Da li je moguć sastanak "velike trojke" - i da li nam je potrebna nova podela interesnih sfera? | Savremeni svet\nPočetna strana > Rubrike > Savremeni svet > Da li je moguć sastanak "velike trojke" - i da li nam je potrebna nova podela interesnih sfera?\nDa li je moguć sastanak "velike trojke" - i da li nam je potrebna nova podela interesnih sfera?\nMeđunarodne institucije, stvorene posle Drugog svetskog rata, izgubile su nekadašnji značaj. Čime ih zameniti i da li to može da zaustavi srljanje u haos? O tome kako danas izgleda globalna agenda, u razgovoru sa Vojno-industrijskim kurirom, razmišlja Sergej Karaganov, naučnik koji se bavi međunarodnim problemima i dekan Fakulteta za svetsku privredu i politiku.\nDa li je u ovom momentu moguć susret lidera država koji bi u određenoj meri baštinio principe konferencije iz Jalte 1945. godine, kada su bili postignuti sporazumi o budućem svetskom poretku?\nKaraganov: Teoretski, naravno, moguć je. Politika jeste dobra i interesantna zbog toga što u njoj ima zakonomernosti i pravila, ali nema apsolutne predodređenosti. To je u značajnoj meri veština. Sfera politike je u najvećoj meri potčinjena ljudskoj volji, i ako lideri najvećih država odluče da je potrebno da se sretnu i sporazumevaju, tako će i biti. Druga je stvar, da li je velika verovatnoća i ima li preke potrebe. Eksperti naširoko raspravljaju o mogućem susretu lidera tri vodeće države, a to su danas SAD, Kina i Rusija. O tome su govorili i Kisindžer i Bžežinski, i ja sam tu ideju stavljao na dnevni red. Ali, pritom, niko ne pravi analogiju sa Jaltom. Sporazumi iz 1945. godine, do danas nose neku negativnu konotaciju, uglavnom zbog principa podele sveta na sfere uticaja moćnih država. Recimo, u zonu uticaja SSSR-a dospele su i te zemlje koje su od samog početka težile da se iz nje iščupaju. Ali, svet se menja, i ideja podele sveta na sfere uticaja, koja sada izgleda zastarelo, može da se vrati. Da, ona je iz prošlosti, ali u nekom svojstvu može da se pokaže i kao ideja budućnosti. Svet se sada nalazi u stanju narastajućeg haosa, pojačava se ratna pretnja, i postojeće institucije već ne izlaze na kraj sa tekućim izazovima. Prisutna je potreba za nekakvim novim principom upravljanja svetskim političkim procesima. Ali, lidere SAD, Velike Britanije i SSSR-a, 1945. godine, veliki rat je naterao da se ujedine. Bez obzira na uzajamno nepoverenje, različitost političkih sistema i mnoštvo drugih protivrečnosti, njima je bila očigledna neophodnost donošenja zajedničkih odluka.\nSada nema velikog rata, u mnogome zato jer postoji nuklearno naoružanje, koje donekle civilizuje svet i odvraća vladajuće krugove vodećih država od koraka koji su kadri da dovedu do uništenja čovečanstva. Ipak, situacija postaje sve manje stabilna, i sve više predratna, nezavisno od toga šta zapravo žele današnji lideri. Jer neophodnost postoji, a objektivnih okolnosti, nekakvog potresa, udara, koji bi taj susret učinili neizbežnim, nema. Pitanje je imaju li lideri velikih sila pameti, volje, sposobnosti predviđanja, kako bi zaustavili, dok ne bude dockan, narastajući haos.\nPodela sveta na sfere uticaja – gde su plusevi i minusi?\nKaraganov: Svet je uvek bio podeljen na sfere uticaja, neposredno ili posredno. Postojale su imperije, nicale neformalne zone nacionalnih interesa. Kako svedoči istorija, „podela iz Jalte“, kako su je skicirali Čerčil i Staljin, i zatim je samo prihvatio Ruzvelt, bila je ne previše promišljena i u mnogome se zasnivala na emocijama. Rasplamsala se borba za Poljsku, i kada je zapadnim liderima postalo jasno da je Staljin neće dati, oni su dobili od njega saglasnost za svoje druge pretenzije – na primer, za Grčku. Najrazgovetnija podela sveta bila je u godinama Hladnog rata. Sa prestankom uticaja SSSR-a, sve je postalo ne tako nedvosmisleno. S jedne strane, geopolitičko „zoniranje“ obezbeđuje veću stabilnost sveta, ali pritom ono u mnogome ograničava suverenitet velikog broja država. I ne smatraju sve vlade da je stabilnost vredna toga.\nU ovom momentu mi vidimo drugačiju sliku – mnoge zemlje koje su susedi Rusije, svim silama pokušavaju da se bilo kome sviju pod krilo i uopšte ne mare za suverenitet. Mada, postoji varijanta neutralnosti jedne Švajcarske.\nKaraganov: Na mestu pribaltičkih država, bežao bih od NATO-a kao đavo od krsta, budući da je članstvo u Alijansi, u prvom redu, velika ranjivost ako ste na prednjim granicama. Ali, da bi se to shvatilo, potrebno je posedovati iskustvo državnosti, uporedivo sa onim koje imaju Švajcarci. Pa Švajcarci su se vrlo dugo i teško borili pre nego što su se opametili i postigli status koji sada imaju. Primetiću, ne bez pomoći ruskog cara. Naši susedi imaju malo političkog i uopšte državničkog iskustva kako bi shvatili da je za njih najbolji izbor stalna neutralnost. Ali, svaki narod ima svoju sudbinu, uključujući i pravo na greške. Najvažnije je da ne smetaju drugima da žive.\nMože li se smatrati da su sfere uticaja nekakva naddržavna varijanta političkog poretka?\nKaraganov: U velikoj meri instrument kontrole. Kada je podela sveta iz doba Hladnog rata prestala da postoji, naši politički takmaci su sasvim iskreno smatrali da sadašnja Rusija ne treba da ima bilo kakvu sferu uticaja. Navodno, sfere uticaja su prošlost. Ali, i EU i NATO su u čistom obliku – sfere uticaja i kontrole. Pitajte te iste Rumune i Bugare koliko su zadovoljni tim nivoom kontrole koji se sada nad njima ostvaruje. Mađari već otvoreno negoduju. I širenje NATO-a imalo je, u prvom redu, za cilj – vojno-političku kontrolu. Sada se iz nekog razloga niko toga ne priseća, ali NATO se gradio ne kao odbrambeni savez, ma kakvi tada bili deklarativni ciljevi, već kao instrument očuvanja političke stabilnosti u zemljama koje su u njega ulazile. Jednostavnije, kao osiguranje od unutrašnje komunističke pretnje. I ako su ranije neke države težile ka NATO-u, čak i kada im niko nije pretio, sada je pak vrlo karakterističan primer Crne Gore. Po nju nema nikakvih pretnji, ali je ipak na silu uvlače u Alijansu, isključivo zbog povećanja kontrole nad njom, jer je NATO i sistem kontrole, premda o tome nije uobičajeno govoriti naglas. 1990-tih godina, kada se raspao Varšavski ugovor, vodile su se diskusije o politici Severnoatlantske alijanse. Predlog je bio ili da se proširi broj država ili da se iskorači iz evropskog prostora uz preuzimanje uloge svetskog policajca. Odlučeno je, da je proširenje ipak probitačnije, važnije i lakše, a potom je pokušano da se dejstvuje u drugom pravcu, ali i u Iraku, i u Libiji, i u Avganistanu, to je sramotno propalo. Učestvujući u to vreme u njihovim diskusijama, mi smo predlagali da se NATO očuva kao instrument protiv pretnji koje su se već pre dvadeset godina ispoljile, i od tada samo jačaju. Pre svega, to je globalni terorizam.\nAko se sastanak o kojem govorimo desi, sa kakvim će paketom zahteva ili želja svaka od strana da sedne za pregovarački sto?\nKaraganov: Sada ove tri zemlje nisu stvarno pokazale šta konkretno hoće, dok su svi ostali u iščekivanju kada će da to pokažu i da li će da pokažu. Važno je da se shvati, da je Rusiju, Kinu i SAD moguće udružiti. Pre svega, to su globalni izazovi, od kojih su neki zajednički. Drugi objedinjujući faktor – to su tri, u ovom momentu, realno suverene države. Postoji još niz država sa približnim statusom – ta ista Indija, ali ona se još nije snašla u svojoj globalnoj ulozi, nije postala, za sada, veliki igrač. Prema tome, postoje samo tri države koje same odlučuju šta da čine i kuda da idu. Šta one mogu da ponesu sa sobom za pregovarački sto? Zaštitu svetske stabilnosti i odbranu svojih čisto nacionalnih interesa. Za Kinu, uglavnom, to je da se ne dozvoli otvoren konflikt sa SAD, koji se sada čini vrlo verovatnim, i obezbeđivanje uslova za svoj dalji privredni rast. Sjedinjenim Državama takođe je neophodno da izbegnu preteranu konfrontaciju sa Kinom i Rusijom, i da se stvore uslovi za rešenje niza globalnih problema. Za Rusiju, osim eliminisanja oružanog sukoba sa SAD, vrlo je važno da se afirmiše u ulozi velike sile. Mi takvi jesmo, međutim, dok nema nikakve sumnje u našu političku i vojnu moć, intelektualni potencijal, imamo jednu veliku slabost – nivo razvijenosti privrede. Igra na ravnoj nozi u tom „velikom trouglu“ može donekle da niveliše našu ekonomsku slabost i samim tim uveća mogućnosti zemlje oko rešavanja velikog kruga problema.\nTo ne znači da ćemo mi pristupiti tim pretpostavljenim pregovorima kao najslabija strana. Kina je uz svu svoju ekonomsku moć, za sada, na geopolitičkom nivou, relativno slabija od Rusije. SAD su na tom planu, uravnoteženija država, ali je njihova osetljiva tačka – grandiozni unutrašnji politički raskol. Dozvoliću sebi mali ekskurs. Iako se smatra, da je demokratija najefikasniji način upravljanja državom, sadašnji događaji u Americi pokazuju –daleko od toga da je tako. Kina i Rusija, imajući i u sadašnjoj situaciji, i u tradicijama izgradnje države, kudikamo značajniju autoritarnu komponentu, sposobne su da racionalnije koriste resurse koji su im na raspolaganju.\nAli, očigledno je, ako bi se tri velike države, a možda i više njih, Indija i Japan takođe, okupile oko zajedničkog stola, da bi to bila optimalna varijanta suprotstavljanja narastajućem haosu. Stvaranje takvog „koncerta država“ razumno je i zbog toga što će on biti potkrepljen jednom snažnom okolnošću – postojanjem nuklearnog oružja. To je ozbiljan faktor svetske stabilnosti – jasno je da mi ne možemo ratovati jedni sa drugima, pošto bi u takvom ratu svi učesnici bili gubitnici. Velike sile koje su se sporazumevale među sobom polovinom HH veka, nisu imale tako delotvoran mehanizam obuzdavanja.\nTo je paradoks savremenosti – nuklearno oružje nije toliko svetska pretnja, koliko spas od svetskog rata. Kao kudikamo opasnije za svet, ja bih imenovao sajber oružje, o kojem mi možemo da nagađamo, ali realno ništa ne znamo. I upravo bi ono trebalo da bude jedna od glavnih tema diskusije na hipotetičkom sastanku velikih sila. Sasvim je moguće da je već sada sajber oružje sredstvo masovnog uništenja, samo što je malo ko u to upućen.\nProtivrečnosti među supersilama imaju i politički i ekonomski karakter – Tramp preti da će da vrati u SAD svu američku proizvodnju iz Kine. Biće loše po Kinu, ali nije realno ni da će se to dopasti Amerikancima – domaći proizvodi sigurno će postati skuplji. Da li su takva pitanja vredna formata „velike trojke“?\nKaraganov: Nalazimo se pod uticajem životne filozofije u kojoj se najvišom vrednošću smatra ekonomska efikasnost. Ali, nije činjenica da je upravo to ono najbitnije. Moguće je, da posle elementarnog zadovoljenja, za čoveka najbitniji postane moralno komforan ambijent njegovog života. Ako postoje – pristojan posao, bezbednost, vera u sutra i ponos svojom zemljom, osećaj sudelovanja u njenoj sudbini, onda će za vas sve to, po svoj prilici, postati kudikamo značajnije od mogućnosti da neograničeno stičete velikim delom vama nepotrebne i apsolutno besmislene stvari. Piše se, da najsrećniji ljudi žive u brdovitom Butanu – gde je siromaštvo ekstremno. To opovrgava tezu da je tobože materijalno blagostanje neizostavan atribut srećnog života i glavni cilj ljudskog progresa. Još manje jer je već sada čovečanstvo postiglo to da je za preovlađujući deo stanovništva planete glad prestala da bude svakodnevna pretnja. Što se tiče konkretnog slučaja Kine, ona će i bez Trampa morati da se prilagođava novom svetu. Naučno-tehnička revolucija vodi ka relativnom smanjenju vrednosti rada, uključujući i jeftini, i ojačava tendenciju lokalizacije proizvodnje. Uz to, i rad u Kini poskupljuje. Ipak, mislim, da Kinezi to razumeju, i odatle njihov zaokret ka unutrašnjem tržištu i ka Zapadu preko Puta svile.\nMnogi eksperti imenuju kao glavnog krivca za sadašnje nevolje transnacionalni kapital. Koliko su delotvorni pregovori rukovodilaca država, ako svetom ne vladaju oni već finansisti-globalisti?\nKaraganov: Još pre 30-40 godina, smatralo se, da će razvoj globalizacije da dovede do stvaranja jedinstvene svetske vlade, da će svetom da upravljaju transnacionalne korporacije, i međunarodne nevladine organizacije. Nekome je to izgledalo progresivno, nekome zastrašujuće, ali već sada je jasno – čovečanstvo ne ide tim putem. Gde su Junajted Fruts i DŽeneral Motors kojima su unapred namenili vlast nad svetom? Kapital je sebe limitirao izvlačenjem profita, i njegov uticaj na svetsku politiku postaje sve manji. „Epl“ je vrlo moćna korporacija koja stvara milione korisnih ili beskorisnih stvari, ali politički, ona nikako ne upravlja svetom. Svet je krenuo suprotnim putem – ka renacionalizaciji, ka novom uvećanju uloge suverenih država. Razloga za to je mnoštvo, a glavni od njih je shvatanje da se većina problema koji se sada javljaju ne mogu rešiti na globalnom nivou. Jedan od uzroka napetosti koja je sada prisutna u svetu je u neslaganju između nacionalno orijentisanog stanovništva i kosmopolitiske elite, povezane sa međunarodnim korporacijama. A to nije samo oligarhat, već i veliki broj „belih okovratnika“ koji dobro i ugodno žive u potrošačkom svetu. Ta elita se otrgla od svoje nacionalne većine, koja je, videći da globalizacija uopšte nije konfigurisana da rešava njene probleme, počela da se buni. Ona je dovela na vlast Trampa, i isturaće u prvi plan, u drugim zemljama, nove političare, koji će da se bore za primarnost nacionalnih interesa. Mi se sada nalazimo u situaciji koju je čak pre dvadeset godina bilo teško predskazati – svi su smatrali da će uticaj međunarodnih organizacija samo da raste. Ali one gube svoj značaj sa svakom godinom. To se dâ primetiti i po UN-u, i po STO-u, i po EU, i po NATO-u. Svet se vraća na nacionalne države, koje deluju po staroj logici – suverenitet, obezbeđenje svoje sigurnosti, vlastitih političkih interesa. Uključujući, vraćam se na početak našeg razgovora, i sfere uticaja. Istina, zbog otvorenosti zemalja, posebno informativne, nacionalne države su relativno slabije. To je još jedan paradoks – svet se vraća ka malaksavajućoj državi.\nPo toj logici, EAES, ŠOS, BRIKS i drugi savezi koje je Rusija gradila jesu korak u prošlost? Mi smo već okasnili i treba smisliti nešto novo?\nKaraganov: Zašto? Mi sada stvaramo nekakvu regionalnu grupaciju, a zapravo – zonu zajedničkog uticaja, skupa sa Kinom i Indijom, koja nam dozvoljava da se razvijamo, i ubuduće može da postane prototip nečeg novog. Svet se ne razvija linearno, sadašnje renacionalizacije i resuverenizacije mogu da budu zamenjene novim ciklusom globalizacije. Jedna od varijanti, koja mi se čini realnom, jeste pojava u svetu nekoliko velikih geopolitičkih zajednica. Jedna od njih – partnerstvo Velike Evroazije, zasnovano na saradnji Rusije i Kine, i još nekoliko država, u prvom redu Indije, sada počinje da se aktivno promoviše. Drugi sličan centar može da se formira oko SAD. A što se tiče Evrope, za sada ona se postepeno lišava subjektiviteta i uskoro može prestati da bude centar moći.\nPregovori ,,velike trojke“ sa kojim smo počeli razgovor, treba da uzimaju u obzir i interese ne samo SAD, Kine i Rusije, već svakako i ostalih država?\nKaraganov: Nije obavezno. Na toj istoj Jalti, lideri su rešavali probleme, u prvom redu, svojih država. I protiv rezultata tih pregovora mnogi su istupili. Isto tako, protiv ideje pregovora ,,trojke“, sada je mnogo država, u prvom redu, evropskih. Ali, ne mislim, da ako se takva trojka sastane, da će odmah da počne da deli svet na sfere uticaja.Ja bih im predložio da počnu sa rešavanjem globalnih problema – klimatskih promena, sajber bezbednosti, strategijske stabilnosti u celosti. Sigurno će se sledećih decenija produžiti nestabilnostBliskog istoka,i njome će se takođe morati upravljati zajednički. Tamošnje protivrečnosti su objektivne i razultat su tri osnovne činjenice. Prve – nesposobnost sadašnje islamske civilizacije Bliskog istoka da obezbedni ekonomski rat i napredak. Druge – demografska eksplozija. I treće – pogoršanje klime, što vodi ka smanjenju poljoprivredne produkcije. Formalno, to su problemi regiona, ali mi shvatamo da se oni tiču svih. Situacija je bila jasna i pre dve decenije, ali niko nije hteo da se sa njom pozabavi. Nešto slično sazreva u ekvatorijalnoj Africi. Proći će nekoliko godina, i tamo će zemlje početi da eksplodiraju jedna za drugom, i svet će da zapljusne talas nove, sada već centralnoafričke migracije. To je nesumnjivo tema za saradnju velikih sila, koje bi mogle da povuku sa sobom i druge zemlje kako bi se rešili sadašnji i budući problemi koji stoje pred čovečanstvom. Ako se Rusija, SAD i Kina dogovore oko neke pozitivne agende, teško da će ko hteti da im protivreči. Druga je stvar, mogu li se oni dogovoriti.\nSusret se može desiti, ako zemlje uspeju da prevladaju nakupljeno uzajamno nepoverenje. Najveća prepreka jeste američka vladajuća elita, koja je u prošloj deceniji počinila mnoštvo grešaka i sada teži da se revanšira. Takvi pregovori uopšte nisu u planovima onih koji sada svim silama pokušavaju da neutrališu Trampa. U svakom slučaju, treba sačekati, dok se ne okonča borba u Vašingtonu. Tada će se možda pojaviti mogućnosti i za produktivan dijalog Rusija – SAD, i za razgovore u formatu ,,trojke“.\nRazgovarao Aleksej Peskov\nPreveo sa ruskog uz neznatna skraćenja: Nebojša Vuković\nRusiji ide od ruke


McDonalds predaje zahtjev za trejdmark za McMetaverse restorane koji rade dostavu – Kripto.ba\nMcDonalds predaje zahtjev za trejdmark za McMetaverse restorane koji rade dostavu\n“Zlatni lukovi” su malo pravili šale na račun kripto investitora prošlog mjeseca, ali su sada prihvatili Metaverse prijavljujući zaštitni znak svog brenda za virtuelni svijet.\nIkona, američki lanac restorana McDonald's izgleda kao da se sprema da uđe u Metaverse registracijom za 10 trejdmarkova u virtuelnom prostoru.\nAdvokat za trejdmark i osnivač Gerben Intellectual Property Josh Gerben tvitovao je danas da je McDonald’s 4. februara podnio zahtjev za trejdmark uključujući planove za “virtuelni restoran koji sadrži stvarnu i virtuelnu robu” i “upravljanje virtuelnim restoranom sa dostavom na kućnu adresu”.\nNa osnovu aplikacije, lanac restorana će moći da obezbijedi „multimedijalne fajlove koji se mogu preuzeti“ za umjetnička djela, audio i video fajlove i nezamenljive tokene (NFT).\nMcDonald's je takođe uključio svoj McCafe brend u zahtjevu za zaštitni znak u Metaversu. Brend bi bio spreman da ponudi zabavne usluge „naime, pružanje on-line stvarnih i virtuelnih koncerata i drugih virtuelnih događaja“. Može li McCafe postati nova brendirana virtuelna destinacija za gledanje sponzorisanog koncerta nekog od vaših omiljenih izvođača?\nMcDonald's bi se takmičio s drugim novim organizatorima virtualnih koncerata poput Animal Concerts. Takvi koncerti uklanjaju geografske barijere koje su sprječavale obožavatelje da vide svoje omiljene izvođače, a također značajno smanjuju troškove turneje.\n“Zlatni lukovi” pridružuju se lancu pekara i kafića Panera Bread u nastojanju da svoj brend preseli u Metaverse. Panera Bread je 3. veljače podnio sličnu prijavu za zaštitni znak za virtualni lanac restorana i kafića pod nazivom PANERAVERSE.\nNjegovi planovi također uključuju sadržaj koji se može preuzeti i NFT-ove, virtualne artikle hrane i pića te virtualne objekte u kojima se korisnici mogu okupljati.\nGerben je za Forbes 9. februara rekao: “Mislim da ćete vidjeti sve brendove koji vam padnu na pamet kako podnose ove prijave u sljedećih 12 mjeseci”, dodajući:\n“Mislim da nitko ne želi biti sljedeći Blockbuster i jednostavno potpuno zanemariti novu tehnologiju koja dolazi.”\nProsječno vrijeme u kojem Kancelarija za patente i zaštitne znakove SAD-a pregleda prijave za trejdmark oko devet i po mjeseci, ali Gerben vjeruje da ni McDonald’s ni Panera Bread neće imati problema da dobije odobrenje za svoje trejdmarkove.


05.07.2015. 19:09h Ažurirano: 05.07.2015. 19:09h\nIran i Sjedinjene Američke Države (SAD) ostvarili su napredak po pitanju nuklearnog sporazuma, ali postoji nekoliko teških pitanja koja treba riješiti, i Vašington je spreman da, ukoliko do toga ne dođe, pregovore napusti, rekao je američki državni sekretar Džon Keri.\nKeri je kazao da su, zapravo, ostvarili stvarni napredak, ali još nijesu tamo gdje treba da budu po nekoliko najtežih pitanja.\n„Ukoliko ne budemo imali sporazum i postoji apsolutna beskompromisnost i nespremnost za pokretanje pitanja koja su za nas važna, predsjednik SAD Barak Obama je uvijek govorio da smo spremni da pregovore napustimo“, dodao je Keri.\nOn je danas razgovarao sa šefom iranske diplomatije Džavadom Zarifom u bečkom hotelu Pale Koburg, gdje pregovori ulaze u deveti dan, prenosi Tanjug.\nPočetkom aprila, Iran i šest sila postigli su u Lozani dogovor o okvirnom sporazumu koji treba da bude finalizovan do kraja juna, a prema kome je Teheran u obavezi da značajno smanji broj centrifuga u zamjenu za suspenziju sankcija.\nTokom pregovora odlučeno je, međutim, da se rad na sporazumu produži do 7. jula.\n26.09. 18:12 h\t37106


Paspalj spasio iz smeća 1.500 ploča | Radio Televizija BN\nPaspalj spasio iz smeća 1.500 ploča\nPotpredsednik Olimpijskog komiteta Srbije (OKS) Žarko Paspalj spasao je oko 1.500 gramofonskih ploča, koje su novi vlasnici Studija B bacili u smeće.\nPaspalj je za sajt "vice.com" ispričao da se sve desilo pre mesec dana. Njegov dobar drug, radio amater, koji inače živi na Novom Zelandu došao je u Beograd. Radio amateri imaju neki prostor pored magacina koji već godinama koristi Studio B.\n"Pozvao me i rekao: Ej Paljo, ovde u Vinči se nešto dešava sa arhivom Studija B. Oni su nešto privatizovani, i svuda su njihove ploče, beta kasete, svašta je izbačeno iz jednog njihovog magacina. Došli neki ljudi, krenuli da tovare, kažu nose na đubrište, ja uzeo na brzinu jedan paket sa možda 200 ploča...", rekao je, između ostalog, Paspalj.\n"Sve je stajalo u dva velika kontejnera. Ogromna količina paketa sa jako puno materijala, najviše tih beta kaseta na kojima se verovatno nalazi video materijal, ali mi smo uglavnom došli po ploča i zajedno smo sa dva radnika to kopali i tražili. Odmah sam video da su ploče u fenomenalnom stanju, dok su omoti bili oštećeni. U stvari je bila neviđena sreća da ta četiri dana koliko je sve to ležalo na đubrištu nije padala kiša, inače bi sve propalo", dodao je legendarni košarkaš i nastavio:\n"Uspeo sam da ubacim oko 1,500 ploča u auto i prebacim kod sebe u garažu. Pravo da ti kažem, nisam stigao još ni da pregledam čega sve ima, ali vidim da ima puno klasične muzike koja je odlično očuvana. Naravno, ima puno i domaće i strane pop i rok muzike i to je odlično. Pitao bih vlasnike Studia B samo kako je moguće da se nije našao neki prostor gde bi se ovo sačuvalo? Okej, ja sam siguran da je najbolji deo muzike Studija B sačuvan kod nekog. Meni je ovo neshvatljivo, jer ja ne bacam stvari, posebno ne stvari koje su zapravo arhivska građa. Meni je milo što su bar ove ploče završile kod mene, jer će ovde nastaviti neki život".\nOva priča je zapalila Fejsbuk. Veliki broj ljudi je pozdravio potez Paspalja i osudio čelnike Studija B.\nČuveni košarkaš Žarko Paspalj sa 1.500 LP ploča koje je spasio i preneo u svoju garažu, nakon što ih je ''novi'' Studio...\nPosted by Dragan Zivkovic Pizzi on 7. Januar 2016\nPosted by Ivan Zivkov on 7. Januar 2016\nPozdrav za mog omiljenog kosarkasa.\nZare - Care


Beograd, 20. maj 2013\tIzveštaj MIPEX Srbija\nU Medija centru u Beogradu, 17. maja 2013. godine, održana je konferencija za novinare na kojoj su predstavljeni rezultati istraživanja razvijenosti politika integracije migranata u srpsko društvo....\nIndeks razvijenosti politika integracije migranata (MIPEX) za Srbiju\tTrazioci azila iz Srbije - migracije, siromastvo i rizici od trgovine ljudima\tIzazovi prisilnih migracija: drugi pogled na pitanja azila i readmisije\tIzazovi prisilnih migracija u Srbiji: stanje ljudskih prava tražilaca azila i povratnika po osnovu sporazuma o readmisiji\tPriznavanje stranih visokoškolskih isprava u Srbiji i Hrvatskoj\tMreža socijalne ekonomije Srbije - SENS\tSocijalno preduzetništvo: modeli, komparativna praksa pravni okvir socijalnog preduzetništva\tSocijalne zadruge - korak bliže socijalnom preduzetništvu u Srbiji\tSocijalno preduzetnistvo_Elektronski bilten, broj 2-3, 2011\tSocijalno preduzetnistvo_Elektronski bilten, broj 1, 2010\tElektronski bilten o socijalnom stanovanju, broj 3-4, oktobar 2009\tElektronski bilten o socijalnom stanovanju, broj 1-2, jun 2009\tKOCD bilten, broj 3: Posao, škola, izbeglištvo - maj 2008.\tKOCD bilten, broj 2: O rešavanju stambenog pitanja i imovinskim pravima - februar 2008.\tKOCD bilten, broj 1: O strategiji, siromaštvu i drugom - septembar 2007.\tPraćenje smanjenja siromaštva ugroženih grupa mladih\tMladi i siromaštvo: rezultati istraživanja i preporuke\tPraćenje smanjenja siromaštva među izbeglicama i interno raseljenim licima u Republici Srbiji\tIzbeglice i raseljeni kao ugrožene grupe i njihovo uključenje u Strategiju za smanjenje siromaštva\tEkonomska politika Vlade Republike Srbije i Strategija za smanjenje siromaštva\tOrganizacija civilnog društva Grupa 484 i Institut društvenih nauka Beograd sprovode istraživanje „Transnacionalne mreže, transnacionalno preduzetništvo i uloga države“. Molimo Vas da ukoliko ispunjavate jedan od sledećih uslova:- Ukoliko ste boravili u inostranstvu duže od godinu dana (radili ili se školovali) i sada se bavite preduzetništvom (ili radite u firmi) u čiju delatnost spada i saradnja sa inostranim firmama.- Ukoliko ste trenutno u inostranstvu duže od godinu dana i bavite se preduzetništvom (ili radite u firmi) u čiju delatnost spada i saradnja sa Srbijom,Molimo Vas da ispunite elektronski upitnik koji će biti dostupan na sledećem linku do 15. juna 2013: http://cawi.ipsos.rs/?lng=srp&code=13ax00ye50qo00jf47ov37vsIstraživanje se sprovodi u okviru Regionalnog programa podrške istraživanjima u oblasti društvenih nauka na Zapadnom Balkanu (RRPP), koji vodi Univerzitet u Friburgu, uz finansijsku podršku Švajcarske agencije za razvoj i saradnju (SDC).Popunjavanje upitnika traje oko 20 minuta. Unapred Vam se zahvaljujemo Vam na pažnji, razumevanju i odvojenom vremenu.\nKonkursAkcija: reanimacija!Protiv dremeža i ravnodušnosti!Za zdrav vazduh i zdravu životnu sredinu - u kulturi!Za udruživanje i integracije - u obrazovanju! Dah Teatar i Grupa 484 raspisuju konkurs za male projekte kulturnih i obrazovnih inicijativa u Užicu, Novom Pazaru, Kruševcu i Vranju. Pravo da učestvuju na konkursu imaju i slične organizacije i inicijative iz okolnih gradova i mesta.Konkurs Akcija: reanimacija (pdf)Formular za prijavu na konkurs Akcija – reanimacija (word) Budžet predloga projekta na konkurs Akcija – reanimacija (word)


Stogodišnjica crkve u Bukovču - Hrišćanska adventistička crkva\nStogodišnjica crkve u Bukovču\nHiljade ratnih zarobljenika iz različitih krajeva Evrope našli su u toku Prvog svetskog rata svoje utočište u jednom gradu na obali reke Volge. Na čudnovat način, Bog je ovaj ratni logor pretvorio u centar jedne velike evangelizacije. U njemu je bilo zarobljenika koji su drugima govorili o nadi u spasenje i nudili im Božju Reč. Na tom mestu bili su mladi muškarci iz Srbije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i kada se rat završio ova četa mladih ljudi koji su upoznali adventističku vest raspršili su se širom Balkana. Među njima se nalazio i Radun Radivojević koji je u logoru upoznao Đorđa Belobabića koji je takođe u logoru upoznao adventnu vest i dalje je prenosio svojim ratnim drugovima. Tu su bili i Desko Đurić, Jovan Lazić, Nikola Slankamenac, Mirko Kavor, Đorđe Balan, Nedeljko Kondić, Milan Šarčanski, Vilim Pleško, Steva Danji, Šana Avromov, Milan Pavlović i mnogi drugi.\nU toj grupi su bila i tri mladića iz Kobišnice: Sava Koimetić, Filip Magdić i Stanoje Jepuranović. Oni su prihvatili adventnu vest celim srcem i nakon rata su došli svojim kućama nesvesni da u Srbiji postoje adventisti. Nezavisno od njih, adventna vest je došla i do Đorđa Fucića. Nakon rata vladalo je veliko siromaštvo i mladić po imenu Ilija Jović otišao je u Beograd da radi kako bi prehranio porodicu i tamo je upoznao mladića koji je bio adventista i koji nije radio subotom. Tu je počeo da posećuje crkvu u Beogradu. Posle određenog vremena on se krstio i kada se završila sezona poslova, krenuo je peške za selo Bukovče pored Negotina. Putovao je dve nedelje. Nosio je knjige i pomoć koju su mu dala braća i sestre iz beogradske crkve. Želeći da svoju radost upoznavanja sa jevanđeljem podeli sa drugima on je poklonio dve knjige mladom susedu koji je bio teško bolestan i kojeg su otpustili iz bolnice kako bi umro kod kuće. Mladić se zvao Živojin Stajić i kada je počeo da čita postao je zainteresovan za istinu jevanđelja i nakon dve godine njegova majka i on su se krstili. Prošlo je malo vremena i još dve porodice iz Bukovča su se krstile. To su bile porodice Balanesković i Vasiljević. Društvo vernih se polako umnožavalo. Tada je počeo da ih obilazi propovednik Radun Radivojević koji se sa njima družio i u zarobljeništvu i koji je 1932. godine postao i propovednik u ovom kraju. U međuvremenu, sa biblijskom istinom se upoznao i Rista Stojkečić koji je kao i Filip Magdić morao da napusti svoj dom, jer su se ukućani protivili njegovom obraćenju. Oni su se preselili u Negotin i posle kratkog vremena formirana je i crkva u Negotinu.\nNakon službovanja Raduna Radivojevića u ovaj deo Srbije dolazi Jovan Balan koji je započeo tradiciju bogatog muzičkog života Crkve, a koja se nastavila do današnjeg dana organizovanjem horova, sastava, duvačkih i gudačkih orkestara i dečjih sastava.\nBroj vernika se u periodu između dva svetska rata umnožio i na kraju Drugog svetskog rata u Bukovču je bilo oko 90 vernika. Nisu imali svoju bogomolju već su bogosluženja održavali u kućama vernika. Prvi sabor adventista u ovom kraju održan je u kući porodice Spajić 8. juna 1946. godine.\nIako je posle Drugog svetskog rata bilo zabranjeno štampanje verske literature, prva štampana subotnoškolska pouka izdata je baš u Negotinskoj krajini kao i prva knjiga jutarnjih stihova.\nIzgradnja sadašnje crkvene građevine završena je 1953. godine, zajedničkim radom svih vernika.\nSabor u Bukovču 1946. godine\nNa svečanom saboru održanom 6. avgusta 2016. godine, povodom sto godina postojanja Hrišćanske adventističke crkve u ovom mestu, evocirane su uspomene iz perioda razvoja crkve tokom službovanja velikog broja propovednika, od kojih su neki bili prisutni na svečanosti i ukratko izneli uspomene koje nose iz tog perioda svog života i rada, dok su drugi uputili poruku Saboru putem svojih pisama. Čula su se i iskustva u radu sa decom i mladima, izviđačima, zdravstveno-misionskom radu itd.\nSvečanom duhu sabora doprinelo je i krštenje dve osobe koje su odlučile da svoj život posvete Bogu, kao i posebne poruke vernicima koje su uputili dr Radiša Antić, poreklom iz ovih krajeva, i Đorđe Trajkovski, predsednik Jugoistočne evropske unije.\nTradicija kvalitetne bogoslužbene muzike osetila se i na ovom saboru kroz zajedničke pesme, pesme dečjih i omladinskih sastava, a posebno pesama u izvođenju vokalno-instrumentalne grupe „Vesnik.“\n„Proslaviti sto godina nije tako malo, ali u poređenju sa večnošću to je samo kap u moru. Ipak, ovih sto godina je bilo sasvim dovoljno da se uverimo da Bog voli ljude i da će ponovo doći jer jasno vidimo da naša planeta klizi ka samouništenju, a Bog želi da spase sve one koji veruju u Njega. U proteklih sto godina mi smo mogli da se uverimo da Bog čini velika dela za svoj narod, čak i ako gledamo samo ono što je učinio u našim krajevima“, rekao je Voja Đekić, starešina crkve u Bukovču.\nPropovednik Dalibor Martinović je izrazio želju „da nastavimo da radimo u dobrom duhu, jer su nam naši pioniri to ostavili u amanet“.\nI kao što je rekao jedan od prisutnih: „Pioniri jevanđelja na ovim prostorima bi bili presrećni kada bi mogli da vide rezultate svog rada, ali isto tako Bog očekuje da se ovde iznova zapali vatra jevanđelja.“\nFotogalerija sa svečanosti proslave 100 godina postojanja crkve u Bukovču\nViše fotografija u visokoj rezoluciji možete da preuzmete ovde.


Rukometna reprezentacija BiH gost fudbalske na utakmici protiv Grčke - Muški Portal\nMuški Portal » Sport » Rukometna reprezentacija BiH gost fudbalske na utakmici protiv Grčke\nRukometna reprezentacija BiH gost fudbalske na utakmici protiv Grčke\nTokom okupljanja fudbalske reprezentacije BiH, koje je danas održano u hotelu Hercegovina na Ilidži, selektora Mehmeda Baždarevića posjetio je kolega Bilal Šuman, koji sa klupe predvodi najbolje bh. rukometaše. Tom prilikom dogovorili su da rukometna reprezentacije BiH bude gost bh. fudbalera na utakmici protiv Grčke 9. juna na zeničkom stadionu “Bilino polje“, javlja Anadolu Agency (AA).\n“Naše dvije reprezentacije nalaze se na pragu plasmana na veliko takmičenje. Došao sam da podržim Baždarevića i njegove izabranike i na taj način da započnemo još jednu lijepu sportsku priču u BiH. Rukometna reprezentacija biće gost najboljih bh. fudbalera u veoma važnoj utakmici protiv Grčke. Također, pozvao sam selektora, reprezentativce i ljude iz Fudbalskog saveza BiH da budu naši gosti na svečanoj večeri koja će se održati 10. juna u hotelu Hills na Ilidži. Naravno, pozivnicu će dobiti i svi oni koji budu bili u mogućnosti da dođu na našu kvalifikacionu utakmicu protiv Španije, koja će se igrati 14. juna u Sarajevu“, kazao je Šuman.\nSusret šestog kola grupe H kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo Rusija 2018 između fudbalera BiH i Grčke igraće se u petak, 9. juna, od 20.45 sati na zeničkom stadionu Bilino polje. Poslije pet odigranih kola prva na tabeli grupe H je Belgija sa 13 bodova, dva više od Grčke i tri u odnosu na BiH.\nRukometnu reprezentaciju BiH u finišu kvalifikacija za EURO 2018, koji će se održati u Hrvatskoj, očekuju dvije utakmice. Prvo će 14. juna ugostiti Španiju u dvorani “Mirza Delibašić“, a zatim će tri dana kasnije gostovati Austriji u Beču. Nakon četiri odigrana kola u grupi 3, Španija je lider sa osam bodova, slijedi BiH sa četiri, dok Austrija i Finska imaju po dva.\nRelated ItemsAustrijaBečBelgijaBiH reprezentacijaBilino poljeBosna i HercegovinaFinskaRusijautakmica\nBaždarević: Imamo razloga za optimizam, za zabrinutost također\nFOTO Ernesto Valverde i zvanično predstavljen kao novi trener Barcelone na Nou Campu


TUDEMSAS | RayHaber | Željeznica | Autoput | žičara\nTurski industrijalac 5-10 milion eura za izvoz, stvorit ću zaposlenost u zemlji u pokušaju da milijardu eura u tu zemlju odlazi na strance. U 2009-u je tender za vozila podzemne željeznice 32 održan u Izmiru bez ikakvog lokalnog doprinosa i [Više ...]\nTurska Railway mašine Industrija Inc. nove generacije teretnih vagona pružaju velike koristi za operatera usmjerava pažnju stranih kompanija na TÜDEMSAŞ. U Njemačkoj je Hansewaggon, posao popravke mobilnih vagona, zainteresovan za multinacionalne kompanije od svoje proizvodnje. [Više ...]\nRevizija cisternskih vagona Ministarstva nacionalne odbrane obavit će se u TUDEMSAS-u. Arif Koyuncu, šef opskrbe gorivom i rada NATO postrojenja NATO-a (ANT) pri Ministarstvu nacionalne obrane (MSB), i Ilhan Maraşlıoğlu, potpredsjednik, posjetili su Mehmeta Başoğlua, generalnog direktora TÜDEMSAŞ-a [Više ...]\nTurska Railway mašine Industrija Inc. (TÜDEMSAŞ) uspostavljanje 80. proslavi svoju godišnjicu. Guverner Salih Ayhan, koji je posjetio kompaniju u okviru 100 proslave TÜDEMSAŞ-a, organizirane u okviru 80-ove godine Kongresa Sivas-a, ručao je s radnicima. Saleh [Više ...]\nMeđunarodne kompanije koje vode željeznički sektor sastale su se na RailExpo 2019 u Kijevu, Ukrajina. Turska Railway mašine Industrija Inc. (TÜDEMSAŞ) Generalni direktor Mehmet Basoglu, šef kvaliteta Odeljenje za kontrolu Zühtü Çopur i vagona Proizvodnja Factory Manager Feridun [Više ...]\nKupi Protivpadni turski i željezničkog mašine Industrija INC (TÜDEMSAŞ) ŽIVOTNA LINIJSKA SUSTAVA nabava se vrši javnim nadmetanjem u skladu s člankom 4734 Zakona o javnim nabavama br. 19. Detaljne informacije o tenderu [Više ...]


14. KIDS FEST: Tematski dani i radionice će upotpuniti festivalski doživljaj | MCF\n14. KIDS FEST pod sloganom “Moja filmska zvezda” se ove godine održava od 15. do 21. oktobra, u više od 30 gradova u Srbiji.\nPored zanimljivih i poučnih filmova koji će ostaviti posetioce bez daha, kao i prethodnih godina, važan deo festivala biće i radionice sa mestom održavanja u Beogradu će biti organizovane u Kombank Dvorani, koja je ujedno i domaćin festivala.\nNa otvaranju ovogodišnjeg KIDS FEST-a, 15. oktobra od 12 časova u Kombank Dvorani, posetioci će imati priliku da slušaju dečiji hor Kolibri, igraju uz plesnu školu Form 8 i gledaju film ‚‚Brzi Brzić’’. Uvodnu reč će dati ambasadorka Mirka Vasiljević, a program će voditi drugari iz UMS škole za talente.\nFraktal Art će svakodnevno organizovati radionicu crtanja zatvorenih očiju, a izložbu nacrtanih radova će svečano otvoriti 17. Oktobra u 12 časova. Još jedan tematski dan nas očekuje 20. Oktobra u 11 časova, kada će biti održanSkylanders turnir, kao i radionice inspirisane ovom akcionom video igrom.\nU nedelju, 21. Oktobra od 17 časova, u saradnji sa BrainOBrain dečijom akademijom, biće organizovan veliki dečiji maskenbal. Decu očekuju pozorišne predstave, plesne, zabavne i sportske animacije, mađioničar, klovn i maskote, izbor za najbolju masku i još mnogo toga.\nLokacije festivala u Beogradu će biti bioskop „Kombank Dvorana“, svi „Cineplexx’’ bioskopi, „Roda Cineplex’’, bioskop ,,Fontana’’, i „Cine Grand Capitol park Rakovica“, u Novom Sadu bioskop „Arena Cineplex“, dok će u Nišu centar dešavanja festivala biti bioskop „Vilin grad“. U Pančevu, Novom Sadu i Zrenjaninu posetioci će imati priliku da isprate festival u bioskopima „Cinestar“.


Upoznavanje online na lokaciji: Jekaterinburg | Upoznaj muškarce ili žene na lokaciji: Jekaterinburg, Rusija | Fiesta Upoznavanje online na lokaciji: Jekaterinburg | Upoznaj muškarce ili žene na lokaciji: Jekaterinburg, Rusija | Fiesta\nUpoznaj nove ljude u gradu: Jekaterinburg\nImaš zvezdu pod nogama? Onda tačno znaš gde si - "nulti kilometar" označava geografski centar Jekaterinburga (Ekaterinburg) od kog se meri udaljenost prema ostalim gradovima u Rusiji. Na Fiesta-u, internacionalnoj društvenoj mreži, upoznaćeš zanimljive ljude na "nultom kilometru" i šire. U tako bučnom gradu prepunom ljudi poput Jekaterinburga, uvek možeš pronaći prijatelje sa sličnim interesovanjima. Uvek ćete moći dobro da se provedete u ulici Vainera - (čuveni moskovski) Arbat Jekaterinburga, kog lokalci zovu "Arbat Urala". Zabavno je otići na vožnju s društvom u park Majakovskog, na klizanje u Ledenom dvorcu ili u šetnju do Trga rada (ne zaboravite da bacite novčić za sreću u fontanu "Kameni cvet"). Istorijski park je najbolje mesto za predah s najdražom osobom tokom letnjih vrućina - sedite pod hladom Kamena ljubavi, ružičastog kamenog bloka, simbola grada.\nFiesta je potpuno besplatan i pomoći će ti da pronađeš nova poznanstva, nova prijateljstva, ljubavi. Ćaskaj, flertuj, podeli iskustva, postavi slike i pričaj o sebi i svojim interesovanjima! Fiesta može mnogo više i bolje od društvene mreže - on će obogatiti tvoj društveni život.\nOvde sam da pronađem ljubav s mladićima i devojkama u gradu: Jekaterinburg\n492.521.734 ljudi je ovde, 1.571.382 ih je trenutno na mreži!


Novi pristup dijalogu Kosova i Srbije - Radio Kontakt Plus\n20:19, 05.11.2019Izvor: RSE\nSpecijalni predstavnik američkog državnog sekretara za Zapadni Balkan Metju Palmer (Matthew Palmer) je ponovo pozvao na dijalog tokom posete Kosovu i Srbiji prethodnih dana.\nOn je naveo da strane investicije i nove ekonomske mogućnosti mogu pomoći dvema državama u postizanju konačnog sporazuma.\nKako je dodao, recipročno priznanje nezavisnosti trebalo bi da bude osnova tog sporazuma.\nAnalitičar Imer Muškoljaj ocenjuje da je za jedan konkretan rezultat ipak potreban drugačiji angažman SAD i EU, ukoliko se uzme u obzir kako se dijalog vodio do sada.\n“Sprovođenje eventualnog sporazuma Kosova i Srbije u praksi svakako treba da ima garancije SAD. Izgleda da za kosovsku stranu nije dovoljno samo učešće SAD u ulozi posrednika, ali još važnije od toga su garancije koje treba da pruže SAD u praktičnom sprovođenju sporazuma", kazao je Muškoljaj.\nMuškoljaj smatra i da je kosovska strana razočarana pristupom EU prema Kosovu i diplomatskoj borbi Srbije protiv nezavisnosti Kosova.\nOn smatra da, ukoliko se dijalog nastavi bez preciziranja šta treba biti rezultat, postojaće sumnje da li je taj dijalog na pravom putu.\nDodaje i da je kod kosovske strane stvoren utisak da je EU više favorizovala Srbiju u ovom procesu.\n"To uglavnom povezuju sa pitanjem liberalizacije viza. Brisel kaže da se ova dva pitanja ne povezuju, ali izgleda da ta činjenica stoji budući da je Brisel izabrao pitanje vizne liberalizacije kao kartu za razne situacije, a sada će, izgleda, koristiti tu kartu i do postizanja sporazuma između Kosova i Srbije“, kazao je Muškoljaj.\nDijalog o normalizaciji odnosa prekinut je u novembru 2018. godine, kada je Kosovo uvelo taksu od 100 odsto na robu iz Srbije i BiH.\nOd tada, Srbija uslovljava nastavak dijaloga ukidanjem takse, što je dosadašnja vlada Ramuša Haradinaja, odbijala da uradi, navodeći da se taksom brani domaća proizvodnja Kosova.\nTaksa je uvedena posle neuspeha Kosova da se učlani u Interpol zbog oštre kampanje Srbije protiv toga.\nLider Samoopredeljenja Aljbin Kurti, mogući budući kosovski premijer, izjavio je da će taksu, međutim, zameniti potpunim reciprocitetom, odnosno, da će se Kosovo ponašati prema Srbiji onako kako se Srbija ponaša prema Kosovu.


Pratnja - PCOS\nOd strane naše konzilijarne psihoterapeutice Evelin Leitl (samo na Njemačkom)\nAdresa privatne prakse\nTel: +43 (0) 1 370 58 36\nNaš „paket“ bez dodatnih troškova:\nU okviru ovog razgovora pruža vam se prilika da u jednoj intimnoj atmosferi, kao par ili pojedinačno, tematizirate sve što vas možda već duže vremena muči. Često se pri tome događa, da spontano dobijete i ideju koji je dalji put za vas najbolji. Razgovori se odvijaju u njenoj privatnoj praksi i traju otprilike 60 minuta.\n“Radna grupa” je u međuvremenu postala jako omiljena. U krugu ljudi sa sličnim problemima otvara vam se mogućnost da “napunite” vlastite rezerve, razmijenite iskustva i profitirate od iskustava ostalih učesnika iz grupe. Nudi vam se prilika da savladate vježbe za opuštanje, razmjenite iskustava i informacije sa drugim ljudima. Grupa se obično sastaje svakog 1. i 3. utorka u mjesecu od 19:30 sati (molimo da budete tačni) u Sali za vježbanje u klinici Kinderwunschzentrum an der Wien.\nDa bi se osigurali, u slučaju pomjeranja termina, molim vas da nazovete u praksi (telefon je naveden dolje), gdje ćete odmah nakon pozdrava od “sekretarice” čuti i sve bitne informacije.\nPratnja kod medicinskih postupaka\nPunkcija-transfer-inseminacija: bitne stanice na putu ka ostvarenju vaše želje za djetetom. Učestvujte, koliko god je moguće, i sami u organizaciji ovoga puta. Ukoliko kod nekih od navedenih postupaka želite dodatnu podršku ili specijalnu pripremu, npr. u smislu vježbi za opuštanje ili hipnoze, Eveline Leitl rado vam stoji na raspolaganju.\nIntervencija u kriznim situacijama\nPonekad nam je, u izuzetno teškim situacijama, potrebno da je neko uz nas, ko jednostavno ima strpljenja da sve sasluša, ko je tu da nam da oslonac, pruži ruku ili nas čak povede dalje u trenucima, kada sami za to nismo u stanju. Vi ćete sami znati šta vam je najpotrebnije. Eveline Leitl je tu da izrazi spremnost, da vam pomognem i da bude taj neko.\nOvdje spadaju pojedinačni trening, psihoterapija i specijalne ponude kao dodatne grupe za opuštanje ili kratki seminari sa različitim temama. Ove ponude nisu sadržane u „paketu“ nego bivaju ekstra naplaćene. Dalje informacije možete dobiti kad god želite, ako hoćete i telefonski.


Trepšić, L. (2018). SESTRINSKI PRISTUP SKRBI ZA BOLESNIKA NAKON RESEKCIJE PLUĆA U JEDINICI INTENZIVNOG LIJEČENJA (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:139:120914\nTrepšić, Lidija. "SESTRINSKI PRISTUP SKRBI ZA BOLESNIKA NAKON RESEKCIJE PLUĆA U JEDINICI INTENZIVNOG LIJEČENJA." Undergraduate thesis, University of Applied Health Sciences, 2018. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:139:120914\nTrepšić, L. (2018). 'SESTRINSKI PRISTUP SKRBI ZA BOLESNIKA NAKON RESEKCIJE PLUĆA U JEDINICI INTENZIVNOG LIJEČENJA', Undergraduate thesis, University of Applied Health Sciences, accessed 05 December 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:139:120914\nTrepšić L. SESTRINSKI PRISTUP SKRBI ZA BOLESNIKA NAKON RESEKCIJE PLUĆA U JEDINICI INTENZIVNOG LIJEČENJA [Undergraduate thesis]. Zagreb: University of Applied Health Sciences; 2018 [cited 2021 December 05] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:139:120914\nL. Trepšić, "SESTRINSKI PRISTUP SKRBI ZA BOLESNIKA NAKON RESEKCIJE PLUĆA U JEDINICI INTENZIVNOG LIJEČENJA", Undergraduate thesis, University of Applied Health Sciences, Zagreb, 2018. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:139:120914\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:139:120914\nTitle SESTRINSKI PRISTUP SKRBI ZA BOLESNIKA NAKON RESEKCIJE PLUĆA U JEDINICI INTENZIVNOG LIJEČENJA\nAuthor Lidija Trepšić\nCreated on 2018-03-13 07:51:29


KAKO ZASNOVATI RADNI ODNOS KAO PRIPRAVNIK U SUDOVIMA CRNE GORE? – LAW & MEDIA\nKAKO ZASNOVATI RADNI ODNOS KAO PRIPRAVNIK U SUDOVIMA CRNE GORE?\nPosted September 13, 2017 redakcija\nZakon o pripravnicima u sudovima i državnom tužilastvu i pravosudnom ispitu definiše sudskog pripravnika kao: ,,Lice koje prvi put zasniva radni odnos u svojstvu pripravnika u sudovima, odnosno Državnom tužilaštvu, pored uslova za zasnivanje radnog odnosa pripravnika u sudu i Državnom tužilaštvu propisanih Zakonom o sudovima i Zakonom o Državnom tužilaštvu, mora imati položen ispit za provjeru kvalifikovanosti za obavljanje prakse u sudu, odnosno Državnom tužilaštvu“.\nBiti pripravnik naročito u sudstvu Crne Gore vrlo je teško,ako se uzme u obzir da već nekoliko godina postoji Vladin projekat za lica koja prvi put zasnivaju radni odnos,tj počinju pripravnički staž nakon završenih osnovnih ili postdiplomskih studija skoro pa da rijetko je ko imao pravo stažirati u organima pravosudja Crne Gore. Onaj najznačajni dio da bi se zasnovao odnos u sudu jeste da lice koje predaje ima diplomu Pravnog fakulteta i da je završio četvorogodišnje studije ili ti ima ostavrenih 240 ETC kredita. Nakon ispunjenja najznačajnijeg dijela dolaze oni ,,lakši“ naime potrebno je prema ZOPSIDT pratiti redovno sajt ministarstva Pravde gdje se nalaze sve potrebne informacije za dalje korake radi konkurisanja za pripravnike u sudu. Osnovni sudovi kao i Više državno tužilaštvo VDT redovno vode kontrolu o potrebi osposobljivanja novih lica za rad u organima pravde te na osnovu toga i raspisuju konkurs za rad u iste organe. Kako je ranije bio slucaj da pripravnički rok traje 2 (dvije) godine prema novom ZOPSIDT pripravnicki staz traje 3 (tri) godine u sudu.\nUslovi za pripravnike su:\nIspit za pripravnike može polagati lice koje je završilo četvorogodišnji program na pravnom fakultetu VII1 nivo kvalifikacije obrazovanja.\nPolaganje ispita za pripravnike organizuje se dva puta godišnje. Vrijeme i mjesto polaganja ispita za pripravnike određuje ministar nadležan za poslove pravosuđa (u daljem tekstu: ministar pravde), na početku godine, a obavještenje o tome objavljuje organ državne uprave nadležan za poslove pravosuđa (u daljem tekstu: Ministarstvo pravde), na svojoj internet stranici.\njavni oglas za polaganje ispita za pripravnike, Ministarstvo pravde objavljuje na svojoj internet stranici 30 dana prije dana određenog za polaganje ispita iz člana 7 ovog zakona.\nIspit za pripravnike polaže se putem pisanog testa koji se sastoji od teorijskih i praktičnih pitanja iz ustavnog, krivičnog, građanskog i upravnog prava. Pisani test iz stava 1 ovog člana, sastavlja komisija iz člana 13 stav 1 ovog zakona, u skladu sa programom polaganja ispita za pripravnike. Pisani test radi se pod šifrom. Šifre i imena kandidata stavljaju se u poseban koverat koji se lijepi i pečatira, nakon čega se dostavlja predsjedniku Komisije. Pisani test nakon što bude ocijenjen dešifruje se u prisustvu kandidata kad se i otvara koverta iz stava 4 ovog zakona, o čemu se kandidati obavještavaju pet dana prije dana određenog za dešifrovanje na internet stranici Ministarstva pravde. Program i način polaganja ispita za pripravnike utvrđuje Ministarstvo pravde. \nNakon ispunjenja zakonskih uslova i propisa a naravno ostvarenih prije svega pozitivnih rezultata nastupa onaj zanimljivi dio. Često se medju studentima i budućim pripravnicima govori kako treba da postoji ,,veza,prosjek,godine studija,ograničen broj pripravnika i tome sl“… što smo iz gore zakonskih uslova vidjeli da nije potrebno sem odredjenih uslova koje je definisala Vlada a usvojila Skupština Crne Gore. Čak šta više postojale su inicijative u Parlamentu Crne Gore da se prilikom polaganja državnog ispita priznaju ti predmeti prilikom polaganja pravosudnog (ako uzmemo u obzir da je materija koja se polaže za državni ispit ista kao i materija koja se polaže za pripravnike u sudu uz jos jedan ili dva ispita vise to bi značilo da bi se jednim poslom odradilo više toga ili ti ..Ne bis in idem“) jer je materija ista s tim što je proširena prilikom polagnja pravosudnog,što nažalost nije prešla cenzus. Ali nije sve tako strašno,pošto kandidat uspješno položi ispit za rad u sudu sa osvojenih maximalnih 80 poena ostvaruje pravo na uvjerenje o položenom ispitu i prednost za rad u sudu u odnosu na ostale buduće kolege. Period kada se vrši provera znanja jeste jul i oktobar mjesec(obično bude 29-ti ili 30-ti tj poslednji radni dan u mjesecu, u zavisnosti da li je datumski riječ o radnim ili ne radnom danu). Kao i u ostalim EU zemljama tako je i CG-orskim zakonodavstvom propisano da u sudu ne može raditi lice koje je krivično gonjeno i koji ima krivični dosije,kao i to da lice moje predaje za rad u sudu nije lišeno poslovne sposobnosti.\nRadi prijema pripravnika u sudovima, odnosno Državnom tužilaštvu, Vrhovni sud, odnosno Vrhovno državno tužilaštvo, objavljuje javni oglas u skladu sa planom potrebnog broja pripravnika u sudovima, odnosno planom potrebnog broja pripravnika u Državnom tužilaštvu. Javni oglas za popunu slobodnih mjesta pripravnika iz stava 1 ovog člana, objavljuje se u “Službenom listu Crne Gore”, na internet stranici Vrhovnog suda, odnosno Vrhovnog državnog tužilaštva i u jednom od štampanih medija sa sjedištem u Crnoj Gori. Prijava na javni oglas Član 18 Prijava na javni oglas za prijem pripravnika u sudovima podnosi se Vrhovnom sudu, a prijava na javni oglas za prijem pripravnika u Državnom tužilaštvu podnosi se Vrhovnom državnom tužilaštvu. Prijava iz stava 1 ovog člana, sa dokazima o ispunjavanju uslova iz člana 2 ovog zakona, podnosi se u roku od 15 dana od dana objavljivanja javnog oglasa. Rang lista kandidata Član 19 Na osnovu blagovremene, potpune i uredne dokumentacije i ostvarenog uspjeha prema broju bodova iz člana 15 ovog zakona, utvrđuje se rang lista kandidata, u roku od 15 dana od isteka roka za prijavljivanje na javni oglas. \nPošto se već sad izvrši prijava kandidata i slekecija odabranih(ukoliko postoji vise kandidata za jedno mjesto,tada se uzima u obzir koliko je kandidat imao prosjek i koliko je godina studirao kao i koliko je imao broj ostavrenih bodova na ispitu za pripravnike,ukoliko je pak samo jedan ili dva kandidata za jedno mjesto neće se uzimati nikakvi uslovi) primaju se kanidati za rad u sudu. Posao pripravnika u organima Pravde nije ni malo lak uzimajući u obzir da se novi kandidati tj pripravnici i njhov status znatno razlikuje od prijašnjih. Pripravnici sad imaju obavezu obavljati praksu u tri različita suda u početku bivaju primljeni na 12 mjeseci u Osnovnom sudu potom narednih 12 Višem i po 6 mjeseci u Privrednom i 6 mjeseci u Upravnom sudu CG-ore. Za sve to vrijeme dužni su se pridržavati onog dobrog starog pravila ,,Bonna fides“(ponašati se kao dobar službenik,dobar domaćin,dobar privrednik). Jedna napomena koja se ne smije izostaviti prilikom zasnivanja radnog odnosa u sudovima CG za njih važi ..Zakon o državnim službenicima i namještenicima“ za ostavrivanje svih prava i obaveza. Kada se završi uspješno pripravnicki staž tada nastupa faza polaganja Pravosudnog ispita.\n Zakon o pripravnicima u sudovima i državnom tužilaštvu i pravosudnom ispitu “Službeni list CG” br. 55/2016 i 57/2016 – ispravka.\nAUTOR TEKSTA: Azren Vucetović.\nKorišćenje delova teksta dozvoljeno je shodno autorskom pravu i uz saglasnost Udruženja Nomotehnički Centar kao i autora: Azren Vucetović.\n⟵UPOZNAJTE NAŠE EDUKATORE – Slobodan Petrović, doktorand\nUPOZNAJTE NAŠE EDUKATORE – Branislav Borota, master menadžer poslovnih performansi⟶


Историчар Гидеон Грајф у УН одржао предавање о Јасеновцу - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nGlavni istoričar Instituta za istraživanje i dokumentovanje Holokausta “Šem olam” iz Izraela Gideon Grajf održao je danas predavanje u UN u Njujorku pod nazivom “Jasenovac-Aušvic Balkana”, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova Srbije.\nIstoričar Gideon Grajf na izložbi o Jasenovcu\n(Foto: Katarina Tripković)\nPredavanju profesora Grajfa, koji je i svjetski priznat ekspert za Aušvic, Majdanek i Jasenovac, kao i za “Zonderkomande”, prisustvovao je i ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić.\nProfesor Grajf je i direktor izložbe “Jasenovac-pravo na nezaborav” koju će, kasnije danas u UN svečano otvoriti ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić.\nIzložba “Jasenovac-pravo na nezaborav”, prva je izložba međunarodne ekspertske grupe istoričara iz sedam zemalja u UN, 72 godine nakon Drugog svjetskog rata.\nIzložba predstavlja skroman doprinos očuvanju univerzalnih vrijednosti čovječanstva i globalnih napora UN s ciljem sprečavanja pojave revizije i rehabilitacije neonacističkih i neofašističkih ideologija isključivosti i svih oblika diskriminacije i fanatizma, ističe se u saopštenju.\nOvo je najveća i najmonumentalnija izložba koja će prvi put biti postavljena u UN o Jasenovcu sa sedam tona opreme i eksponata kojom će se na multimedijalni način Srbija predstaviti kroz srpsko-jevrejski projekat povodom obilježavanja Međunarodnog dana Holokausta.


Jeljen 2018: Spektakl na stazi "Miloš Lijeskić" za veliki jubilej i trijumf najboljih (FOTO) | EpicentarPress\nFoto: Zoran Bobo Rajević\nJeljen 2018: Spektakl na stazi "Miloš Lijeskić" za veliki jubilej i trijumf najboljih (FOTO)\nDatum: 08.06.2018. 20:53\nProšlog vikenda, pred oko dve hiljade gledalaca, na stazi "Miloš Lijeskić" na Jeljenu, održana je 40. jubilarna trka za Otvoreni međunarodni šampionat Srbije u moto - krosu.\nPrava nagrada za organizatora i mnogobrojnu publiku su bile pune startne rampe, rekordnih 106 vozača u 8 klasa.\nI pored povremene kiše, koja je dobro došla kao zamena za kvašenje staze, viđena je fantastična vožnja u svim klasama. Pre početka takmičenja, organizator je uručio priznanja bivšim vozačima kluba koji su obeležili prethodne četiri decenije, kao i gostima, od kojih je najpoznatije ime Marjan Avbelj koji je 80-ih godina oduševljavao ljubitelje moto - krosa na stazi na Jeljenu.\nNa takmičenju za naša dva kluba, organizatora Termorad AMSK Čačak nastupalo je 16 vozača, a za MK Tanasko Rajić 8 vozača. U klasi MX85 čast mladih dama branila je takmičarka iz Slovenije Zala Stergar u klasi MX85.\nOd domaćih vozača, veliki uspeh su ostvarili vozači oba kluba, MK Tanasko Rajić i organizatora AMSK Čačak.\nU klasi MX65 vozač AMSK Čačak Luka Janković ubedljivo je osvojio I mesto, drugo je osvojio Relja Kuzman iz MK Ere iz Arilja. dok je vozač MK Tanasko Rajić Aleksa Milosavljević osvojio II mesto. U klasi MX85 Lazar Janković iz AMSK Čačak osvojio je prvo mesto, drugi je bio Feđa Kuzman iz MK Ere Arilje, dok je treće mesto zauzeo David Stevančević iz MK Tanasko Rajić.\nU klasi MX1 prvi je bio gost iz Bugarske, prvoplasirani iz Istočno evropskog šampionata, Toni Tsvetkov koji je opravdao očekivanja i sigurnom vožnjom pokazao kvalitet. Drugi je bio gost iz Slovenije Theo Urbas, dok je treće mesto osvojio šampion Srbije iz prošle godine Branko Antić iz MK Gajić iz Kruševca.\nNajzanimljivije je bilo u klasi MX2 u kojoj je ljubimac domaće publike Nenad Petrović pobedio svoje konkurente, Nemanju Vemića i Janka Railića, iz kluba MK Ere.\nU najbrojnijoj klasi amatera MXB, gde je startovao 31 takmičar, vozač iz Slovenije Miha Urbas je trijumfovao ispred Milan Stojanovića iz MK Sagmajster tima i Damnjana Damnjanovića iz MK Shumars.\nU klasi veterana, MX3, gost iz Hrvatske, višestruki prvak Evrope i najbolji motorista Hrvatske svih vremena Nenad Šipek je bravuroznim skokovima oduševio sve prisutne i osvojio I mesto, drugi je bio Lang Viktor prošlogodišnji šampion Srbije iz kluba MX024. Treće mesto osvojio je Mario Klanjčić iz ekipe Valvoline Šipek iz Hrvatske.\nNenad Šipek; Foto: dejan Todosijević\nU najstarijoj klasi, prvi je bio Branko Radanov iz Bap Racing tima, drugi Dragiša Stanković iz Sagmajster tima a treći Borče Kostov, gost iz Makedonije.\nU ekipnoj konkurenciji ekipa MK "Tanasko Rajić" je u klasi 1 zauzela II mesto ekipa, MK Ere drugo, a AMSK Čačak III mesto, dok je u klasi 2 pobedila ekipa BAP Racing tima, drugo mesto MX024, a treći Sagmajster tim.\nEkipni plasman za 2018.\nU toku trke, došlo je i do konflikta između dva vozača, pa su potom obojica bili diskvalifikovani.\nMalu senku na fantastično organizovanu manifestaciju, bacila je povreda ekipe hitne pomoći koja je prevozila povređene iz prve vožnje klase MXB i doživela saobraćajni udes na putu do Čačka, ali na sreću, bez težih povreda.


Stilovi vezanja za ljude: Njih određuje prva godina života | 24sata\nČetvrtak, 7. 9. 2017 u 07:00, izmjena prije 2 godine, 1 mjesec\nTo se najčešće događa kod djece koja nisu odrasla uz roditelje u obiteljskom domu već su od rođenja u nekoj instituciji, ali i kod one koja su živjela uz vrlo emocionalno nedostupne roditelje, na primjer kod roditelja ovisnika.\n"Ne dozvolite da vam netko bude sve,jer ako ode neće vam ostati ništa"\n7. 9. 2017, 07:40\nI onda LGBT zajednica dokazuje da je sklonost istom spolu ili "robovanje u muškom/ženskom tjelu" urođeno te da trebaju posvajati djecu koja u prvoj godini život...prikaži još!a... pročitaj članak.\n7. 9. 2017, 09:00\nZdrava porodica je temelj zdravog deteta i zdravog društva .\n7. 9. 2017, 08:51


Teo sabira utiske - ''Orlovi'' prerano uzleteli? - Sportske.net\nTeo sabira utiske - ''Orlovi'' prerano uzleteli?\nPo povratku u Beograd, kapiten naše košarkaške reprezentacije Miloš Teodosić izrazio uverenje da je Srbija bolja ekipa od Litvanije koja nas je dobila u polufinalu, ali...\nFoto: BETA/BETAPHOTO/VLADA SRBIJE/SLOBODAN MILJEVIC/DS\nReprezentacija Srbije bila je na jednu loptu od plasmana u finale Evrobasketa, a samim tim i plasmana na Olimpijske igre u Rio de Žaneiru, ali na kraju, tu privilegiju imaju Litvanci, koji su zadali bolan udarac našem timu na minulom Evropskom prvenstvu.\nNaši najbolji košarkaši su se bez medalja vratili danas u Beograd, a kapiten Miloš Teodosić je, sabirajući utiske sa šampionata tokom koga je naš tim upisao najpre sedam pobeda, a onda i dva poraza u ključnim mečevima, istakao da su ''Orlovi'' možda prerano dostigli vrhunac forme.\n''Možda su naše dobre igre došle prerano. Ali, ne zaboravite težinu grupe u kojoj smo bili, za koju 'smo morali da tempiramo formu koju nismo održali tokom celog prvenstva.\nPo dolasku u Lil smo pomalo izgubili energiju i ritam, ali i pored ne baš sjajne utakmice u polufinalu, imali smo napad za pobedu ili produžetak. Ostaje žal. Morali smo bolje da odigramo ceo polufinalni meč'', poručio je Teodosić.\nŠta je, tu je, naši reprezentativci će priliku za popravni imati u julu naredne godine, kada će se na kvalifikacionom turniru boriti za plasman na OI u Riju.\n''Svesni smo da nas očekuje teško leto, bez obzira što još ne znamo imena rivala, biće to leto bez odmora, ali na to smo se navikli'', zaključio je Teodosić.


Kraj rata - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Kraj rata\nLjudi i narodi ne mogu pobeći od svoje istorije. Ova se tvrdnja juče u Vukovaru videla golim okom. Ta je istorija, dakle, uzela za ruku Borisa Tadića (on bi, verovatno voleo reći da je on uzeo nju), i izvela ga na veliku scenu na kojoj on inače voli da igra; razume se, glavne uloge. Sve su oči bile uprte u njega. Gledale su ga Srbija i Hrvatska, Brisel i Vašington, mali i veliki, sledbenici i protivnici; usuđujemo se reći, ne samo živi nego i mrtvi. I dvesta pedeset novinara. Svako je, razume se, imao svoja očekivanja. Srbiji je trebala katarza. Hrvatskoj pokajanje Srbije. Briselu i Vašingtonu hrabri politički i moralni impulsi iz regiona. Velike i male mogla je ujediniti sama dimenzija događaja. Sledbenici su hteli predmet obožavanja, protivnici predmet osporavanja. Živi nadu, mrtvi pijetet. Ivo Josipović dobro je razumeo momentum i skoro čitav prostor dao je svome gostu. Njegova je računica verovatno bila prosta: biće na većem dobitku što se bude manje video.\n0Piše: Radivoj Cvetićanin 04. novembra 2010. 18.30\nTadić je priliku iskoristio kako treba. Jednostavna i jasna poruka koja je u sebe uključivala delikatne pasaže o priznanju zločina, izvinjenju i traženju oproštaja otklonila je sumnje u odgovarajući nastup, vrlo rasprostranjene naročito u finalu priprema dolaska. Tome je značajno doprineo sam Tadić: prvo, ofirajući svoj očajni muzički ukus ubacujući neoprezno u događaj priču o hrvatskoj pseudo-porno pevačici; i, drugo, govoreći o Miloševiću kroz zube u toj meri da je sa ozbiljne tačke gledišta pred posetu strepnja ispadala veća od nade. Na Ovčari, međutim, nije ostavljao prostor dilemama. Njegovi pisci govora nisu mu, na žalost, dali rečenicu koja će se citirati, njegov je govor stilistički, dakle, bio ispod istorijskog horizonta na kojem se on kao govornik nalazio, njegove su se reči potrošile već juče, pa ipak to nije ugrozilo veliki format njegove političke pojave u Vukovaru. Rekao je što je trebalo da se kaže, i samome gestu dolaska kao takvome dodao zamašan prilog. Politički narcizam, politički marketing, politička poza – ništa mu od ovoga inače nije strano – ustupili su ovde mesto preuzimanju istorijske odgovornosti za, kako je rekao, novu budućnost, na šta god ova nespretna formulacija izlazila. Majke i sestre stradalih koje su mu na Ovčari okrenule leđa, nije teško razumeti, ali nije lako opravdati: trebalo bi to biti poslednje okretanje leđa jednome naporu koji traga za novim dobom u dugoj istoriji srpsko-hrvatskih odnosa.\nVrlo karakteristično, Josipović je svoje vukovarsko izaslanstvo formirao na najširoj političkoj osnovi: izostali su samo oni koji su na ulice izneli protestne parole, i kojima je dat status desnoga folklora. Tadić je u tom izboru bio znatno uži: pratili su ga samo ljudi njegove stranke. Nije sporan njegov legitimitet, on počiva na direktnim izborima. Sporan je samo jedan halapljivi politički ukus koji sve hoće sam, i, što je još gore, sve za sebe. Kome bi juče u Vukovaru u neslužbenoj poseti smetali i Vesna Pešić, Čeda Jovanović, Nataša Kandić, Žene u crnom? Da napravi jučerašnji svoj veliki korak Tadiću su više pomogli spomenuti nego oni koje je doveo sa sobom. Odgovor na ovaj prigovor nema sumnje da će biti taj da je vukovarski tim tamo išao po odgovornost, ne po slavu. Josipovićeva kompozicija delegacije pokazuje, međutim, da se jedno s drugim može uskladiti. Hrvatska platforma u Vukovaru počivala je na nacionalnom konsenzusu. Sa svoje vrlo aktivne pozicije bivšeg predsednika Tadićev dolazak u Vukovar podržao je i Stipe Mesić. I onda, k svemu jedna ekstravagantna pojedinost: do sada, naime, nikad nije bio problem u Hrvatskoj mobilisati i vlast i opoziciju u nekom zajedničkom stavu protiv Srbije. Desilo sa sada i to da su – pod Josipovićevom zastavom – zajedno raširili ruke prema Srbiji.\nPrirodno je pretpostaviti da ih je ka tome opredeljenju vodio njihov nacionalni interes. Koji god da je bio, nije bio agresivno plasiran. Štaviše, pristanak da u program posete uđe i Paulin Dvor pokazuje spremnost za kompromisom. Vukovar i njegova kataklizma u Hrvatskoj je mit bez usporedbe sa drugim mitovima Domovinskog rata, i stavljati nešto – uz to: nešto srpsko – u njegov kontekst znači veliko pomeranje napred u hrvatskoj kulturi sećanja. Nema sumnje da je vrata toj promeni otvorio Ivo Josipović kada je nedavno otkrio spomenik srpskim žrtvama Oluje u Varivodama. Ovde mu se u tome naporu na specifičan način priključio Tadić. Hrvatskoj će javnosti, naime, biti utoliko lakše da se suoči sa činjenicom da su sve žrtve važne ukoliko bude respektovala to da srbijanski predsednik nije ispostavljao stare račune i evidencije, i ni u aluzijama nije ukazivao na druge teške stvari koje bi mogle tištati njegov narod ( Sisak, itsl.). Jer, činjenica da postoje Ovčara i Škabrnja ne potire činjenicu da su postojali Jasenovac i Jadovno. Obe su strane svojom koncilijantnošću tako doprinele da se izbegne banalizacija zločina i da se očuva dostojanstvo bola.\nAkteri ovog Tadićevog dolaska u Vukovar najradije o tome govore kao o zatvaranju jedne i otvaranju nove stranice u odnosima. Stiče se utisak kao da se misli da se u istoriji među Srbima i Hrvatima odigralo već sve što je trebalo da se odigra, i da nam predstoji vreme postistorije. Ključni će za nju – šta god značila – biti pravac na koji će izaći nove generacije, ona u Srbiji koja ne zna za Krležu, i ona u Hrvatskoj koja ne zna ćirilicu. Tadić i Josipović naglašeno su isticali upravo u Vukovaru da ono što rade danas – rade misleći na one koji dolaze. Da li će to što se hoće biti u stanju da ostvari praktično jedna otrovana, izmrcvarena, bolesna, potrošena generacija greha pokazaće vreme. Naši odnosi nisu polje cveća, i ovo što danas čujemo sa govornica izvan je one realnosti koju ćemo zateći u dubinama naših društava. Ta je realnost, da se ne zavaravamo, sa manje glamura, tmurnija, gora. Ali – da sad citiramo dr Pupovca koji voli da citira Ničea: Sve velike ideje dolaze na staklenim nogama. Tako i ova, ideja o pomirenju, partnerstvu, mirnom životu. Rat, zapravo, nije bio završen bez ove Tadićeve posete.\nNiko to nije očekivao. Niko to nije zaboravio. To je promenilo stvari. Otvorilo novi put ljudima. Sa ove četiri rečenice opisivano je klečanje Vilija Branta u Varšavskom getu pre četrdeset godina. Bilo bi neoprezno dovoditi ova dva događaja u direktnu vezu. Ali, kao velika slika upoređenje se može primiti. Sa jednim dodatkom: Tadić se nakon obavljenog monumentalnog posla vraća na domaći teren. U Srbiju koja postaje šampion poslednjih mesta (dohodak po glavi stanovnika, medijske neslobode, korupcija i kriminal, nepismenost, itsl.). Istorijske inicijative koje preduzima na strani – Srebrenica, politika zaokreta, Vukovar – čekaju ga, dakle, i kod kuće. Jedno po jedno. Tek tako se valjda postaje državnik.


Autor Tema: Kozne garniture: kupovina i odrzavanje (Pročitano 148582 puta)\n« Odgovor #90 poslato: 10.08.2010. 14:41 »\nProbala Bekutan kremu ne prija mojoj beloj kozi premasna je vidi se mastan sloj.Najbolje i najblaze je Astonish za kozu belo mleko.Pricala sa Simpom oni kazu kad nema kreme u beloj boji moze i Nivea mleko\n.Tako da devojke koje su zainteresovane za belu kozu mozete da je kupite ali odrzavajte najbolje sa Astonish za kozu a na nekom delu nazad probajte i Nivea mleko pa vidite sta kozi najbolje prija.Znaci neutralnu kremu n islucajno\n« Odgovor #91 poslato: 15.08.2010. 11:05 »\nRegistrovala sam se samo zbog moje bele eko-kozne garniture.Marina,posto vidim da si imala isti problem kao ja,i moja je pozutela,kazi mi da li si uspela da resis problem,i cime?Vidim da hvalis tu Astonish kremu,ali mi kazi gde si je kupila,i cime si je ribala,sundjerom ili necim drugim?\nHitno mi je,ako vidis ovu poruku,molim te da mi odgovoris.\n« Odgovor #92 poslato: 23.08.2010. 18:11 »\nAstonish je blago sredstvo za kozu kao mleko u beloj boji.Kupila sam ga u Tv shopu.Trazis Astonish za kozu jer imaju Astonish za ciscenje i drugih stvari.\nNavela sam ga kao sredstvo kojim da sam cistila kozu ne bi pozutela.Znaci kao prevencija, nije dovoljno jako da bi izbeleo nesto sto je vec pozutelo.\nJa sam moju upropastila sa neutralnom kremom.Izbelila sam je sa kombinacijom Casablanka bele kreme i izbeljivaca za kozne patike.Medjutim izbeljivac se vremenom skida pa postupak treba ponavljati.Nije trajno resenje.\nCime si ti cistila kad je pozutela garnitura?\n« Odgovor #93 poslato: 23.08.2010. 19:10 »\nI meni je pozutela od te neutralne kreme\nAli nigde ne mogu da nadjem tu Casablanca belu kremu,gde mogu da je kupim?\n« Odgovor #94 poslato: 23.08.2010. 19:25 »\nU Dm kombinovala sam nju i izbeljivac istovremeno.Pokusaj da pises na casablanka sajt ako je ne nadjes.Ja kad god je vidim kupim vece kolicine.Samo da znas ni ona nije idealna jer ima sundjercic na vrhu tako da ciscenje ide mnogo sporo ali je jedina krema u beloj boji u Srbiji.Astonish je mleko.Da postoji jos neka bela krema mogli bi u Tehnomaniji da kupimo aparatic za ciscenje cipela sa dodacima na struju,i motorizujemo se da ide brze ciscenje.\nSad ko je nije zeznuo kao mi moze da je odrzava sa Astonish ko jeste treba mu i bela krema\nEvo ovo mi se dopalo\n« Odgovor #95 poslato: 27.09.2010. 02:04 »\nmarina.m, molim te da mi pošalješ na pp broj telefona Simpove fabrike u kojoj je moguće naručiti navlake za njihove garniture.\nImam belu kožnu Can- Cun garnituru koja je relativno nova, i mislim da bi navlake bile fino rešenje za povremenu promenu izgleda enterijera, naročito ako ih je moguće dobiti po tako povoljnoj ceni.\nPitala sam za tu uslugu u njihovom prodajnom salonu u BG, ali su me prodavačice uveravale da se to u njihovoj fabrici ne izrađuje i uputile me na sprat iznad gde se prodaju one standardne navlake sa žabicama koje mi se uopšte ne dopadaju.\n« Odgovor #96 poslato: 17.10.2010. 21:07 »\nMoja je bela ali ne sneg bela nego ona malkice bez-krem bela.Kupila sam je u Dalasu (Kapri).Do sada sam je povremeno brisla samo magicnom krpom i mlakom vodom tj,vlaznom krpom i onda suvom i to je to.Imam je vec dve godine ii kad lezim na njoj ja stavljma prekrivace.Zainteresovana sam za neke presvlake ali to bi verovatnop trebala da pitam fabriku jer oni imaju te dimenzije a Simpove nisu iste.\nJel se to radi o navlakama i za jastuke i za sediste?\nInteresuje me kojim kremama ili mlekom je najbolje cistite.?\nNije li Astonish prejak?\n« Odgovor #97 poslato: 23.10.2010. 01:53 »\nzdravo. ... ve molam napisete go brojot od fabrikata na simpo kade se prodavaat tie "presvlakite " za kozni garnituri ... kaj nas takvi nema , a sakam da poracam .... kaj nas vo simpo presvlaki nema hvala puno unapred ) pozdrav od makedonija !\n« Odgovor #98 poslato: 22.11.2010. 23:51 »\nAstonish krema za kozu nije jaka kao mleko je bele boje je i vrlo je blaga.Fino je za negu koze i odrzavanje.\nZa jace ciscenje bele kozne garniture i namestaja je odlicna Casablanka bela krema.\nIma da se kupi u prodavnicama obuce Metro.Imaju radnje na Slaviji i Novom Beogradu a mislim i na drugim lokacijama.\nPonavljam za belu koznu garnituru -namestaj uzmite belu Casablanka belu kremu ne neutralnu.Sve neutralne su malo zuckaste i nisu za belu kozu\n« Odgovor #99 poslato: 28.11.2010. 22:45 »\nmoja simpo krec bela garnitura nije pozutela i manje vise lako se cisti, ali je problem konac kojim je sivena. on se isprljao i pocrneo i ne znam kako da ga ocistim. imate li nekih ideja?\n« Odgovor #100 poslato: 29.11.2010. 12:41 »\nRhea nijedna Simpo bela garnitura nece pozuteti osim ako neko ne stavi neutralnu-zutu masnu kremu kao sto su mene ubedili u Dermi da moze.Simpo je lepo naglasio samo bela krema ili mleko u beloj boji.Moze i Niveino.Ne treba imati averziju na bele kozne garniture,lako se ciste samo da se ne napravi greska kao sto sam ja uradila.Sa belom kremom koja je kao mleko Astonish za kozu se lepo odrzava a kad pozuti kao sto sam ja moj trosed zeznula sjajna je Casablanka bela krema.Inace fotelja mi nije pozutela jer sam na nju stavljala Astonish za kozu nisam namazala neutralnu kremu iz Derme.\nCime ti cistis tvoju?\n« Odgovor #101 poslato: 29.11.2010. 21:09 »\nJa sam kupila neko sredstvo za ciscenje u inostranstvu i dobro cisti samu kozu, ali kao sto rekoh problem je konac. Kako ti to resavas? Inace, slazem se, ne treba bezati od belih garnitura, nista lepse od njih\n« Odgovor #102 poslato: 29.11.2010. 23:51 »\nJedna devojka se uplasena mojim iskustvom da je pozuteo trosed od neutralne kreme uplasila pa je kupila tamnu boju.Zato sam napisala ne treba bezati od belih koznih garnitura samo nek nauce iz mog iskustva nikad na belu kozu ne sme neutralnakrema.Fotelja i tabure koje nisam neutralnom kremom mazala su ostali beli.\nSreca pa po koncima nisam namazala neutralnu kremu pozuteli bi i oni veovatno.Mislim ako su ti beli konci da es i njih izcistiti sa Csablanka belom\nkremom.Probaj nanekom delu nazad pa ces videtiali,mislim da ce ti pomoci.Kako se zove to tvoje sredstvo?\nnace bas sam se naljutila pre neki dan na sajmu namestaja.\nPodaju kreme za kozu ja kazem imate za belu kaze ima neutralna i tako ce i drugim ljudima pozuteti belu kozu kao moj trosed sto su iz Derme tvrdili da\nmoze neutralna e pa ne moze i ne sme .Simpo mi je lepo naglasio samo bela krema ili mleko.Inace fotelja je ostala bela jer sam je mazala Astonishom za kozu.\nKad potrosis to tvoje sredstvo preporucujem ti Astonish za negu i odrzavanje i Casablanka bela krema za ciscenje\n« Odgovor #103 poslato: 30.11.2010. 00:05 »\nZove se Juhlins ili tako nesto. Hvala na savetu\nKako ocistiti beli kozni namestaj?????\n« Odgovor #104 poslato: 17.01.2011. 20:08 »\nImam dve kozne fotelje boje leda koje su jako lepe, ali ostale mi na njima mrlje od farmerki koje se ne mogu ocistiti. Ima li neko ideju kako da to uradim a ne ostetim kozu? isto tako dali postoji nacin da se fotelje zastite nekim sredstvom tako da takve vrste fleka vise ne ostaju. Ne bih volela da ih prekrivam jer koja je svrha imati prekriven namestaj i ne zelim da "uterujemtrah u kosti" gostima koji dolaze u farmerkama.


SUBOTICA NA VRHU CRNE LISTE: Čak 300 ljudi godišnje oduzme sebi život, a sve više mladih među njima\n20.03.2019. 19:47h 20.03.2019. 19:47h\nSOS LINIJA ZA PREVENCIJU SAMOUBISTVA KRENULA SA RADOM: Čak 320 poziva za samo dve nedelje!\nADRIA MEDIA GROUP U KAMPANJI ZA PODIZANJE SVESTI O MENTALNOM ZDRAVLJU: Ako se ne osećate dobro, potražite pomoć lekara, makar i anonimno!\nNe čekajteSuboticaSamoubistvostatistikastopa samoubistava


Čudna slučajnost 2 godine pre napada na kule bliznakinje | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA Čudna slučajnost 2 godine pre napada na kule bliznakinje\nPosted date: мај 01, 2016 In: IZA OGLEDALA, IZBOR\nU mnogim filmovima, televizijskim serijama i muzičkim spotovima je bilo referenci na 11. septembar i pre nego što se on dogodio. Jedna od njih jeste i pasoš filmskog lika Nea u filmu Matriks koji je izašao 1999. godine.\nU njegovom pasošu se jasno vidi da on ističe tačno 11. septembra 2001. godine, što je neverovatna slučajnost pošto se film pojavio dve godine pre napada 11. septembra, piše “jonesreport.com”\nTakođe, treba napomenuti da za datum izdavanja pasoša stoji datum 12. septembar 1991. godine, što je samo dan nakon čuvenog govora Džordža H.V. Buša pred Kongresom 11. septembra 1991. godine, kada je on pozvao na formiranje Novog svetskog poretka. Zaista, izgleda da je 11. septembar datum od izuzetnog značaja za okultističku elitu.\nBilo da je u pitanju slučajnost ili ne, režiseri ovog filma, braća Vakovski, pokazala su da su upućeni u ezoteriju i u trilogiji Matriks i u filmu V za Vendetu jer su zapleti ovih filmova puni okultnih simbola i slika.\nPored Matriksa, jedno značajno predviđanje 11. septembra je napravljeno i u epizodi Simpsonovih 1997. godine, kada je Lisa držala u ruci pamflet za putovanje u Njujork od 9 dolara na kom su se mogle videti kule bliznakinje a pored njih broj 9, što jezivo ukazuje na 11. septembar.\nPilot epizoda serije „The Lone Gunmen“ (Usamljeni revolveraši) imala je jeziv zaplet u kom se frakcija vlade prerušila u teroriste i otela avion daljinskim upravljanjem kako bi ga slupala u Svetski trgovinski centar. Epizoda je emitovana 4. marta 2001. godine, 6 meseci pre 11. septembra.\nZvezda serije, Din Haglund, prethodno se pojavio u emisiji kod Aleksa Džounsa i pričao o ovoj neverovatnoj slučajnosti.\n„To je bio deo zapleta pošto je u tekstu pisalo da bi takav događaj mogao biti iskorišćen za pokretanje međunarodnog rata protiv terorizma“, rekao je Haglund.\nZanimljivo je da je Haglund takođe otkrio da su FBI, NASA, CIA i druge vladine agencije predložile takav zaplet Krisu Karteru, napominjući da su ove agencije delile zaplete i drugim ljudima u Holivudu.\nPoznato je da Pentagon ima velikog uticaja na većinu visokobudžetnih vojnih filmova, pri čemu se u scenariju razmenjuju informacije o bazama, avionima i opremi, a Pentagon dobija priliku da utiče na tekst. Jasno je da se vladine snage na ovaj način mešaju i u medije.


Sveta Trojica Архиве - Dnevnik Juga\nHome / Tag Archives: Sveta Trojica\nTag Archives: Sveta Trojica\nGradovi-pobratimi iz Srbije, Srpske, Makedonije i Bugarske na slavi u Leskovcu\nPosebnu zahvalnost zbog toga što su svojim prisustvom uveličali gradsku slavu, Goran Cvetanović je uputio gradonačelnici Niša i predstavnicima Zrenjanina, Loznice, Krive Palanke, Kumanova, Bijeljine i Silistre. Primajući ih u svom kabinetu, gradonačelnik Leskovca je poželeo da im se zahvali na dolasku na jedan od najvećih gradskih praznika, a bila …\nPošto je obavio čin sečenja slavkog kolača, Episkop Arsenije poželeo zdravlje, sreću i prosperitet svim Leskovčanima\nSvoju krsnu slavu, grad Leskovac je, u prisustvu velikog broja gostiju i zvanica, obeležio i u Svečanoj sali, a proslavi su, između ostalih prisustvovali i predstavnici gradova pobratima. Nakon molitve, koju je služio zajedno sa leskovačkim sveštenstvom, Vladika Niški je obavio čin sečenja slavskog kolača u prisustvu gradonačelnika Gorana Cvetanovića, …\nDanas proslavljamo Svetu Trojicu\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vernici proslavlaju u naredna tri dana praznik Svete Trojice: Oca ,Sina i Svetoga duha. Sveta Trojica hrišćanska je verska dogma utvrđena na crkvenim saborima iz 4. veka, po kojoj je jedan Bog u trima ličnostima u Ocu, Sinu i Svetome duhu. Iako se sama reč …\nPočetkom sledeće nedelje, Leskovac domaćin prvog Festivala folklorne i tradicionalne muzike\nOrganizator Festivala je Crkveni ansambl “Branko“, a nadmetanje u pojanju crkveno-horskih i folklornih ansambala iz raznih krajeva Srbije i okruženja, počinje na Duhove, slavu grada Leskovca. Festival će biti otvoren u ponedeljak, 13. juna, u porti Crkve Sveta Trojica, u 19 sati koncertom, koji, osim Crkvenog ansambla “Branko“, pripremaju i …\nGradska slava: Svečana litija prošla ulicama grada\nGrad Leskovac proslavlja danas gradsku slavu Sveta Trojicu, a ovo je istovremeno i slava sabornog hrama u centru grada. Svečanu liturgiju služio je vladika niški Arsenije, a potom su predstavnici crkve, grada i verni Leskovčani krenuli u litiju. Litija se kretala od Saborne crkve, ulicama Učitelja Josifa i Nikole Skobaljića, …\nGrad Leskovac i Saborna crkva obeležavaju svoju krsnu slavu-Po završetku Liturgije, kreću litije\nSuzana Stojiljković 21/06/2021\tDRUŠTVO, Leskovac 0\nSvetu Arhijerejsku liturgiju služi Njegovo preosveštenstvo, Vladika niški Arsenije, uz sasluženje leskovačkog sveštenstva Svetoj Arhijerejskoj liturgiji povodom slave grada Leskovca, slave i imendana Crkve Sveta Trojica u Leskovcu, prisustvuje veliki broj vernika. Liturgiju,koja je u toku, služi Vladika niški Arsenije, uz sasluženje sveštenstva iz Leskovca i okoline. Nakon njenog završetka, …\nDanas je dan Svete Trojice i imendan Saborne crkve u Leskovcu\nSuzana Stojiljković 20/06/2021\tDRUŠTVO, Leskovac 0\nDanas je dan Svete Trojice, jedan je od najznačajnih hrišćanskih praznika kojim je završeno osnivanje Hristove Crkve. Na današnji dan crkve i domovi kite se zelenim grančicama i posipaju travom. Ovaj praznik je i imendan leskovačke Saborne crkve Praznik Svete Trojice predstavlja sva tri lica Boga – Oca, Sina i …\nDanas su Blagovesti – Praznik spasenja\nIna Dendić 07/04/2021\tDRUŠTVO, Leskovac 0\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vrenici proslavljaju danas Blagovesti, jedan od dvanaest velikih praznika u pravoslavlju. Blagovesti se praznuju 7. aprila i predstavljaju događaj kada je arhangel Gavrilo Devici Mariji najavio rođenje Isusa Hrista. Blagovesti – to je praznik kada svetkujemo dolazak Arhangela Gavrila koji je javio Bogorodici blagu vest …


Balet – Page 21 – NPS\nKoncert „Glas i ples“ u subotu 12. juna na sceni NPS\nJune 9, 2021 by Narodno pozorište Sarajevo 0 219 0\nKONCERT „GLAS I PLES“ U SUBOTU 12. JUNA NA SCENI NPS U subotu, 12. 6. 2021. godine sa početkom u 19:30 sati, na sceni NPS bit će održan koncert “Glas i ples” u izvedbi članova Opere i Baleta Narodnog pozorišta Sarajevo. Na programu su solo pjesme za glas i klavir, domaćih...\nDramska predstava “O medvjedima i ljudima” na 25. Jugoslovenskom pozorišnom festivalu „Bez prevoda“\nJune 5, 2021 by Narodno pozorište Sarajevo 0 198 0\nDramska predstava “O medvjedima i ljudima” na 25. Jugoslovenskom pozorišnom festivalu „Bez prevoda“ U subotu, 5. 6. 2021. godine sa početkom u 19:30 sati, ansambl Drame Narodnog pozorišta Sarajevo izvest će predstavu autora i režisera Saše Anočića „O medvjedima i ljudima“ u...\nJune 3, 2021 by Narodno pozorište Sarajevo 0 324 0\nNa sceni Narodnog pozorišta Srajevo komedija „Fistik ili san o suncu, mjesecu i još nekim sitinicama“ i koncet “Glas i ples” U utorak, 8. 6. 2021. u 19:30 sati pogledajte komediju „Fistik ili san o suncu, mjesecu i još nekim sitinicama“ autora Almira Imširevića, rađena...\nJune 2, 2021 by Narodno pozorište Sarajevo 0 458 1\nODMOR ZA DUŠU U NARODNOM POZORIŠTU SARAJEVO U mjesecu junu u Narodnom pozorištu Sarajevo, na repertoaru vrhunske predstave. U mjesecu junu Narodno pozorište Sarajevo za svoju publiku pripremilo je sjajne događaje. Na repertoaru će se naći vrhunske dramske predstave i koncerti...\nLjubica Ostojić (20. 3. 1945. – 29. 5. 2021.)\nMay 29, 2021 by Narodno pozorište Sarajevo 0 341 0\nLJUBICA OSTOJIĆ (20. 3. 1945. – 29. 5. 2021.) S tugom obavještavamo publiku, prijatelje i uposlenike našeg pozorišta, da je naša draga Ljubica Ostojić preminula. „Sve se nekako preživi, osim smrti“… naslov je posljednjeg dramskog teksta koji je postavljen na sceni Narodnog...\nMay 24, 2021 by Narodno pozorište Sarajevo 0 282 0\nKONCERT „VIVA LA MUSICA“ I DRAMSKA PREDSTAVA „BALKANSKI ŠPIJUN U SARAJEVU“ NA REPERTOARU NPS U petak, 28. maja sa početkom u 19:30 sati, u okviru koncerta „Viva la musica“, publika će imati priliku uživati u sadržajnom muzičko – scenskom programu u izvedbi, solista i hora Opere...\nMay 19, 2021 by Narodno pozorište Sarajevo 0 408 0\nUŽIVAJTE U VRHUNSKIM PREDSTAVAMA I KONCERTIMA NPS PO CIJENI ULAZNICA OD 10KM U četvrtak, 20. maja sa početkom u 19:30 sati, u Narodnom pozorištu Sarajevo, publika će imati priliku uživati u muzičko-scenskoj večeri „U ime ruže“ u izvedbi opere i baleta Narodnog pozorišta Sarajevo, uz...\nMay 17, 2021 by Narodno pozorište Sarajevo 0 286 0\nDRAMSKA PREDSTAVA „O MEDVJEDIMA I LJUDIMA“ U ZNAK SJEĆANJA NA AUTORA I REŽISERA SAŠU ANOČIĆA, 18. MAJA NA SCENI NPS U utorak, 18. maja 2021. godine, na sceni Narodnog pozorišta Sarajevo bit će izvedena dramska predstava „O medvjedima i ljudima“ u znak sjećanja na nedavno preminulog...\nMay 12, 2021 by Narodno pozorište Sarajevo 0 151 0\nMay 6, 2021 by Narodno pozorište Sarajevo 0 309 1\nDRAMSKA PREDSTAVA „LEPTIR“ NA SCENI NARODNOG POZORIŠTA Dramska predstava „Leptir“ u režiji Emira. Z. Kapetanovića, rađena prema tekstu Aleksandra Radunovića, bit će izvedena u subotu, 8. maja 2021. godine u 19:30 sati, na Velikoj sceni NPS. “Problem ovih ljudi se desio jer su predugo...


Promet Banjalučke berze 408.269 KM - Klix.ba\n21.1.2008. u 14:32\nNa trgovanju u ponedjeljak na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 408.269,84 KM kroz 177 transakcija.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama "Telekoma Srpske" AD Banja Luka, a trgovalo se od 48.292,58 KM, po prosječnoj cijeni od 2,30 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 0,88 posto.\nOd akcija privatizacionih investicionih fondova najveći promet je ostvaren akcijama ZIF Euroinvestment fonda AD Banja Luka od 60.383 KM, po prosječnoj cijeni od 47,52 KM, što predstavlja pad cijene za -1,76 posto.\nAkcije četiriju fonda su ostvarile rast prosječne cijene, od čega su najveći rast imale akcije PIF Jahorina Koin AD Pale (2,47 posto), i danas se ovim akcijama trgovalo po prosječnoj cijeni od 7,46 KM.\nAkcije devet fondova su ostvarile pad prosječne cijene, a gubitnik dana među fondovima su akcije ZIF Privrednik Invest AD Banja Luka (-6,67 posto), i danas se ovim akcijama trgovalo po prosječnoj cijeni od 7,14 KM.\nOd akcija na slobodnom berzanskom tržištu najveći promet je ostvaren akcijama Rudnika i Termoelektrane Gacko AD Gacko od 31.576,32 KM, po prosječnoj cijeni od 1,13 KM po akciji, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 0,89 posto.\nOd akcija na slobodnom berzanskom tržištu rast cijena akcija zabilježile su akcije jednog emitenta, dok su od akcija na slobodnom berzanskom tržištu pad cijena akcija zabilježile akcije sedam emitenata, od čega su akcije preduzeća "Metalka" AD Prnjavor ostvarile pad od -10,71 posto i trgovalo se po cijeni od 0,25 KM po akciji, u vrijednosti od 237,00 KM.\nBarel nafte pao na ispod 90 dolara\n21.01.2008. u 14:52


Nabavka rabljenog kamiona manjih dimenzija, sa trostranim kipanjem : BIRN BiH: Baza službenih automobila\nlibrary_books Nabavka rabljenog kamiona manjih dimenzija, sa trostranim kipanjem\nlibrary_books 0 KM Procijenjena vrijednost tendera library_books 19.572 KM Konačna vrijednost tendera\nRabljeno teretno vozilo: kamion ukupne težine do 3,5 tone, sa trostranim kipanjem i sa sandukom od aluminijskih stranica, slijedećih karakteristika:\n- Godina proizvodnje: 2010.godine (prva\nregistracija) ne starije,\n- Pređeni km: maximalno do 225.000 km,\n- Broj vrata: 2,\n- Broj sjedišta: 2+1,\n- Motor: EURO 5, -\n(garancija na motor: minimalno 1 godina)\n- Snaga motora: 103 kW,\n- Pogonsko gorivo: Dizel,\n- Zapremina motora: 1.900 -2.000 ccm\n- Pogon: na prednje točkove\n- Mjenjač: Manuelni - 6 brzina,\n- Nosivost: 800 kg,\n- Max brzina: ne manja od 150 km/h\n- Dimenzije i gabariti vozila:\na) visina: 1949 mm (isključujući rotaciono svjetlo)\nb) širina: 1994 mm (do retrovizora)\nc) veličina unutarnjeg tovarnog prostora:\nrotaciono upozoravajuće svjetlo,\nsvjetla za maglu ( maglenke),\nBrava sa dva ključa,\n- vozilo treba da bude u dobrom stanju, boja narandžasta -originalna i bez očiglednih zafarbavanja korodiranih površina.\nTražena nosivost od 800 kg i precizne dimenzije vozila mogu ograničiti konkurenciju.\nKomunalno društvo Maglaj


Fotografije s treninga Bayerna vraćaju nadu u fudbal | Krajina.BA\nFotografije s treninga Bayerna vraćaju nadu u fudbal\nVlast u Njemačkoj dala je zeleno svjetlo za nastavak Bundeslige, a klubovi su se dogovorili da već naredne sedmice istrče na terenu. Mečevi 26. kola igraju se narednog vikenda, a jasno je da će sve utakmice do kraja sezone biti pred praznim tribinama.\nKlubovi u Njemačkoj već skoro mjesec dana treniraju u svojim trening centrima i jasno je da im ne treba mnogo vremena da se spreme za nastavak sezone.\nOve sedmice ekipe rade u većim grupama, te treninzi izgledaju kao nekada. Bayern je od jučer ukinuo treniranje u manjim grupama što znači da se sada punom parom spremaju za nove izazove.\nBayern je prvi na tabeli sa četiri boda više od Dortmunda, dok treće plasirani Leipzig ima pet bodova manje. Jasno je da nas u Bundesligi do kraja sezone očekuje velika borba za prvaka, ali i za mjesta koje vode u Evorpu.\nTakođer, veoma zanimljivo će biti i u borbi za opstanak gdje su najugorženiji Paderborn, Werder, Fortuna, Mainz i Augsburg.\nPrethodni članak60 savjeta za izgradnju dobre veze\nNaredni članakSon završio vojni rok, bio među pet najboljih vojnika


октобар 2015 - Страница 2 од 16 - Sjajne Vesti\nHome»Arhiva»2015»октобар (Strana 2)\nNovak Đoković ruši sve rekorde, a ovaj put će prestići i Mekinroa\nBy Nikola Z on 29.10.2015 TENIS\nSJAJNE VESTI DONOSI NOVAK ĐOKOVIĆ Pao je novi rekord, a nadamo se da su i drugi rekordi dostižni za „svetskog broj 1“ Novaka Đokovića. Za sada se izjednačio sa Amerikancem Džonom Mekinroom, i nalazi se na 5. mestu, po broju nedelja provedenih na vrhu ATP liste. Nole je započeo svoju 170 nedelju na čelu ATP liste […]\nLajović u drugom kolu turnira u Bazelu\nSJAJNE VESTI IZ BAZELA Srpski teniser Dušan Lajović plasirao se u osminu finala turnira u Bazelu. U prvom kolu ovog turnira Lajović se sastao sa ukrajinskim predstavnikom Aleksandrom Dolgopolovim i plasirao se u narednu rundu takmičenja, pošto je njegov rival početkom drugog seta morao da preda meč zbog povrede. U osmini finala turnira protivnik mu […]\nBy Nikola Z on 27.10.2015 ISTORIJA GRADOVA\nPančevački most, koji je u narodu poznatiji kao „Pančevac“, danas je jedini most preko Dunava na teritoriji grada Beograda koji našu prestonicu povezuje sa Šumadijom i Banatom. Velika frekvencija saobraćaja preko ovog mosta uzrokuje da dnevno preko njega pređe više od 100.000 vozila i preko pola miliona ljudi. Prvobitni Pančevački most su gradila dva nemačka preduzeća: […]


NI OLUJA JOJ NE MOŽE NIŠTA: MIRA ŠKORIĆ ODRŽALA KONCERT ZA PAMĆENJE U RUMUNIJI! - PRess Serbia | PR PRess team\nEstrada • Koncert • News • VIP • Žurka\nFolk zvezda Mira Škorić održala je koncert za pamćenje u Rumuniji, i to po olujnom nevremenu i pod kišom koja je padala bez prestanka skoro polovinu koncerta.\nMira je naime, koncert održala povodom proslave dana grada Nova Moldova, a gradski trg bio je dupke pun uprkos groznom vremenu. Na Mirino iznenađenje, publika ju je horski pratila od prve do poslednje pesme, a podjednako dobro znaju stare, ali i njene nove pesme.\nKako je atmosfera bila sjajna, okupljeni su u jednom momentu zaigrali i srpsko kolo koje je predvodio gradonačelnik Nove Moldove – Adrian Torma, a veče je završeno spektakularnim vatrometom.\nTagovikiša koncert mira skoric nova moldova oluja rumunija\nSeptember 12, 2017 at 23:21\nbravo Mirka,super si,odlican pevac,sve pohvale,ljubimo te!!!!! :*


kandidat za gradonačelnika u kaluđerici\n15.02.2018. 13:06h 15.02.2018. 13:22h\nBEOGRAD - Kandidat za gradonačelnika Beograda Dragan Đilas i nosilac liste "Beograd odlučuje, ljudi pobedjuju!" izjavio je danas u Kaluđerici da je neophodno da svi građani glavnog grada imaju iste bazične uslove za život kao što su asfaltirani putevi, vodovod, škole, obdaništa i domovi zdravlja.\nOn je predložio da se uvedu kružne linije minibusa kroz Kaluđericu s obzirom na udaljenost pojedinih delova od stanica gradskog prevoza, podsećajući da su takve linije u vreme njegovog mandata već uvedene u pojedinim beogradskim naseljima, prenosi se u saopštenju.\n"Predložio sam aktuelnoj vlasti u Beogradu da pokažu slike onoga što su uradili u Kaluđerici. Moje četiri slike Kaluđerice su: škola, obdanište, Dom zdravlja koje smo napravili i ulice koje smo asfaltirali. Evo, neka oni pokažu ako imaju sliku jedne jedine stvari koju su uradili u Kaluđerici za prethodne četiri godine", rekao je Đilas.\nPenzioneri iz Kaluđerice sa kojima je razgovarao kazali su da su izgubili svaku nadu, jer aktuelna vlast ne pokazuje nikakvo interesovanje za njihov status.\nOn je garantovao ponovno uvođenje godišnje pomoći u iznosu od 20.000 dinara penzionerima kojima su protivzakonito smanjene penzije.\n(Kurir.rs/Beta/Foto: Izborni štab Grupe građana Dragan Đilas)\nĐILAS: Važno je da škole budu bezbedne i učenici dobiju besplatne udžbenike\nDragan Đilasbeogradski izborilokalni izboriKaluđerica


ZDRAVSTVENI RADNICI PREŠEVA REKORDERI PO BROJU PRIMLJENIH VAKCINA: Medicinari primili čak 145 doza | Novosti.RS\nKako je saopštio dr Driton Salihu, direktor Doma zdravlja, vakcine je u ovoj opštini primilo 145 radnika Doma zdravlja. U Bujanovcu je taj broj znatno manji, vakcionisano je svega 25 zaposlenih.\nU centralnoj zdravstvenoj ustanovi u Pčinjskom okrugu, vranjskom Zdravstvenom centru 107 doza Fajzerove vakcine utrošeno je od početka imunizacije zdravstvenih radnika protiv virusa COVID-19.\nInače, vakcinacija zaposlenih u zdravstvu u Pčinjskom okrugu počela je 8. januara.\nvirus korona korona virus medicinski radnici vakcina vakcinacija zdravstvenih radnika\nZA imunizaciju Fajzer vakcinom u negotinskom Zdravstvenom centru izjasnila su se 23 zdravstvena i nemedicinska radnika od 490 koliko ih je zaposleno.


HRT: Manchester City pronašao način da sljedeće godine igra Ligu prvaka?\nEngleski prvak je odmah uputio žalbu CAS-u od kojeg mogu zatražiti "posebno izuzeće" koje ukida suspenziju dok njihov slučaj ne bude u potpunosti ne bude riješen. U slučaju da City ne zatraže izuzeće, gotovo sigurno neće biti u ždrijebu Lige prvaka, jer je ždrijeb kvalifikacija 9. lipnja, a grupne faze 27. kolovoza.\n🗣| Sports lawyer John Mehrzad predicts City's lawyers will confront Uefa with the threat of dragging their case, make clear their willingness to take their challenge to higher courts, and hope the governing body offers a settlement involving a reduced punishment.\n[BBC Sport] pic.twitter.com/nKw6kiGQSl\n— City Chief (@City_Chief) 17. veljače 2020.\nPrema trenutnom rasporedu CAS-ovih slučajeva, saslušanje u "slučaju City" moglo bi se dogoditi tek početkom sljedeće godine, gotovo je nemoguće da to biti prije srpnja ove godine.\n- Vrlo je izgledno da će City tražiti izuzeće, bilo bi vrlo neozbiljno da to ne iskoriste, kazao je vodeći pravnik u sportskim pitanjima John Mehrzad.


Bobek, Stjepan Bobek - ZAVISNE\nStjepan Bobek, rođen u Zgrebu 3. decembra 1923. godine, je bio fudbalski igrač i trener. Poznat po svojoj tehnici, viziji i lakoći postizanja golova, igrao je kao napadač ili kao ofanzivni vezni. Smatra se jednim od najboljih fudbalera Jugoslavije, a hvalio ga je i slavni Ferenc Puskas, smatrajući ga gospodskim umjetnikom fudbalske igre.\nKarijeru je počeo u Viktoriji iz Zagreba, koristeći bratove papire kako je imao samo 13 godina, a sa 20 godina je zaigrao za zagrebački Građanski. Po završetku rata, 1945. godine, odlazi u Partizan i tamo ostaje do završetka karijere 1959. Za Partizan je odigrao 478 utakmica i postigao 425 golova i pomogao osvajanju dvije titule i četiri Kupa.\nZa reprezentaciju je odigrao 63 meča sa skorom od 38 golova. Bio je učesnik Svjetskih prvenstava u Brazilu 1950. i Švajcarskoj 1954. Na Olimpijskim igrama je učestvovao u Londonu 1948. i u Helsinkiju 1952. godine. Oba puta je Jugoslavija osvojila Srebrene medalje.\nTrenersku karijeru je započeo u Varšavi 1959. godine da bi se naredne sezone vratio u partizan. Sa Partizanom je osvojio tri uzastopne titule, nakon čega slijede klupe Varšave, Panathinaikosa, ponovo Partizana, Olympiacosa, Dinama iz Zagreba, drugi put Panathinaikosa.\nTrenirao je Vardar iz Skoplja osvajajući Drugu Saveznu ligu i kasnije uvodeći klub u Prvu ligu.\nLegendarni fudbaler i veliki čovjek iz vremena kada su terenom hodili džentlmeni.


SINDROM viče : "Rokenrol je život moj ! - Dotkom\nSINDROM viče : “Rokenrol je život moj !\nPančevački punkrock/powerpop sastav Sindrom je u nedelju 10. marta objavio svoj drugi spot i singl za pesmu ,,Rokenrol je život moj”. Pesma će se nalaziti na prvom albumu benda Sindrom koji će nositi naziv ,,Navodna ljubav” i koji izdaje izdavačka kuća Take it or leave it. Album publika može da očekuje početkom aprila.\n,, ,,Rokenrol je život moj’’ je svakodnevica jednog benda. To su probe, nastupi, iščekivanja, usponi i padovi rastanci sa članovima jednog benda koji nekada padaju kao raskidi u vezi, u ovom slučaju, više ljudi koji su prestali da se razumeju. Iako živimo u svetu gde se forsira neka druga vrsta muzike i gde je rokenrol pluskvamperfekat, trudimo se da kao što i u pesmi kažemo održimo dušu rokenrolu i da zajedno sa svim njegovim poštovaocima stvorimo bolje dane i neku svetliju budućnost. Ovim singlom najavljujemo album prvenac koji će nositi naziv ,,Navodna ljubav’’ i koji objavljujemo za mesec dana otprilike. On sumira zapažanja i inspiracije koje su proistekle iz različitih iskustava. Pesmu i budući album osim na Youtube-u možete poslušati i pogledati i na ostalim nosačima zvuka i videa kao što su Deezer, Rhapsody, Spotify, iTunes, Amazon, Vimeo i na mnogim drugim servisima.’’ – kazao je Miomir Mikri Adamović frontmen benda Sindrom.\nPančevački punkrock/powerpop bend Sindrom nastao je početkom 2016. godine. Čine ga Miomir Mikri Adamović (vokal i ritam gitara), Mihailo Mićko Đorđević (solo gitara i prateći vokal), Luka Jimmy Dodočić (bas gitara i prateći vokal), i bend ima jednu nesvakidašnju podelu uloga jer je za bubnjevima Jelena Coje Vajović na šta je bend posebno ponosan. Ideja o formiranju benda nastala je još 2013. godine, ali sve do januara 2016. godine članovi Sindroma su svirali u različitim sastavima dok se grupa nije hemijski ustalila. Sindrom su oformili kako bi autorskom muzikom iskazali bunt prema lošim stvarima koje okružuju društvo i ukazali na probleme mladih ljudi, ali u vidu optimizma i motivacije. Na taj način, svojom muzikom u velikoj meri ističu ljubav prema životu, muzici i druženju, u želji da publici prenesu snagu i optimizam i stvore im osmeh na licu. Sindrom je taj koji se putem simptomatičnih tema širi na sve slojeve društva u cilju razvoja kritičke misli kod pojedinaca i većih grupacija obuhvaćeni ovim sindromom novog poretka. Početkom februara 2019. godine Sindrom je objavio prvi spot i singl za pesmu ,,Ona ima dečka’’. Sindrom u proseku ima 21 godinu i svojim najvećim uspehom smatra potpisivanje ugovora o izdavanju debitanskog albuma ,,Navodna ljubav” sa izdavačkom kućom Take it or leave it.\nLink ka fb stranici: https://www.facebook.com/sindrombend/ – 3200+ pratilaca\nLink ka instagram profilu: https://www.instagram.com/sindrombend/ – 1500+ pratilaca\namazonbendbeograddeezerljubavmotivacijaoptimizampančevopowerpoppunkrockriblja čorbaROKENROLSINDROMsinglslučajspotTake It or leave IttriggerVimeoŽivot