\t Objavljeno 31.07.2020.\nSinoć je, u Pionirskom parku, održan završni deo projekta “Dečija svaštaonica”. Osmoro mališana (Maksim, Dunja, Luka, Dimitra, Hana, Andrej, Laza i Anita) predstavilo je svoj rad. Kroz kolaž glumačkih vežbica pokazali su ono što su u proteklom periodu spremali za mame, tate, bate, seke, drugare i naše sugrađane. Jovana Djorić, glumica, koja je kreirala i osmišljavala vežbe i javni nastup, kao i celokupan rad sa decom, kaže da se, ovog puta, najviše bazirala na vežbama koncentracije, tehnici glasa, vežbama oslobadjanja i sticanja samopouzdanja. Naravno, glumačke vežbice su bile prisutne kroz dečiju igru. Jer… gluma je, upravo to, igra.\n“Cilj mi je bio da sa vežbicama poverenja, decu, različitih interesovanja i karaktera dovedem do toga, da svi funkcionišu kao jedan, jedno telo, kao prava grupa. Vodilja svega mi je bila rečenica Stanislavskog, VOLI UMETNOST U SEBI, A NE SEBE U UMETNOSTI.”, kaže Jovana.\n“Dečija svaštaonica” je još jedan od projekata koji je podržan od strane grada Kruševca. Naravno, zdečija bog trenutne epidemiološke situacije, publike nije bilo u velikom broju. Prisustvovali su samo “najbliži”, koji su poštovali sve donete mere i propise.


(FOTO) OŽIVELI ZIDOVI STARE ŠKOLE U MEDVEĐI: Murali za poginule borce iz okoline Trstenika | Vesti | Kurir\n01:44h LEDI GAGA U BIOGRAFIJI ISPRIČALA SVE O SVOM ŽIVOTU: Spavala sam okružena bubama i kokainom\n01:18h ZORANA MIHAJLOVIĆ: Žene trpe fizičko i psihološko nasilje\n00:53h FLOJDOVA SENKA NAPISALA KNJIGU! Maja Lalević Piščević predstavila roman Tamo i ovde: Drago mi je kad mi neko kaže da sam pisac i volela bih da jednog dana to postanem!\n00:46h PRIJATELJI SU POTRESENI, A TEK PORODICA KAKO SE OSEĆA... Starletine suze nju su naterale da javno kaže sve: Ovo je Stanijina NAJBOLNIJA TAČKA, a njih dvoje BEZ PARDONA SU JE STISLI!\n00:17h KIM KARDAŠIJAN ZBOG OBUĆE PETOGODIŠNJE ĆERKE PONOVO NA METI KRITIKA: Žene širom sveta ustale protiv starlete! (FOTO)\n00:13h DRAMA U VILI! Marijana bacila oko na unuka Ere Ojdanića? Kad Mili sazna NEĆE MU BITI DOBRO!\n23:45h SVE JE POZNATO: Određeni termini polufinala Lige šampiona!\n23:28h SVI ZNAJU DA STE TI I BAKI B3 VODILI LJUBAV! Ćutalo se samo zbog njegove žene? Ilijana raskrinkala Dinu Galorini: Nisi ni ti baš nešto fina! (VIDEO)\n23:24h KOŠARKAŠICE ZVEZDE ODBRANILE TITULU PRVAKA SRBIJE: Crveno-bele bolje od Novosađanki, Mina Đorđević MVP finala!\n23:20h TRAGEDIJA U KANADI: Trojica čuvenih alpinista stradala u lavini u Stenovitim planinama!\nMARKO MILOŠEVIĆ PRVI PUT U JAVNOSTI POSLE 13 GODINA! Došao na komemoraciju 2\t101\nOVAKO ŽIVI MARIJA MILOŠEVIĆ NA CETINJU: Sve roletne na kući su uvek spuštene, 4\t332\nPOSLEDNJI OPRAŠTAJ OD MIRE: Slikali otvoreni kovčeg pa postavljali na 153\nMISTERIOZNA LEPOTICA JE JEDINA SLOBINA UNUKA? Pojavila se na komemoraciji 4\t56\nINCIDENT U SEDMOJ BEOGRADSKOJ GIMNAZIJI: Profesor fizike ošamario učenicu 51\t1.1k\nSKANDAL NA ŠKOLSKOM TAKMIČENJU U VLASOTINCU! Pobedila pesma sa lascivnim 9\t147\nOTKRIVAMO! OVO JE ANGELIN PLAN ZA KOSOVO: Formirajte ZSO, dajte Srbima 24\t231\nŠOK USRED ČASA U ČAČANSKOJ ŠKOLI! MASKIRANI UPALI U UČIONICU I PUCALI U 1\t92\nON JU JE POSLEDNJI IZ SRBIJE VIDEO ŽIVU, DRAGOMIR KARIĆ OTKRIVA ONO ŠTO 68\nŠEŠELJ OTKRIO SVE DETALJE OKO SAHRANE MIRE MARKOVIĆ: Marko Milošević me 143\nOBRT! MAJKA KOJA JE OSTAVILA BEBU U TAKSIJU U VRNJAČKOJ BANJI SE PREDOMISLILA! 5\t234\nZATAJILA MI ALATKA, MOJ NI MAKAC! Skandalozna pesma srpskog gimnazijalca 19\nČIST FAŠIZAM SZS: Najavili da će napraviti spiskove svih radnika koji 19. 19\t20\nSećanje na žrtve ratova devedesetih\n(FOTO) OŽIVELI ZIDOVI STARE ŠKOLE U MEDVEĐI: Murali za poginule borce iz okoline Trstenika\n18.04.2018. 14:53h 18.04.2018. 14:54h\nTRSTENIK - Na zidovima zgrade stare škole u selu Medveđa kod Trstenika, naslikani su murali u čast palih boraca iz okoline Trstenika u ratovima devedesetih godina.\nIdeja je bila da Saša Milanović, Dragan Trošić, Nebojša Staničić i Dragan Milićević, zauvek ostanu u sećanju ljudi iz Medveđe i okolnih sela.\nŽivotije Milićević, kome je sin Dragan poginuo na Košarama 11.\naprila 1999. godine, kaže da ima samo reči hvale za ljude koji su se setili da učine ovakvo delo, i naslikaju likove palih boraca.\n- Svi vojnici koji su poginuli na Kosovu bi trebalo da budu oslikani.\nDa tako postanu deo istorije koja se nikada neće zaboraviti. Deca koja dolaze iza nas će se uvek sećati palih boraca - rekao je Životije.\nPorodice poginulih vojnika su dale saglasnost, pa su se umetnici Danilo Vuković i Miroslav Paunović oslikali njihove likove na zidu škole. Udruženje "Stara škola Medveđa" bila je idejni tvorac ovih murala.\nIvan Nešić, predsednik ovog udruženja, kaže da imaju tradiciju poštovanja junaka koji su dali živote za Srbiju u ratovima devedesetih godina.\n- Došli smo na ideju da na zidu zgrade stare škole u Medveđi naslikamo ovaj mural, kako bi škola s jedne strane dobila likovni i vizuelni identitet. Sa druge strane bi sredili fasadu škole i poslali poruku koja se tiče i patriotizma i naše želje, da ovo zdanje postane kulturni centar i muzej sa stalnom postavkom u selu, a koji bi mladi mogli da koriste na najvolji način - kazao je Nešić.\nSaša Milanović iz Mijajlovca, poginuo je 13. maja 1999. godine u 29. godini, u selu Vitak kod Srbice. Dragan Trošić iz Medveđe, imao je samo 21 godinu kada je smrtno stradao u Prištini 14. aprila 1999. godine. Nebojša Staničić iz Medveđe imao je 24 godine kada je poginuo 1991. godine u mestu Sremska Laza kod Šida.\nDvadesetjednogodišnji Dragan Milićević iz Mijajlovca, poginuo je na Košarama, 11. aprila pre 19 godina.\n(Kurir.rs/Tanjug/Foto: Tanjug printscreen)\nLEDI GAGA U BIOGRAFIJI ISPRIČALA SVE O SVOM ŽIVOTU: Spavala sam okružena bubama i kokainom\nZORANA MIHAJLOVIĆ: Žene trpe fizičko i psihološko nasilje\noprobala se u pisanju knjiga\nFLOJDOVA SENKA NAPISALA KNJIGU! Maja Lalević Piščević predstavila roman Tamo i ovde: Drago mi je kad mi neko kaže da sam pisac i volela bih da jednog dana to postanem!\nPRIJATELJI SU POTRESENI, A TEK PORODICA KAKO SE OSEĆA... Starletine suze nju su naterale da javno kaže sve: Ovo je Stanijina NAJBOLNIJA TAČKA, a njih dvoje BEZ PARDONA SU JE STISLI!\nMARKO MILOŠEVIĆ PRVI PUT U JAVNOSTI POSLE 13 GODINA! Došao na komemoraciju Miri Marković, POTPUNO NEPREPOZNATLJIV! (EKSKLUZIVNE FOTOGRAFIJE) 2\t101\nOVAKO ŽIVI MARIJA MILOŠEVIĆ NA CETINJU: Sve roletne na kući su uvek spuštene, zaključana kapija, a u posetu joj dolazi samo OVAJ MUŠKARAC! (EKSKLUZIVNE FOTOGRAFIJE) 4\t332\nPOSLEDNJI OPRAŠTAJ OD MIRE: Slikali otvoreni kovčeg pa postavljali na Fejsbuk! SADA JE MRTVU GLEDA CELI SVET (FOTO) 153\nMISTERIOZNA LEPOTICA JE JEDINA SLOBINA UNUKA? Pojavila se na komemoraciji Mire Marković, i svi su je gledali znatiželjno! Da li je ona ćerka Marka Miloševića i Ruskinje Valerije? (FOTO) 4\t56\nINCIDENT U SEDMOJ BEOGRADSKOJ GIMNAZIJI: Profesor fizike ošamario učenicu nasred časa! Vršnjaci skočili da je zaštite! Jedan učenik ga udario! 51\t1.1k\nĐOKOVIĆ POČISTIO FRICA ZA ČETVRTFINALE MONTE KARLA: Novak lako slomio otpor neiskusnog Amerikanca, sledeći je Medvedev (VIDEO) 5\t826\nMETAR MRČAJEVACA, AMERIKA CELA! MIROSLAV ILIĆ SAGRADIO SVOJ RAJ! Digao sprat na staroj kući, a u centru sela jede u drumskoj kafani za 300 dinara (FOTO) 4\t605\nŠOKANTAN SNIMAK! NAVIJAČA ZVEZDE UMALO LINČOVALI U PODGORICI: Dok ga dva policajca drže, treći ga pesniči u glavu! (VIDEO) 29\t511\nOGLASIO SE SIN MINISTRA POLICIJE CRNE GORE: Evo šta Amar kaže o svom SKANDALOZNOM ponašanju u Morači! (FOTO) 9\t410


Posted by Pavle Despotovic 03/09/2020 10:37:56 Odlomci 0 Comments\nPrvo izdanje romana Ćup komitskog vojvode objavio je nekadašnji BIGZ, zlosrećne 1990, drugo Dereta 2000, a treće, povodom stogodišnjice Topličke bune, upriličila je Talija izdavaštvo 2017. Neprikosnoveno istinito, od početka, odzvanja autorova gorka sentenca: "Ovo doba traži umetnost prostu kao pasulj". Za umetnost nisu došla bolja vremena, ali se autor tada, kao i u ranijim i potonjim delima, opire banalizaciji umetnosti, te dosledno gradi složene, slojevite, višeznačne i univerzalne povesti. I kako bi kazao Kiš, "to nije samo opredeljenje pisca po estetičkim afinitetima, već logična etička konsekvenca jednog strasnog traženja izlaza iz sveopšte alijenacije naše epohe".\nJoš od Bugarske barake, Savićeva poetika je zasnovana na poznatoj univerzaliji literature, toj "nepokretnoj konstanti sveprisutnosti ljubavi i smrti". Formalno menjajući autorski izraz, tražeći se u adekvatnijim oblicima i žanrovima, od stvarnosne pripovedne proze, preko esejističkog, do postmodernog romana, Savić se nikad nije odrekao najvažnijeg pitanja svake dobre priče, koja ispituje granice i daje determinante dobra i zla, tvoračkog i destruktivnog.\nPokušaj mirenja etike i estetike je najteži zadatak umetnika, jer se jedna drugoj prečesto pokoravaju. Izvesno je, ipak: "Umetnik ne sme da svoj dar stavlja u službu ideja u koje ne veruje ili koje su mu tuđe, a pogotovu ne u službu onih koji umetnost zloupotrebljavaju za svoje ciljeve".\nU ključu postmodernističkog postupka ukidanja formalnih žanrovskih granica, u romanesknu strukturu su umetnute i tri drame: dve istorijske (o Kosovskom boju i Hajduk-Veljku), a treća sa temom iz helenske mitologije (Apolon i Marsija). Sve su tragedijski konotirane, jer junaci, iako slute egzistencijalne poraze, ne odustaju od svojih nauma. Drame su sublimna ideja večitog pitanja: "Šta misliš, pesniče dični, koja je mašta jača: mašta stvaranja dobra ili mašta razaranja i zla?"\nMesto gde se odigravaju sve povesti u romanu je Srbija, mitska zemlja, jer "mitske zemlje i krajevi su raznovrsni, a samo im je jedno svojstvo zajedničko: menjale su tok istorije i stvarale legende", kaže Umberto Eko. Jedan nesvikli stranac, koji hoda Srbijom, kaže: "Ovde se ne zna šta je java a šta san, šta tama a šta svetlost, šta dan a šta noć, šta kraj a šta početak, šta gore a šta dole. Sve je nestvarno i obrnuto naglavačke, a sve je opet stvarno i čvrsto postavljeno na noge".\nAutor u ovom romanu, kao i u pređašnjim i potonjim svojim delima (od ranih pripovedaka, do romana La sans Pareille), poseže za intrigantnim postupkom aptronima. Zalizani su zalizani, onečovečeni i jednoumni instrumenti vlasti; Slepac svet spoznaje duhovnim, a ne telesnim okom; Zlopogleđi je "levo oko alavo, na sve što je zdravo, lepo i napredno", njime ubija i cvet i čoveka; Troglavi se transformiše svaki put, kad odsečenu glavu ponese pod pazuhom. On je mitski junak, koji do samospoznanja dolazi kroz gubitke i ponovna sticanja identiteta; Kosara se "danju oružala i opasivala kao muškarac. Noću je oblačila suknju i bluzu, rasplićući duge i guste pletenice". Nemi/Nema je sublimat Animusa i Anime, platonovsko dvopolno biće, pre nego su ga gnevni bogovi razdvojili na polovine, koje se večno traže. Dvodevojka, delija-devojka, na bojnom polju, hrabra i nemilosrdna, u zatišju bitke, kućanica i toplo krilo. Čak i Lenzu, strancu i došljaku, odgovara ime prolećne obnove zgasle egzistencije.\nVeć na početku, narator otkriva dualnost svoje prirode. On je, bez krivice, proglašen izdajnikom revolucije, da bi kasnije postao izdajnik bratovljev. Umetnik, kojem je usud namenio mnoga iskušenja, jer "na spisku sumnjivih, umetnicima pripada prvo mesto". Kao i Vojvoda Kosta Vojnović, vođa Topličkog ustanka: za kralja i oficire, avanturist koji se pre vremena podigao na preveliku silu, lepotan-bandit, za Austrougare.\nU drugoj ravni, Vojvoda postaje mitski, epski junak: "Stasit je i prav kao bor. Zvezda mu sija na čelu, soko stoji na ramenu, ruža cvate iz potiljka, voda grgonji u ustima, žar-ptica leprša u očima". On je umetnik, zatočen u nedobu rata. Veruje da borbom pobeđuje neprijatelja, a umetnošću besmisao krvoprolića: "Još juče su njegovi ljudi ubijali i klali, a danas će izvoditi pozorišnu predstavu".\nI drugi junaci i njihove sudbine su alegorijski konotirane. U zaokruženju intencije autora da ispriča povest o sučeljenim svetovima, racionalnog Zapada i iracionalnog Istoka, jedan od junaka, Lenc, zapadnjak, osrednji bečki glumac, Srbiju ne razume, ne poima plahovitost ljudi, njihovu ambivalentnost i nedoslednost: "Od Srba nema čudnijih ljudi: svako će se ljuto uvrediti ako mu se ponudi da za novac radi kao dostavljač, ali će zato bilo kojoj vlasti dragovoljno i redovno, i više nego što je potrebno, prijavljivati i opanjkavati rođake, prijatelje i komšije".\nPojedinačne sudbine junaka su signumi kolektivnog duha i svesti, etosa i mita nacije. Autor sublimira ideju sveopšteg dualizma i u nacionalnim biću: "Dobar ali pogan narod. Mnogo pogan", ili, "Razlika između razbojnika i boraca za pravdu i slobodu ponekad je tanka kao vlas". Sa druge strane, tvoračko i smisleno traži pravo na život, barem u umetnosti: "Srbi su budale. Rat je, a oni izvode pozorišne predstave. I to kakve? One u kojima se porazi proglašavaju za pobede, u kojima se ceo narod tera u samoistrebljenje radi izmišljenog nebeskog carstva, u kojima mrtvi znače više nego živi".\n"Valjda se, ipak, sve priče ne ponavljaju", nada se autor. Možda je ovo obećanje: Eros će se, pre ili kasnije, izbaviti iz zagrljaja Tanatosa. Biće to divno vreme. Treba biti pripravan. U tamnoj vilajetu su jednako i onaj koji pripoveda i onaj koji priču sluša. Uzmu li - kajaće se. Ne uzmu li - kajaće se.\nKnjiga Danas - Nedeljna preporuka za čitanje


U Vukovaru živi 34,87 posto Srba: SDSS traži ravnopravniju upotrebu srpskog jezika - Index.hr\nU Vukovaru živi 34,87 posto Srba: SDSS traži ravnopravniju upotrebu srpskog jezika\nPREDSJEDNIK vukovarske organizacije Samostalne demokratske srpske stranke Srđan Milaković izjavio je, komentirajući podatak iz popisa stanovništva da u Vukovaru živi 34,87 posto stanovništva srpske nacionalnosti, kako SDSS očekuje da se promijeni Statut grada Vukovara i primijeni Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina te Zakon o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina.\n"Činjenica da Srbi u Vukovaru čine više od jedne trećine ukupnog broja stanovnika toga grada, podrazumijeva ravnopravnu upotrebu hrvatskoga i srpskog jezika te latiničnoga i ćiriličnog pisma na području grada Vukovara", kazao je Milaković.\n"Nije riječ samo o postavljanju dvojezičnih ploča na ulaze i izlaze iz grada. Na isti način morale bi biti označene i sve ulice, škole, gradske institucije", objasnio je Milaković.\n#srbi #popis stanovništva #sdss #Srđan Milaković


Povećan broj internet prevara | Vektor Plus 2010\nPovećan broj internet prevara\nElektronski transfer novca, fišing, IBAN, Internet, Internet prevara, Internet prevare, Mup, Povećan broj internet prevara, Povećan broj internet prevara na štetu preduzeća iz Srbije, Prevara, Visoko tehnološki kriminal\nBeograd, 11. jul 2016. godine – Ministarstvo unutrašnjih poslova Vlade Republike Srbije upozorilo je na to da je povećan broj internet prevara kao i da je pretragom interneta, analizom sadržaja koji se na njemu pojavljuje, kao i na osnovu prijava oštećenih pravnih lica, uočen specifičan način izvršenja krivičnih dela prevare na štetu privrednih subjekata na teritoriji naše zemlje.\nU saopštenju sr navodi da je broj oštećenih privrednih subjekata sve veći, takođe je primećeno da izvršioci tih krivičnih dela presreću elektronske poruke koje se razmenjuju između privrednih subjekata sa teritorije Srbije sa poslovnim partnerima u inostranstvu.\nOvakve izmene još teže su uočljive ukoliko se komunikacija sa poslovnim partnerima odvija svakodnevno, a izvršioci ovih krivičnih dela prethodno naprave i lažne, to jest “fišing” internet stranice pravnih lica u inostranstvu koje su identične pravoj prezentaciji.


Tanjug 18. februara 2020. 07:53\nANKARA – Tursko tužilaštvo izdalo je danas nalog za hapšenje 695 osoba zbog sumnje da su povezane sa mrežom muslimanskog imama Fetulaha Gulena za koju Ankara tvrdi da stoji iza pokušaja vojnog puča 2016. godine, prenose turski mediji.\nAgencija Anadolija navodi da tužioci traže zadržavanje u pritvoru 467 osoba, navodnih pristalica Gulena, osumnjičenih da su varali na ispitu za unapređenje u policiji 2009. godine, prenosi AP.


KONOPLJA Atero - 10 tableta - Anapharm ZU apoteke ''Dr Golić'' - Banja Luka : Anapharm ZU apoteke ''Dr Golić'' – Banja Luka\nPočetna / Proizvodi / SAMOLIJEČENJE / Srce i krvni sudovi / Srce / KONOPLJA Atero – 10 tableta\nKONOPLJA Atero – 10 tableta\nGLA (gama linolinska kiselina) iz ulja konoplje spriječava krvna zrnca da se sljepljuju i tako stvaraju ugruške koji začepljaju arterije. PROSTAGLANDIN (PGE 1) iz ulja konoplje ometa i umanjuje stvaranje holesterola i poboljšava cirkulaciju diletacijom krvnih sudova.\nEkstrakt divljeg bijelog luka (sremuša) reguliše stvaranje nivoa masnoća u krvi, i na taj način spriječava stvaranje krvnih ugrušaka, takođe djeluje antibaktericidno, antimikotično i antitumorno. Ekstrakt pelina stimuliše rad jetre i žuči i time izbacivanje lošeg holesterola i triglicerida iz organizma.\nPelin snažno djeluje i na parazite u ljudskom organizmu koji mogu biti uzročnici mnogih autoimunih bolesti. Ekstrakt artičoke stimuliše rad jetre i potpomaže sagorijevanju masnoća u organizmu.\n• spriječava nastanak ateroskleroze\n• spriječava stvaranje ugrušaka u krvnim sudovima\n• smanjuje loš holesterol i trigliceride\n• stimuliše izbacivanje lošeg holesterola\n• povećava dobar holesterol\n• poboljšava cirkulalicju i kardiovaskularnu funkciju\nUPOTREBA: 1 do 2 tablete dnevno sa čašom vode. Preporučena dužina upotrebe proizvoda je do 2 nedjelje u kontinuitetu, ili po potrebi.\nSKU: 11492 Kategorije: Cirkulacija, Holesterol i trigliceridi, Krvni pritisak, Srce, Srce i krvni sudovi\n20.35KM Dodaj u korpu\nNatural Wealth MAGNESIUM 250mg 100 kapsula\n19.43KM Dodaj u korpu\nPHARMAMED Riblje ulje 90 kapsula\n16.96KM Dodaj u korpu\n16.89KM Dodaj u korpu


Grad Kraljevica - Jelena Rozga u Kraljevici\nPozivamo Vas dana 10. kolovoza 2013. godine da nam se pridruže na rivi Grada Kraljevice na velikom koncertu JELENE ROZGE i AURORE koji će se održati u večernjim satima. Ulaznice za koncert iznose 30 kuna. Dođite i zabavite se uz najnovije hitove i budite dio ludog ljetnog provoda do ranih jutarnjih sati..


Vesti online / Scena / Rijaliti / VIDEO: Kija Slobi sagradila kuću?!\nU najgledanijem rijalitiju "Zadruzi" su tokom prethodne večeri puštani smešni klipovi napravljeni od situacija kroz koje su prošli Zadrugari, ali sa izmontiranim glasom. Kristina Kockar i Sloba Radanović su po ko zna koji put bili glavni akteri ovih priloga.\nSloba Radanović i Kija Kockar u novim ulogama\nNaime, kako je poznato da je Kija pomagala finansijski svom još uvek zakonitom suprugu, njihova situacije je prikazana kroz romsku svađu u jednom od priloga koji su prezentovani zadrugarima, a evo kako glavni akteri prokomentarisali ovaj snimak.\n- Nisu ništa pogrešili, mogli su da ostave original. Simpatično je - prokomentarisala je Kija.\n- Simpatičan je snimak, samo nek ih pravi. Ne znam odakle im snage da spajaju te konverzacije, da izgleda tako uverljivo. To je bilo sve na početku. Kristina je rekla da je sve tako - prokomentarisao je Sloba, a onda dodao: "Ovo je sve istina... Ona mi je sagradila kuću, ona me je i rodila".


Staklene oči Indije – Pravoslavlje i duhovnost dalekog istoka – Strana 6 – Svetosavlje\nDalekoistočne borilačke veštine\nJedan od načina širenja dalekoistočnih mističkih tehnika kod nas bile su i borilačke veštine, koje su Srbima nuđene još od polovine šezdesetih kao čisto sportska upražnjavanja. Međutim, u ovoj oblasti treba razdvojiti ono što je zaista sport, i kao takvo u izvesnoj meri neutralno, i ono što je veoma opasno, jer je put ka prelesti.\nU knjizi Vladislava Gigova i Aleksandra Ilića „Osnovi karatea za mlade“ ističe se da je osnovni cilj karatea pre svega „psihička evolucija“, što podrazumeva postizanje određenih izmenjenih stanja svesti, kakva su ekstaza, trans, halucinogeni efekti i na kraju dostizanje Nadsvesti, to jest „satori“ (prosvetlenje u zen-budizmu). Oni takođe saopštavaju da su mnoge kate (telesni položaji) u stvari mističko-meditativne vežbe, pa je karate u stvari „mističko-borilački sistem“. Cilj je da nestane „ja“ u korist borilačke kreacije.\nU svojoj knjizi „Pokajanje i greh poslednjih vremena“ ruski arhimandrit Lazar opominje da čovek koji se obučava nekoj od ovih veština često ne shvata ni poze, ni meditacije koje se koriste prilikom vežbanja karatea, kung-fua, džudoa, aikidoa, itd. Čak i mnogi hrišćani to ne poimaju… On kaže: „Čemu uče pobrojana „sportska“ zanimanja? To je jasno svakom ko prestane da vara sebe – ubijanju ili surovom sakaćenju protivnika golim rukama! Tu uglavnom ponovo počinju da protivureče, tvrdeći da je to „veština samoodbrane“, da karatista ili kungfuista nikad ne napada prvi, itd. Pri tom u vežbe ulaze stvari koje bi kod smirenog hrišćanina trebalo da izazovu „blagi“ užas, jer je on vaspitan na zapovestima evanđeljskim i uči se da dostigne krotost, nezlobivost i ljubav prema neprijateljima i da onome ko ga udara ponudi i drugi obraz: tako, na primer, kungfuista vežba da tako udari suparnika i da dvama palcima ruke, probivši mu grudi, izvadi srce iz njega; ako su „telesne mogućnosti savršeno razvijene“ to se učini tako brzo, da ubijeni pada mrtav, ne shvativši šta se desilo. Postoje slični metodi da se iz čoveka istrgnu drugi životno važni organi.\nPri takvom udarcu ubica se najpre mora koncentrisati na tajanstveni izvor „kimi“ energije (on se nalazi negde u oblasti želuca), koja – po učenju nekih škola – daje takvu natprirodnu snagu udarcu i prelazi prilikom nanošenja istog na protivnika (o poreklu tog izvora energije se ništa ne kaže). Prilikom udarca karatista ili kungfuista ispušta stravičan krik, koji tobož daje mogućnost da se koncentrišu sve te sile (ako se taj krik oslušne i ako se pokuša naći rasdoloženje koje mu odgovara, on više od svega nodseća na zgrušaj mržnje koji je „izleteo na slobodu“: ta mržnja se, kao zmijski otrov, dugim vežbama, kao u posudici, skuplja u srcu takvog čoveka.) Na takvim časovima učeniku se često predlaže da čini nešto slično dalekoistočnim verskim obredima: da klekne na kolena i ruke stavlja u tajanstvene položaje, i nudi mu se nešto slično meditaciji; mnogo šta tajanstveno i ono što sami učenici ne shvataju treba činiti sa svojim telom i dušom“…\nJasno je, dakle, da su učitelji borilačkih veština koji su, skupa sa sportom, nama u Srbiju i Crnu Goru donosili razne vrste meditacija takođe bili propovednici zabluda Orijenta. Doduše, u Srbiji i Crnoj Gori postoje i učitelji koji pre treninga svojim učenicima predlažu pravoslavnu molitvu, i koji se trude da borilačke tehnike na budu praćene paganskom mistikom, ali je, na žalost, većina krenula drugim, besputnim putem.