Ko ima najbrži i najbolji kompjuter na svetu? | Mozaik | DW | 22.02.2008\nKo ima najbrži i najbolji kompjuter na svetu?\nSuperkompjuter JUGENE, u prevodu plavi gen iz Juliha, ne staje pod radni sto. Poseduje 65.000 procesora koji su smešteni u 16 crnih kućišta. Svaki od njih ima veličinu telefonske kabine.\nDa bi uspešno funkcionisao JUGENE-u je potrebna temperatura od 16 stepeni. Superkompjuter računa brzinom od 20 kompjutera istovremeno, što može da izazove zagrevanje delova. Maksimalna brzina iznosi 223 teraflopa, odnosno 223 biliona operacija po sekundi, što je skoro nezamisliva brojka.\nŠto se tiče kapaciteta kompjutera JUGENE.a, on se ne može pripisati samo ogromnom broju procesora, to ne bi bilo korektno. Uostalom svaki procesor je zadužen samo za deo problema. Mnogo važnija je funkcionalnost mreže, koja efektivno povezuje informacije. Norbert Atih, iz Istraživačkog centra Julih kaže:\n"Mora biti moguće da se program rastavi na delove, koje potom pojedinačni procesori obradjuju. Tokom te obrade dolazi do razmene podataka izmedju pojedinačnih procesora. I zato je neophodna brza mreža, koja procesore povezuje jedne s drugima, kako bi zagušenje, koje nastaje tokom komunikacije bilo svedeno na najmanju moguću meru."\nJugene za sada na prvom mestu\nPrednosti kompjutera JUGENE koristi oko 200 nemačkih i evropskih istraživačkih grupa. Jedna nezavisna stručna komisija odlučuje koji će projekti dobiti dodatna sredstva.\nInače ne zna se koliko će JUGENE zadržati prvo mesto medju superkompjuterima. Njegov trenutno najjači konkurent RANGER sa Univerziteta Teksas, treba da preuzme vodjstvo. Razvoj u ovoj oblasti odvija se neverovatno brzo, kaže Norbert Atih:\n"Dvaput godišnje pravi se tzv. top lista 500 najboljih. Poslednjih godina ona je pokazala da je bilo i do 300 novih primeraka. To znači da nas ne bi iznenadilo da je neko brži od nas. Ta igra nam je poznata i nekad nas raduje nekad ne, zavisno na kojoj smo strani."\nTrajni link https://p.dw.com/p/DBbQ


Zajednička država južnoslovenskih naroda trajala je nešto više od sedamdeset godina. Kraljevina Srba Hrvata i Slovenaca stvorena je posle Prvog svetskog rata ne zbog težnje malih balkanskih naroda da imaju zajedničku državu, nego zbog geopolitičkih interesa velikih sila. Versajski poredak imao je dva glavna cilja: da obuzda Nemačku i boljševizam. Miroslav Krleža ujedinjenje je okarakterisao kao dinastički udar počinjen: “U momemtu objektivne revolucionarne situacije po svim dunavskim zemljama, kada se stihija demoralizirane carske soldateske valjala kućama, potpuno zrela za akciju lenjinskog stila…”.\nKraljevina SHS (docnije Jugoslavija), organizovana je kao centralizovna država, bez uvažavanja nacionalih posebnosti nesprskih naroda. Kruti monarhistički centralizam onemogućio je funkcioinisanje te države, centrifugalni pritisci, naročito iz Hrvatske, permantno su destabilizovali vladajući režim. U socio-ekonomskom pogledu prva Jugoslavija je bila krajnje konzervatina, osnovna funkcija države bila je da sačuva postojeći periferni kapitalistički poredak. Opasnost od, u početku snažne Komunističke partije Jugoslavije, terorom je brzo uklonjana, ali hrvatsko pitanje nije rešeno. Antonio Gramši u “Zatvorskim sveskama” je primetio da novostvorena država nije učinila ništa na socijalnoj emancipacij seljaštva, pa su hrvatski seljaci prihvatili hrvatski nacionalizm i Rimokatoličku crkvu kao svoje političke zastupnike.\nPrvu Jugoslaviju dokrajčio je Hitlerov napad 1941 god. Usledili su stravičan ustaški genocid i nemački nacistički teror, ali i veličanstvena narodno-oslobodilačka borba pod vođstvom Komunističke partije Jugoslavije. Jugoslovesnki antifašizam borio se ne samo za socijalno oslobađanje i protiv kapitalizma, nego i za nacionalnu ravnopravnost. Takav karakter NOB-a omogućio je obnovu Jugoslavije posle završetka Drugog svetsko rata. Mari – Žanin Čalić piše da su ratne strahote uzdrmale socijalni poredak, identitete, uloge i hijerarhije, dotadašnje vrednosti i moralne kategorije.\nNova država nastala je u promenjenim međunarodnim okolnostima koje su otvarale više prostora za ekonomski i društveni razvoj zaostale evropske periferije. Kaptalistička hegemonija na svetskom planu bila je ozbiljno uzdrmana trijumfom SSSR-a u ratu protiv nacističke Nemačke, a posle pobede Kineske revolucije svetski komunistički pokret prerastao je u ozbiljnu silu. Geopolitički poredak je radikalno promenjen, nastale su nove prostorne matrice, u kojima je za podređene narode bilo više mogućnosti za autonomni razvoji. Prema Mari – Žanin Čalić, ciljevi novog sistema u Jugoslaviji bili su puna zaposlenost i blagostanje bez pratećih negativnih pojava karakterističnih za kapitalizam. Trebalo je razbiti začarani krug privredne i političke zavisnosti od stranih sila i izgraditi pravedno društvo.\nProtivurečnosti privrednog razvoja\nSocijalistička Jugoslavija postigla je velike rezultate u modernizaciji, industrijalizaciji, prosvećivanju stanovništa, podizanju životnog standarda i socijalnih prava. Branko Horvat navodio je da je u periodu 1952 do 1968 društveni proizvod povećan za tri i po puta. Mali balkanski narodi, Hrvati, Slovenci, Makedonci, dobili su svoje političke jedinice, socijalističke republike. Darko Suvin primećuje da je posle 1945. prosvetiteljstvo po prvi put bilo na vlasti na Balkanu.\nU istoriji socijalističke Jugoslavije postojalo je nekoliko perioda, smenilo se nekoliko ekonomskih sistema u kojima je postojalo državano ili društveno vlasništo, ali je koordinacija privrednih subjekata vršena različito. U prvom, od oslobođenja do 1952, primenjivan je klasični koncept planske privrede. Neverovatno brzo, za samo dve godine, dostignut je predratni nivo privrednog razvoja.\nPosle sukoba sa Staljinom 1948. počinje proces traženja novog koncepta razvoja. Od 1952. do 1962. prosečna godišnja stopa privrednog rasta bila je 8,2%, a industrijske proizvodnje 12,2%. Taj period Jože Mencinger nazvao je administrativni tržišni socijalizam, to je bilo vreme najdinamičnijeg ekonomskog razvoja.\nPočetkom šezdesetih godina počinje ciklus privrednih reformi kojima je ustanovljen sistem koji neki autori nazivaju socijalistička tržišna privreda, on traje do 1973. godine. Ekonomski pokazatelji bili su lošiji nego u prethodnom periodu. Prosečna godišnja stopa privrednog rasta od 1963 do 1973. bila je 6,5%, a industrijske proizvodnje 8,6%.\nPoslednji period počinje 1973, trajao je do kraja osamdesetih, a nazvan je dogovorna ekonomija. Prosečna godišnja stopa privrednog rasta od 1974 do 1988 iznosila je 3,3%, (od 1980 – 1988 svega 0,6%), industrijska proizvodnja rasla je po stopi od 5%, a od 1980. do 1988 – 2,4%. Napuštanje ovog modela počelo je 1983, od tada su vođene beskrajne i neuspešne rasprave o promeni privrednog uređenja do koje nije došlo, jer je sistem bio potpuno blokiran i nesposoban da se menja.\nPosle 1952. vertikalno komandno planiranje zamenjeno je direktnim horizontalnim odnosima relativno autonomnih preduzeća, preko regulisanog tržišta sa društvenom svojinom. Država je imala punu kontrolu nad investicijama, investicioni fondovi distribuirani su prema preferencijama planera, a ne prema visini ostvarenog profita. U periodu administrativne tržišne privrede preduzeća nisu samostalno odlučivala o distribuciji dohotka i proširenoj reprodukciji. Najveći izvor kapitala poticao je iz transfera iz agrarnog u industrijski sektor.\nRanih šezdesetih počelo je napuštanje ovog sistema, ne zbog loših performansi već zbog nezadovoljstva raznih grupa u jugoslovenskom društvu, koje su očekivale da će im alternativni sistem doneti više koristi. Protiv koncepta administrativne tržišne privrede naročito su bili razvijeniji regioni, posebno Slovenija i Hrvatska, neki političari iz nerazvijenih regiona koji su se bojali srpske političke dominacije, preduzeća koja su bila u privilegovanom položaju kao i intelektualci koji su se zalagali za veći uticaj tržišta. Ova grupacija nazvana je koalicija za decentralizaciju. Za očuvanje sistema zalagali su se nerazvijeniji regioni, radnici u manje profitabilnim preduzećima i stariji partijski kadrovi, oni su činili koalciju za centralizaciju.\nTržišne reforme puni zamah dobijaju 1965. Alokacija investicija je decentralizovana, od državnih investicionih fondova na banke u društvenom vlasništvu koje su kontrolisali njihovi osnivači. Samoupravna preduzeća, takođe u društvenoj svojini, samostalno su raspolagala dohotkom, postala su autonomni privredni akteri, čija je efikasnost procenjivana na osnovu tržišnog uspeha.Uloga države u ekonomiji je značajno redukovana, izvršen je prenos ekonomskih ovlašćenja sa federalnog nivoa na rapublike.\nUbrzo posle početka primene tržišnih reformskih mera privredni pokazatelji počeli su da opadaju, pojavila se velika nezaposlenost, stotine hiljada radnika bilo je prinuđeno da ode na rad u inostranstvo. Reforme iz 1965 počivale su više na neoliberalnom modelu, po kome je tržište najefikasniji mehanizam za koordinaciju podele rada, a ne na kenzijanskom konceptu, koji zahteva jaku ekonomsku intervenciju države i koji je u to vreme na Zapadu bio dominantan. U kapitalističkim zapadnim državama tada je postojalo centralno planiranje, posebno u oblasti budžetske, fiskalne i monetrane kontrole. Možda nije slučajno što je 1971 u Beogradu boravio jedan od najpoznatijih protagonista neoliberalizma Milton Fridman, koji je, možda, uticao na neke kreatore jugoslovenske ekonomske politike. Darko Suvin se pita da li je nagodba jugoslovenskih komunista sa Zapadom bila faustovska.\nSukobi interesa između razvijenih i manje razvijenih regiona su se povećavali, socijalna nejednakost je rasala. U Beogradu su juna 1968 godine izbile studentske demonstracije, osnovna parola je bila „ Dole crvena buržoazija“.\nPoljski ekonomista Mihal Kalecki, inače jedan od najznačajinh levih mislilaca u XX veku, još sredinom pedestetih upozoravao je da socijalstička tržišna privreda ima iste nedostatke kao i kapitalsitička. Tržišna privreda ima tendenciju da stvara monopole i oligopole, ne počiva na konkurenciji, za uspeh preduzeća najvažnija je moć koju ono ima na tržištu. Džozef Stiglic u knjizi Venjenje socijalizma iz 1994 ističe da je osnovni problem teorije u tržišnom socijalizmu to što polazi od pretpostavke da tržište savršeno funkcioniše. Ne samo marksisti, nego i kejnzijanski ekonomsti ukazuju da je tržište nestabilan mehanizam, da je to organizovani a ne spontani poredak, koji nije u stanju sam sebe da uspostavlja i reguliše. Na tzv. slobodnom tržištu ekonomska ravnoteža je samo slučajna, tvrdio je Karl Marks. Kalecki je takođe upozoravao da su socijalstičke privrede razvojne privrede i da se njihova efikasnost ne može ocenjivati na osnovu ekonomskih kriterijuma koji postoje u razvijenim kapitalističkim zemljama. U jugoslovenskoj tržišnoj privredi nisu postojali institucionalni mehanizmi za ispravljanje neuspeha tržišta, a Kardelj je stalno izjednačavao makroekonomske mere savezne vlade sa centralizmom i birokratizmom.\nDok su radikalni svetski levičari optuživali Savez komunista da je odustao od socijalizma i da prelazi na kapitalističke proizvodne odnose liberalni kritičari koncepta socijalističke tržišne privrede isticali su da tržište može efikasno da funkcioniše samo ukoliko ne postoje ograničenja u vlasništvu nad kapitalom i njegovom mobilnošću. Nekompletne tržišne reforme, samo sa tržištem proizvoda i usluga, bez tržišta rada i kapitala, nisu omogućavale potpuni prelazak sa birokratskog na tržišni model privređivanja, te tako nije u potpunosti rešen problem neefikasnosti planske ekonomije. Nije bilo slobodnog ulaska i izlaska sa tržišta, bankrota, niti podsticaja da se otvaraju nova preduzeća. Tržište rada nije se uklapalo u smoupravni koncept koji je počivao na udruživanju rada, a ne na najamnim odnosima.U SFRJ je postojala ograničena pokretljivost kapitala i rada preko republičkih granica i slaba interrepublička integracija preduzeća koja su, uglavnom, poslovala na svojoj teritoriji. Društveno vlasništvo nije omogućavalo formiranje efikasnog tržišta kapitala, mešavina tržišta i društvenog vlasništva bila je neefikasna.\nU periodu posle 1965. preduzeća nisu plaćala naknadu za korišćenje društvenog kapitala, što je favorizovalo radnike koji su radili u kapitalno intenzivnim firmama, koje su uglavnom bile koncentrisane u zapadnim republikama, što je predstavljalo međunacionalni problem i razbijalo jedinstvo radničke klase.\nKoncept dogovorne ekonomije počivao je na ideji da privreda može da funkcioniše na osnovu dobrovoljnih dogovora svih zainteresovanih učesnika, kooperacija je trebalo da zamani konkurenciju To je bio period u kome nije bilo ni tržišta, ni plana, pojavila se hronična inflacija kao singnal slabosti ekonomskog sistema. Odlike dogovorne ekonomije bile su: nedostatak ekonomske koordinacije, neefikasnost preduzeća, opadanje produktivnosti rada, finansijske discipline i efikasne upotrebe kapitala. Izvršena je institucionalna politizacija ekonomije, što je uzrokovalo kolaps privrede. Odsustvo makroekonomske politike dovelo je do potpunog prestanka centralnog uticaja na ekonomiju.\nUstavom iz 1974 i Zakonom o udruženom radu iz 1976 razbijena su preduzeća, izvršena je njihova konfederalizacija. Navodno, bilo je važnije da se stvore organizacione pretpostavke za funkcionisanje samoupravljanja, nego da preduzeća posluju na principima ekonomske efikasnosti.\nSavezna vlada osmdesetih izgubila je makroekonomsku kontrolu, razbijeno je jedinstveno jugoslovensko tržište, samoupravni sporazumi i društveni dogovori potisnuli su tržišne mehanizme. U sistemu je postojalo na desetine hiljada različitih jedinica, samoupravnih i državnih, koje su stvarale pravne propise koji su međusobno bili u koliziji, i koje niko nije poštovao. Što je država korumpiranija, to u njoj ima više zakona, tvrdio je Tacit.\nStanje se dodatno pogoršalo krajem sedamdesetih, zbog izbijanja dužničke krize. Ranijih godina SFRJ se olako zaduživala na međunarodnom finansijskom tržištu. Kada su u SAD 1979 drastično podignute kamatne stope, sve prezadužene države našle su se u problemima, jer je veliki deo dohotka odlazio na otplatu stranih kredita. Dodatna teškoća je bilo to što je savezna vlast izgubila kontrolu nad zaduživanjem, republike su uzimale samostalno kredite od svetskih banaka. Politikolog Jovo Mirić primetio je da su tako federalne jedinice potpala pod kontrolu svojih poverilaca, stranih banaka. SFRJ je 1981. faktički bankrotirala.\nSistem dogovorne ekonomije onemogućavao je privredu da uhvati korak sa tada nastupajućom tehnološkom revolucijom u svetu. Mari – Žanin Čalić tvrdi da SFRJ, kao i druge socijalističke zemlje nije bila dovoljno fleksibilna da savlada globalne izazove transformacije dvadesetog veka, tj. da izvrši strukturnu promenu ka društvu informacija i komunikacija i novih tehnologija.\nU ustavnom kompromisu iz 1974 nisu samo zapadne republike dobijale. Ukidanje privredne reforme iz 1965 išlo je na ruku i manje razvijenim republikama i konzervativnom delu rukovodstva Srbije, koje se oslobodilo konkurencije tzv. liberala i privredne tehnostrukture. Zapadne republike dobile su veći stepen samostalnosti, federalna država je demontirana.\nSamoupravljanje je bila prepoznatiljiva karakteristika jugolovenskog socijalizma po kojoj se on razlikovao od drugih socijalsitičkih sistema, ali je bilo kritikovano i sa leva i sa desna. Radikalni levičari su tvrdili da nije bilo dovoljno samoupravljanja. Prema Darku Suvinu središnje pitanje bilo je da li će se industrijsko samoupravljanje odlučno nadgraditi, kako horizontalno, izvan industrije tako i vertikalno, do stvarnog središta vlasti u sveobuhvatnu plebejsku asocijativnu demokratiju. Ovaj autor tvrdi da je sredinom šezdesetih nastupio žestok otpor birokratije daljim eksperimentima sa neposrednom demokratijom, što ukazuje da su ciljevi vladajuće klase dostignuti na političkom nivou. Da bi se sprečile negativne posledice uvođenja tržišne privrede, bilo je neophodno da se dozvoli slobodno političko I sindikalno delovanje, koje bi pak ugrozilo partijski monopol. Nije postojala organizovana javna sfera koja bi vršila pritisak protiv strahota neregulisnog tržišta i arbitrarnih tendencija državnih institucija.\nSamoupravljanje nije vertikalno prošireno do saveznog nivoa moći, Jugoslavija se raspala zato što nije bilo direktne, asocijativne demokratije koja bi putem revolucionisanja ključnih odnosa omogućavala puno vertikalno udruživanje proizvođača. Nije postojala mogućnost otvorenog pritiska na ključne odluke iz redova još mlade i nerazvijene radničke klase. SKJ nije znao da posegne za masovnom energijom odozdo, razulareni konzumerizam bio je alternativa plebejskoj demokratiji. Suvin ističe da je samoupravljanje praktikovano samo unutar geta proizvodnih mikrostruktura uz monopol vlasti partije na širem planu. U Jugoslaviji nije postojalo Integralno samoupravljanje kao organizaciono-plitička a ne samo ekonomistička proizvodna matrica. Atomizovano samoupravljanje bio je ustupak radnim ljudima, kao nadoknada za njihovo političko razvlašćivanje. Prema Suvinu, politička emancipacija je neophodna u procesu prevladavanja klasnog društva.\nPočetkom pedesetih Boris Kidrič zalagao se za uvođenje radničkh saveti po granama privrede za čitavu Jugoslaviju. U članku Teze o ekonomici prelaznog perioda u našoj zemlji on je pisao: „Decentralizacija operative po državnoj liniji, bez jednovremenog centralističkog i demokratskog udruživanja radnih kolektiva, tj. neposrednih proizvođača, ne vodi napred, nego neizbežno vodi natrag u državni kapitalizam (u stvari u nekoliko dražavnih kapitalizama, partikularistički prema celini, birokratsko-centralističkih nadole i prema radnim kolektivima).“ Kidrič je tačno predvideo pravce degeneracije jugoslovenske revolucije.\nLiberalni kritičari jugoslovenskog sistema isticali su da radnici nisu bili vlasnici, pa ih nije interesovalo povećanje vrednosti firmi, Društvena svojina pretvorila je zaposlene u neku vrstu poverenika za upravljanje javnom imovinom, a da pri tom nisu plaćali nikakvu nadoknadu i slobodno su raspolagali dohotkom.Ovi autori su tvrdili da je narušeno horizontalno kretanje kapita zbog straha od mogućeg osmostaljivanja dela preduzeća. Male proizvodne jedinice koje omogućavaju participativno upravljanje nisu ekonomski efikasne. Razlike u platama u SFRJ, čak i između preduzeća u istoj grani privrede, bile su znatno veće nego u kapitalističkim ekonomijama, zbog prepreka u mobilnosti faktora proizvodnje. Samoupravljanje je imalo negativan uticaj na razvoj tržišta kapitala i rada.U samoupravnim preduzećima nije postojao mehanizam koji bi mogao da ograničava zahteve za povećavanje plata, nije bio dobro rešen balans između kompetencija menadžera i zaposlenih.\nSidni Verba je tvrdio da je učestvovanje u samoupravljanju donosilo više koristi boljestojećim slojevima u jugoslovenskom društvu. Što je bio viši socijalni status neke osobe, bila je i veća verovatnoća da će ona učestvovati u političkom životu, radnici nisu bili glavni akteri. Radnički saveti otvarali su više mogućnosti za tehnokratsku vrstu participacije, osnovanu na veštinama i ekspertizi. Ovi zaključci osporavaju tvrdnje da participativna demokratija otvara kanale za učestvovanje onih koji inače ne bi bili aktivni.\nSamoupravljanje u Jugoslaviji je bilo obavezno, radnici su upravljali preduzećima ali nisu mogli da ih osnivaju, izbor alternativnih institucionalnih formi nije bio moguć.\nLiberalni kritičari su tvrdili da su veliki troškovi upravljanja u demokratskim preduzećima. U takvim firmama, radnici nastoje da dobit zadrže za sebe a troškove da prebace na druge, a postoji i diletantizam u odlučivanju. U demokratskom preduzeću radnici su neskloni riziku, menadžeri nastoje da donose odluke koje odgovaraju zaposlenima, više nego što vode računa o ekonomskim efektima. Samoupravljači nastoje da što veći deo dohodka prebace u plate, a troškove da prevale na buduće generacije, nisu zainteresovani za dugoročno investiranje zbog straha da će neko drugi imati koristi od akumulirane imovine.\nU Poljskoj je 1956 došlo do velikog talasa radničkog nezadovoljstva i spontanog nastanka radničkih saveta. Kalecki je podržao njihovo osnivanje, ali je i upozoravao da direktna radnička kontrola u preduzećima mora biti kombinovana sa centralnim planiranjem. On je isticao da u samoupravljanju postoji problem u usaglašavanju specifičnih, partikularnih interesa preduzeća sa društvenim interesima. Potrebni su socjalistička državna politika odozgo i socijalni pritisak odozdo. Kalecki je tvrdio da samoupravljanje može biti potencijalni kreator nezaposlenosti. Povećanje autonomije preduzeća i insistiranje na njihovj efikasnosti ne mora nužno dovoditi do korsinih efekata za ekonomiju u celini. Ono što je korisno za preduzeće ne mora nužno značiti i povećanje makroekonomske efikasnosti.\nDostignuća i neuspesi Jugoslavije\nNi socijalsitička Jugoslavija nije uspela da pronađe institucionalni aranžman koji bi omogućio intergrisanje izrazitih nacionalnih razlika u jednu političku strukturu. Stepen nacionalne, verske i jezičke fragmentiranosti u Jugoslaviji bio je znatno izraženiji nego u drugim evropskim etnički složenim državama. Problem je bio još komplikovaniji zbog toga što su se nacionalne razlike preklapale sa razlikama u ekonomskoj razvijenosti pojedinih regija. Da stvar bude još gora, te razlike vremenom su se povećavale, a ne smanjivale. Slovenija je 1955 bila pet puta razvijenija od Kosova, a 1988 čak sedam puta. U etnički homogenim državama neuporedivo je lakše ujednačavati razlike u regionalnoj ekonomskoj razvijenosti politikom redistribucije koju vrši država. Takve politike postoje i u kapitalsitičkim zemljama, a bile su izražene u sistemima sa socijalstičkim planskim privredama. U etnički složenim državama trasnfer sredstava od razvijenih ka nerazvijenim otežan je ili gotovo potpuno nemogućen. Aktuelna situacija u Španiji to pokazuje. Katalonija čini 16 % stanovništva Španije a stvara 19 % BDP, i to je jedan od glavnih generatora katalonskog separatizma. Katalonski nacionalisti stalno ističu da ih Madrid pljačka. Sličan je problem u Belgiji, gde se jedinstvana država već gotovo raspala. Bogatiji Flamanci netrpeljivi si prema danas manje bogatim Valoncima. Iako su razlike u razvijenosti u ovim državama neuporedivo manje nego što su bile u Jugoslaviji, unutrašnje nacionalne napetosti razaraju sistem. Ni bogate države, poput Belgije, Velike Britanije i Kanade, sa dugim demokratskim tradicijama, nisu uspele da pronađu uspešan model koji bi mogao da obezbedi koegzistenciju različitih nacija u istoj državi. Politikolog Arend Lajphart objavio je 1977 knjigu Demokratija u pluralnim društvima u kojoj je razvio teoriju o konsocijaciji. Ovaj autor, na više primera, pokušao je da dokaže kako postoje mehanizmi koji omogućavaju funkcionisanje demokratskih institucija u fragmentiranim društvima. Vreme mu nije dalo za pravo, skoro svi aranžmani koje je on navodio pokazali su se kao neuspešni.\nJugoslavija je bila organizovna i kao unitarna, periferno kapitalsitička država i kao socijalsitička federacija, i na kraju, po Ustavu iz 1974, kao složena država koja je više ličila na konfederaciju nego na federaciju. Nijedan od ovih modela nije mogao trajno da dovede do eliminisanja unutrašnjih nacionalih napetosti. U SFRJ doneta su faktički četri ustava, ali nijedan nije dugo bio na snazi, sistem je bio u procesu permanentne trasnformacije.\nDok je vera stanovništva u socjalizam bila jaka, zajednička država bolje je funkcionisala. To potvrđuje da se državno jedinstvo u fragmentiranim društvima može održati samo ako postoje jake društvene prakse koje seku i prelaze nacionalne granice. Socijalstička ideologija i sistem imali su za cilj da ostvare socijalno i ekonomsko oslobođenje naroda, ciljevi nisu bili ekskluzivno nacionalni, nego univerzalni i zbog toga su imali integrativne efekte. Dok je međunarodni radnički pokret bio jak, a socijalizam bio ekonomski uspešan, etničke napetosti mogle su da budu balansirane postizanjem univerzalnih ciljeva. Kako je sistem postajao vremenom sve manje efikasan, kako je komunistički pokret u svetu postajao sve slabiji, tako su i nacionalstičke alaternative u SFRJ postajale sve atraktivnije.\nUstavne reforme koje su počele 1967 i koje su krunisane donešenjem Ustava iz 1974 stvorile su pretpostavke za raspad (razbijanje) zajedničke države. Najvažnija ovlašćenja preneta su na republike i pokrajine, savezna država bila je lišena osnovnih nadležnosti koje postoje u svakoj modernoj federaciji. Republike i pokrajine su postale polusuverene države, savezna država bila je potpuno blokirana čak i u vršenju onih ovlašćenja koja je imala po Ustavu, zato što je konsenzus bio način za donešenje odluka. Sistem u kome postoji osam veto igrača nije mogao da funkcioniše, konsenzus je faktički bio proširen na donošenje svih odluka, čak i u oblastima i u organima gde to samim Ustavom nije bilo predviđeno.\nUstav Iz 1974 institucionalno je utvrdio konkurenciju sukoba između naroda I republika a ne između ideoloških I političkih pravaca, konstatuje Mari- Žanin Čalić. Darko Suvin tvrdi da je sedamdesetih stvoreno osam birokratsko-tehnokratskih kasti koje nisu bile pod demokratskom kontrolom, koje su se oslanjale na nacionalizam, a Jugoslavija im više nije bila potrebna. Sistem je reprodukovao etničko raslojavanje, konkurenciju I sukobe, svi su tvrdili da su oštećeni.\nJugoslavija nikad nije bila organizovana kao demokratska država. Politikolog Robert Dal pisao je da je u SFRJ postojala demokratija u preduzećima, ali nije u državi. Na Zapadu je postojala demokratija na političkom planu ali ne i u preduzećima. Odavno je, međutim, uočeno da demokratija nije najbolja organizaciona forma za postizanje modernizacijskih učinaka. I na Zapadu kapitalizam je uspostavljen nedemokratskim putem. U prve dve decenije u SFRJ autoritarni sistem bio je ekonomski efikasan.\nNestankom SSSR, Jugoslavija je izgubila međunarodno politički značaj. Tokom Hladnog rata ona je imala važnu ulogu zbog alternativnog koncepta socijalizma koji je nagrizao homogenost istočnoevropskog bloka okupljneog oko SSSR-a. Posle pada Berlinskog zida, Jugoslavija Zapadu više nije bila potrebna, a nije imala dovoljno unutrašnjih potencijala da se održi. Istorijska odovornost Saveza komunista je u tome što povoljan međunarodni položaj SFRJ nije iskorišćen kako bi bio izgrađen sistem koji bi mogao da opstane i u promenjenim spoljnopolitičkim okolnostima. Nekad revolucionarna organizacija, SKJ, početkom sedamdesetih transformisan je u partiju srednjih slojeva, izgubio je kontakt sa radničkom klasom I postao klasična organizacija karijerista I profesionalnih lovaca na položaje koji nisu mnogo marili za ideologiju. Savez komunista pretvorio se u bezidejnu nomenklaturu, napustio je I socijalizam I Jugoslaviju.\nRezultate Jugoslavije treba ocenjivati uzimajući u obzir ono što se dogodilo posle njene propasti. Na Zapadnom Balkanu, kako se to danas kaže, stvoreno je više patuljastih država, međusobno netrpeljivih, koje su u procesima liberalne tranzicije u značajnoj meri demodernizovane. Izuzetak su Slovenija i delimično Hrvatska. Veći deo stanovništva na teritorije bivše SFRJ danas živi u siromaštvu, bez razvojnih perspektiva. Prosvetiteljstvo je zbačeno s vlasti, pobedili su balkanski nacionalizmi i neoliberalni koncept ekonomskog sistema. Prema Miloradu Ekmečiću nacije na Balkanu nastale su u devetnaestom veku, ne na osnovu jezičkih, nego verskih razlike, to su nacionalizmi sudnjeg dana, kod kojih je međusobna netrpeljivost najizraženija.\nDesimir Tošić pisao je : “Jugoslavija je bila velika ideja, ali smo mi bili mali.“


Napitak od samo jedne žitarice koji za samo 10 dana "RAZBIJA" bubrežni kamenac! (RECEPT) | Web-Tribune.com\nHome / ZDRAVLJE / Napitak od samo jedne žitarice koji za samo 10 dana “RAZBIJA” bubrežni kamenac! (RECEPT)\nNapitak od samo jedne žitarice koji za samo 10 dana “RAZBIJA” bubrežni kamenac! (RECEPT)\nPodaci govore kako će se jednoj od 20 osoba tokom života u telu stvoriti kamen u bubregu koji, kada prolazi kroz urinarni trakt može biti vrlo bolan.\nMeđutim, zahvaljujući samo jednoj namirnici, kamenca se možete rešiti unutar 10 dana. Donosimo jednostavan i jeftin recept.\nVećina bubrežnih kamenčića kroz urinarni trakt može proći unutar 48 sati bez većih problema, za šta je potrebno piti velike količine tečnosti. Međutim, ako se radi o većem kamenu ili više njih ova pojava može biti vrlo bolna i neprijatna te zahteva lekarsku pomoć.\nMeđutim, bubrežnog kamenca se možete rešiti i prirodnim putem, a jedan od najuspešnijih kućnih lekova krije se u samo jednoj jedinoj namirnici. Reč je o zrnju prosa koje se u medicinske svrhe koristi od pamtiveka, a koje za samo 10 dana može na najjednostavniji način rešiti ovaj neprijatan problem.\nProso je hranljiva i zdrava žitarica koju voli naše telo. Šta se bubrežnog kamenca tiče, proso deluje tako da razgrađuje kamenčiće, pesak i talog u bubrezima i bešici, ali i čisti bubrege od toksina.\nNapitak protiv bubrežnog kamenca\n– 200 grama prosa\n– Lonac od 3 litre\n– Staklenka s poklopcem\n1. Uveče, pre spavanja isperite proso u toploj vodi i stavite ga da tako odstoji preko noći.\n2. Ujutro proso istresite u veći lonac.\n3. Zagrejte 2 litre vode do ključanja te je prelijte u lonac s prosom.\n4. Poklopite lonac i ostavite da odstoji ceo dan.\n5. Uveče ili sledeće jutro promešajte pa procedite proso, a tečnost sačuvajte u staklenu posudu te je zaklopite.\n6. Tečnost pijte svaki dan 10 do 15 dana u neograničenim količinama (minimalno čašu dnevno).\n– Proso nemojte bacati jer je vrlo zdravo i hranljivo, piše Dnevnik.hr.\n– Šoljicu prosa i tri šoljice vode kuvajte oko 15 minuta (kao griz, zob ili pirinač) te ga pojedite za doručak kao kašu sa medom i suvim voćem ili narendanom čokoladom.\nTags bez biti bol bubreg bubrezi dan do doručak govor gram hranljivo kada kamen ključ količina količine korist koristi krije lan lek lonac napitak nar nemo oko pesak podaci pojava postupak potrebno problem prolaz protiv put rad rak recept ren Rodni sam sastojci sat savet sina soba spava stav stres sud tečnost tečnosti telo toksin toplo urin vode zdravo zima žitarica živ život života zob\nPrevious Uklonite bol koji vas muči pritiskom samo jedne tačke na dlanu! (VIDEO)\nNext NAPRAVITE KOD KUĆE: Ovo je izuzetno efikasna prirodna maska za rast kose! (RECEPT)


islamofobija Archives - Page 2 of 3 - Put vjernika\nAdmin - 15. Februara 2020. 0\nAdmin - 12. Februara 2020. 0\nKina će cenzurirati Kur'an i štampati izmijenjenu verziju u skladu sa...\nAdmin - 26. Decembra 2019. 0\nAdmin - 14. Decembra 2019. 0\nAdmin - 22. Novembra 2019. 0\nAdmin - 13. Novembra 2019. 0\nAdmin - 28. Oktobra 2019. 0\nAdmin - 23. Oktobra 2019. 0\nAdmin - 13. Septembra 2019. 0\nAdmin - 2. Septembra 2019. 0


Naslovna Info Srbija Mnoštvo sudskih predmeta o nestalim bebama, roditelji traže odgovore\nPo rasporedu suđenja, veliki broj ovih predmeta je u julu, ali su oni za sada zatvoreni za javnost\nUkupno 99 predmeta u radu je u Posebnom odeljenju za suzbijanje korupcije novosadskog Višeg suda, a tiču se slučajeva nestalih beba.\nObuku za postupanje u ovim slučajevima prošlo je šestoro sudija i oni postupaju u ovim postupcima, piše Dnevnik.\nPo rasporedu suđenja, veliki broj ovih predmeta je u julu, ali su oni za sada zatvoreni za javnost.\nIma i postupaka u kojima su roditelji podneli odvojene zahteve za utvrđivanje činjeničnog stanja, pa su oni na kraju spojeni. Do sada je okončan jedan predmet.\n– Ta ročišta su u fazi zakazivanja saslušanja stranaka. Predlagači uglavnom predlažu veliki broj svedoka. Oni dostave dokumentaciju kojom raspolažu i koju su prikupili uglavnom tokom godina. Inače, u ovim slučajevima koji se vode u celoj Srbiji, a u Novom Sadu za područje Apelacionog suda, nema dvostranačkog postupka. Prisutni su predlagači i njihovi punomoćnici, koji im i mogu biti dodeljeni ako ih nemaju. I uz dokumentaciju, sud se ipak obraća službama i organizacijama za koje smatra da bi mogle pridoneti utvrđivanju činjenica o statusu nestalih beba – navodi sudija Posebnog odeljenja Ana Stamenić.\nOna navodi da su stranke u pomenutim postupcima roditelji ili, u slučaju njihove smrti, najuža rodbina. Radi se o vanparničnom postupku, a ne o krivičnom. Ako se utvrdi činjenica o smrti, utvrđuje se gde se telo nalazi, ako se to ne može utvrditi, onda se konstatuje da se to ne može utvrditi, ni status smrti ni status života, na osnovu dokumentacije, dokaza i iskaza ispitanih svedoka.\nDo sad su saslušavani samo predlagači, bez svedoka. Radi se o tome da roditelji prvi put dobijaju priliku da ih neki državni organ i Sud sasluša i da kažu na koga i šta sumnjaju. Na primer, nepoštovanje protokola, zavođenje pacijenta, izdavanje potvrda o smrti, upisivanja činjenica o smrti u lokalnim samoupravama, greškama policije, nepravovremenim upisivanjem podataka, mestima sahranjivanja tela, kremiranjima bez saglasnosti roditelja i drugo.\nDo sad se o ovoj temi raspravljalo na nivou radnih grupa, odbora udruženja, zaštitnika građana.\n– Za najveći broj predmeta, možda i 99 odsto, mi zasad nemamo gotova veštačenja niti „sazrele predmete“ za presuđenje. U tri predmeta od navedenih 99 pronađeni su takozvani parafinski kalupi za DNK analize. U jednom predmetu je Biološki fakultet u Beogradu ocenio da materijal nije podoban za analizu – objašnjava Stamenić za Dnevnik.\nNajstariji predmet odnosi se na dete rođeno 1965. godine, a među najmlađe predmete spada onaj za nestalu bebu iz 2001. godine.\n– Sud može, u slučaju da je izvršeno krivično delo, bez obzira na to što se ovde radi o vanparničnom postupku, da sastavi krivičnu prijavu i obavesti tužilaštvo. Najveći broj predlagača se već ranije i obratio, paralelno s ovim postupcima, Tužilaštvu i podnosili krivične prijave, pre stupanja na snagu novog zakona, a odnosile su se mahom na otmice dece, ali i druga krivična dela. Sad to može da se kvalifikuje na drugi način, kao trajno delo otmice, za koju nije nastupila zastara – navodi sudija Stamenić.\nSud može da donese tri različita oblika rešenja – da utvrdi činjenice o smrti i gde se telo nalazi, da konstatuje da ne može da utvrdi činjenice o smrti ili da utvrdi da je dete živo i gde se nalazi.\nPogledajte ispovest majki koje sumnjaju da su im bebe ukradene po rođenju:\nPrethodni tekstPotreban automehaničar – vulkanizer\nSledeći tekstUhapšen razbojnik koji je opljačkao menjačnicu u Bačkoj Palanci


Zagreb, Centar - lijepi građanski stan s pogledom na park, 127m2\n1.100€ (8.281 kn)\nStan se nalazi u centru grada, samo 200m od Trga bana Josipa Jelačića, u neposrednoj blizini svih sadržaja.\nOPIS: Stan se sastoji od hodnika, 3 salonske prostorije s pogledom na park, jedne velike sobe s pogleom na dvorište, kuhinje s ostavom, kupaonice, toaleta, zatvorene lođe. U podrumu se nalazi spremište. U blizini stana nalazi se javna garaža.\nVisina stropa: 3,40


ZDRAVKO KRIVOKAPIĆ PRIJETI: "MILO Đukanović da pazi šta govori, inače..." (foto i video) - IBALKAN\nNajoštrije je predsjednik Crne Gore osudio besprizoran čin skrnavljenja spomenika jednom od najvećih antifašističkih junaka i simbola otpora Ljubu Čupiću…\nPODGORICA: Crna Gora, Zanimljivosti, vijesti… ponedeljak 14.06.2021… 00: 20… ZDRAVKO KRIVOKAPIĆ PRIJETI: “MILO Đukanović da pazi šta govori, inače…” (foto i video)\nPremijer Crne Gore Zdravko Krivokapić najoštrije je danas osudio besprizoran čin skrnavljenja spomenika jednom od najvećih antifašističkih junaka i simbola otpora Ljubu Čupiću i pozvao predsjednika Mila Đukanovića da vodi računa da ne izgovara riječi koje zvuče kao poziv na rušenje ustavnog i državnog poretka.\nKako je saopšteno iz Vlade, Krivokapić je pohvalio policiji na brzom otkrivanju počinioca i apelovao na državne organe da slučaj rasvijetle do kraja i do posljednjeg detalja, prenijela je RTCG.\n„Želimo da kao Vlada i kao građani znamo ko i zašto je ovo uradio u gradu slobode? Narod i zemlja koji su digli prvi antifašistički ustanak u Evropi, datum koji uskoro slavimo, i praznik koji nam je svima podjednako u srcima, zaslužuje da zna sve okolnosti slučaja“, kazao je Krivokapić.\nOn je naveo da je neophodno znati da li je u pitanju izlovani pojedinačni slučaj ili je u pitanju, ipak dirigovani događaj.\nČitaj još: FK Sarajevo proslavio 72. rođendan...\n„Ima elemenata da pomislimo i na ovo drugo jer imamo činjenicu da su predsednik države i predsednik opštine Podgorica doneli presudu našoj vlasti, pri nego što su se državne institucije oglasile“, rekao je premijer.\nMILO Đukanović je ranije danas naveo da očekuje da nadležni državni organi odlučno i adekvatno reaguju, a u protivnom, kako je kazao, znaće šta im je činiti i kako da odbrane revolucionarno nasljeđe i najvrijednije istorijske vrijednosti savremenog crnogorskog društva.\n„Pozivam predsednika države ili da vodi računa da ne izgovara reči koje zvuče kao poziv na rušenje ustavnog i državnog poretka, a ukoliko on sam od toga konačno ne odustane, onda ću ja pozvati Državno tužilaštvo da reaguje na te pretnje. Crna Gora je zemlja u kojoj se, u oblasti vladavine prava, više neće odlučivati prema željama moćnih pojedinaca, nego isključivo prema Ustavu i zakonu“, naglasio je Krivokapić.\nOn je poručio da čin skrnavljenja spomenika Ljubu Čupiću ili bilo kojeg drugog spomenika istorije i kulture, neće biti tolerisan nikome, prenosi Danas.rs.\nČitaj još: NEZAPAMĆEN SKANDAL: Sveštenik molio Boga za novi Holokaust i pozvao na masakr Jevreja... (foto i video)


Što sa crvenim muljem na pragu Hrvatske? | Panorama | DW | 12.10.2010\nEkološka katastrofa u Mađarskoj je podsjetila i na opasan lužnati mulj Tvornice aluminija u Mostaru. Tamo je oko 12 milijuna tona crvenog mulja koji bi lako mogao dospjeti i u Jadransko more.\nKatastrofa u Mađarskoj je mnogima otvorila oči i za mnogo bliže probleme\nMještani Dobrog sela kod Mostara već godinama upozoravaju na golemo odlagališta crvenog mulja u tom naselju, ali tek katastrofa u Mađarskoj je to pitanje ponovno postalo aktualno. To odlagalište je jedno je od najopasnijih točaka potencijalne ekološke katastrofe u BiH i za njegovu sanaciju treba i do stotinu miliona eura. Stvarna procjena troškova zapravo nikada nije napravljena, kažu u Ministarstvu za okoliš u Vladi Federacije BiH. "U Bosni i Hercegovini imamo dva odlagališta crvenog mulja. Jedno u Biraču kod Zvornika i drugo kod Mostara u Dobrom selu. Deponija u Biraču je mnogo bolje osigurana od one u Dobrom selu. Procjene su da se oko 10 miliona tona crvenog mulja nalazi uskladišteno na području Dobrog sela”, kaže savjetnik ministra okoliša Tomislav Lukić. Prema njegovom mišljenju, tamo ne postoji mogućnost ekološkog incidenta od izlijevanja crvenog mulja kao u Mađarskoj. “Deponija se nalazi u betonskom koritu u depresiji i mislim da nema mogućnosti za incident”, naglašava Lukić.\nU Dobrom selu vlada strah\nDeponij mulja u Dobrom selu kod Mostara\nFederalno ministarstvo okoliša i turizma ustrajalo je da se prilikom privatizacije mostarskog Aluminija, iz sredstava privatizacije izdvoji 10 posto za sanaciju odlagališta crvenog mulja u Dobrom selu, naglašava Lukić. "Naložili smo Aluminiju Mostar da stalno mora držati potopljenu površinu od 70 hektara u Dobrom selu”, rekao je savjetnik ministra za okoliš Tomislav Lukić.\nMještanima Dobrog sela se čini da nikoga nije briga za potencijalnu opasnost i za obalu Jadrana!\nMeđutim, stanje na terenu govori drugačije. Mještani već godinama upozoravaju na ovo odlagalište i kažu tek sada, kada se desila ekološka katastrofa u Mađarskoj, počeli su ozbiljno shvaćati njihove žalbe. “Naravno da nas je strah tog mulja i deponije! Pogotovo sada kada vidimo što se desilo u Mađarskoj! Valjda će sada netko nešto poduzeti”, kaže jedna od mještanki Dobrog sela.\nU prilog upozorenjima mještana Dobrog sela govori i stav načelnika općine Čitluk Ive Jerkića koji kaže da se problem konstantno prebacuje na nekog drugog: "Mjerodavne federalne institucije moraju hitno osigurati mjere ekološke zaštite odlagališta“, poručio je Jerkić.\nA što ako dođe potres?\nU ogromnom kompleksu bazena koji su građeni jedan oko drugog i na pojedinim mjestima duboki i do 25 metara, nalazi se preko 12 miliona tona crvenog mulja. Upućeni tvrde da bi, u slučaju velikog potresa i pucanja betonske podloge na dnu bazena, mulj mogao iscuriti u Jadransko more.\nAnton Jekauc već godinama upozorava na tu opasnost\nAnton Jekauc, direktor Instituta za strateška ekonomska istraživanja Sarajevo, koji već godinama prati ovu problematiku, kaže da je više puta pokušavao ukazati na opasnosti iz ovih deponija. “Još prije 11 godina sam napravio prijedlog studije s međunarodnim izvođačima, ali jednostavno uvijek naiđem na opstrukcije i neprihvaćanja! Građani su duboko svjesni da se tako nešto ne bi smjelo tolerirati, ali izgleda da vlast nije! To je bazen površine od oko 700.000 kvadratnih metara u kom se nalazi ekološki opasan otpad. Postoji prirodni proces isparavanja, a na dubini od 12 ili 13 metara je alkalna masa i to je sigurno prioritet za sanaciju.”, kaže dr. Jekauc.\nNovac za šutnju\nDo sanacije tog bazena Aluminij MZ Dobro Selo, na čijem području je odlagalište, plaća po 10.000 KM mjesečno kao obeštećenje za eventualne negativne utjecaje. “Zbog toga mnogi šute i ne žele javno govoriti o tome što im se dešava na pragu kuća”, kaže jedna starija mještanka Dobrog sela.\nU toj regiji potresi nisu rijetkost, a takva ekološka katastrofa bi i Hrvatskoj nanjela nesagledive štete\nPrema mišljenju dr. Sulejmana Redžića šefa katedre za ekologiju i zaštitu prirodne okoline na prirodno-matematičkom fakultetu Univerzitetu u Sarajevu, deponije mulja bi trebale biti znatno bolje osigurane. “Ovo je posljednje upozorenje Bosni i Hercegovini da se slični depoi osiguraju od mogućeg ekološkog incidenta kao i da se razviju takve tehnologije kako bi se crveni mulj mogao iskoristiti za pravljenje građevinskog materijala i znatne dobiti”, ističe dr. Redžić.\nAkademik Redžić smatra da su prioritetna nova ulaganja. “U cijelu situaciju se moraju uključiti nadležna ministarstva kao i institucije koje se bave ovom problematikom. Na koncu, postoji dovoljno razloga da sanacije ovih odlagališta budu nominirani kao projekti koji mogu dobiti sredstva iz EU”, navodi dr. Sulejman Redžić.\nVelika je opasnost da provale nove tone otrovnog mulja iz mađarske tvornice aluminija. Ako se to dogodi - i ako otrov dospije u Dunav, u Hrvatskoj je u opasnosti i najosjetljivije područje - Kopački rit. (11.10.2010)


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Neće Putinova pravila, napuštaju Rusiju\nSnižene ocene kreditnog rejtinga Rusije\n"Politički pritisak Vašingtona"\nOvakva odluka usledila je uoči primene novog ruskog zakona kojim se regulišu aktivnosti rejting agencija, a koji će od iduće godine stupiti na snagu.\nNovi propisi će primorati međunarodne rejting agencije koje posluju u Rusiji da kroz svoje ruske filijale, čije će aktivnosti regulisati vlada u Moskvi, izdaju lokalne ocene kreditnog rejtinga, i da garantuju da ih neće povući pod spoljnim političkim uticajem, navode agencije.\nZvanična Moskva smatra da je obaranje njenog rejtinga rezultat političkog pritiska Vašingtona, pošto se sedište tri vodeće međunarodne rejting agencije, Mudisa, Fiča i S&P-a, nalazi u Sjedinjenim Američkim Državama, navode ruski mediji.\n* "Rusija je mafijaška država, a Putin je glavni kum"\n* "Vašington je taj koji preti svetu, a ne Moskva"\n* "Vašington menja politiku prema Moskvi"\nSVET Peskov: Američko oružje u Ukrajini "podgrejaće usijane" glave nacionalista\nSubota 19.03.2016. 13:56\nRusi ih tjeraju da striktno poštuju pravila. A oni neće nego kako im Wašington kaže takav rejting daju. Kome trebaju takvi???


U REPUBLICI SRPSKOJ MIJENJAJU ZAKON I GRAĐANIMA OLAKŠAVAJU NABAVKU ORUŽJA – Islam u vremenu\nPored navedenog, a kada je u pitanju oduzimanje oružja fizičkim osobama, ocijenjeno je da je predmetne odredbe potrebno drugačije definisati, prvenstveno iz razloga jer se u praksi pokazalo da se građanima koji su učinili prekršaj u određenim slučajevima i uredno platili novčanu kaznu, primjenom konkretnih odredaba, oduzimalo oružje koje je u mnogim slučajevima bilo porodično nasljeđe, trofej i slično, piše Klix.ba.\nPrevious Article BRADA NIJE SAMO TREND, EVO RAZLOGA ZAŠTO NE BI TREBALI BITI GOLOBRADI\nNext Article SNAŽNA PORUKA ČOVIĆU I HDZ-U: AMBASADA SAD O OŽIVLJAVANJU TZV. HERCEG-BOSNE


Magazin, deciji sajt | Dečji sajt strana 4\nNe ispitujte ih o svakom koraku i svakom minutu koji su proveli van kuće, ali ih svakako slušajte i pratite promene u njihovom ponašanju\nDrage trudnice, pripremite se za jedan od najlepših i najtežih „poslova“\nZa petak 22. januar zakazali smo prvu ovogodišnju onlajn radionicu za podršku dojenju. Znamo da ste je čekale s nestrpljenjem i zato se obavezno prijavite!\nZa normalan razvoj bebe kvalitetan san je važan koliko i hrana\nOtkrijte šta prija vašoj bebi i šta joj pomaže da brzo utone u san i da prespava celu noć bez buđenja. Isprobajte neke od ovih univerzalnih saveta, koristiće vam\nDanašnji ručak je idealan za moderne domaćice, jer se pravi od smrznutih namirnica, što olakšava i ubrzava pripremu, ali je zato poslastica starinska\nOTKRIVAMO: Da li je tačno da „čizma glavu čuva, a da je šubara kvari“? Da li je pretopljavanje opasnije od pothlađivanja? Koje su rukavice najbolje?\nZnate li kako treba da izgleda pravilna zimska nega bebine kože?\nHladnoća na nežnu bebinu kožu deluje intenzivnije i nepovoljnije nego na kožu odraslih koja je daleko otpornija. No, to ne znači da treba da preterujete sa mackanjem\nKad stavi tačku na brak ili vezu sa ocem svog deteta ili ocem svoje dece, ženi je potrebna dodatna snaga koju, na sreću, ima većina njih\nKako je vaše vozilo tokom zimskog perioda izloženo brojnim rizicima, najbolje je da kasko-osiguranjem zaštitite sebe i ostale učesnike u saobračaju\nDok se okrenete oko sebe, vaše čedo koje se, čini vam se, juče rodilo, početi da puzi i da hoda, da niže reči, da jede samo. Zato treba da uživate u svakom trenutku njegovog odrastanja\nDinstani svinjski vrat i čokoladne kuglice u kokosovom brašnu\nSpremanje ručka danas možete u potpunosti da prepustite suprugu, a decu zadužite da vam pomognu oko pravljenja poslastice\nRoditelji će sada moći lakše da prate rast i razvoj svog deteta, da se informišu o dojenju, ishrani, imunizaciji, planiranju lekarskih pregleda...\nUverite se u lekovita svojstva južnoaftričke muškatle i bobica crne zove, biljaka od kojih Švajcarci već decenijama prave sirup\nIako nam je ove godine pandemija izazvana koronavirusom poremetila planove, radujmo se što smo zajedno i što smo zdravi\nIako je u novije vreme zaživelo kolektivno nalaganje badnjaka ispred crkve, sačuvajte nekoliko listića i spalite ih na Božić u vašem domu\nBez obzira da li ih kupujete u zimskim mesecima ili u nekom drugom periodu godine, puzzle su uvek dobar izbor, a ovih dana se traže jer su sjajan božićni poklon za sve generacije\nIako će biti drugačiji od svih ostalih, radujte se ovom Božiću\nNe ostavljajte decu u neizvesnosti, posebno ako su mala, nego već danas krenite da objašnjavate kako ćete obeležiti praznike\nPohovani fileti oslića i keksići koji miršu na cimet, đumbir i praznike\nEvo još jednog ručka koji se sprema brzo i lako i koji će vam baš prijati nakon velikih količina mesa, sarmi i ruske salate\nDragi očevi, ako niste stigli pre novogodišnjih praznika, danas kupite neki poklončić, neku sitnicu za vašu decu jer se sutra obeležavaju Oci\nIako vam izlazak na hladnoću u početku neće izgledati kao dobra ideja, brzo ćete shvatiti da je to najbolje što ste mogli da učinite nakon uživanja u hrani i piću


OPREZ: Lažno Facebook obaveštenje vodi do Trojanca\nDruštvene mreže, 28.11.2012, 06:34 AM\nFacebook sa svojih miljardu korisnika je „obećana zemlja“ za prevarante svih boja. Istorija društvene mreže pokazuje da će se među milionima korisnika društvene mreže uvek naći ne mali broj onih koji će nasesti na novu prevaru. A na jednu od njih koja je aktuelna ovih dana ukazuje Webroot.\nNa email adrese korisnika ovih dana stižu emailovi koje navodno šalje Facebook obaveštavajući korisnike o aktivnostima na Facebook-u koje su možda propustili.\nKlik na bilo koje dugme u emailu, uključujući i „unsubscribe“ link, vodi korisnika na stranicu na kojoj se nalazi Blackhole exploit kit, sa exploitom za Adobe Reader i Acrobat.\nRačunari korisnika koji imaju neažurirane, ranjive verzije jednog ili oba ova programa, automatski će biti zaraženi Trojancem koji krade podatke. Ovog Trojanca za sada detektuje 28 od 43 antivirusnih programa koje koristi online skener Virus Total. Kada je započela kampanja distribucije ovih lažnih obaveštenja, rizik je bio još i veći čak i za korisnike koji imaju instaliran antivirus, jer su Trojanca detektovala samo tri antivirusa.\nKorisnicima se savetuje da budu oprezni sa ovakvim neočekivanim emailovima, i da ne klikću na linkove u njima bez obzira na to što ti emailovi mogu izgledati kao da su zaista legitimni. Ako ste radoznali da saznate šta ste to propustili na Facebook-u, umesto klikom na link u emailu, posetite Facebook-ov sajt direktnim ukucavanjem facebook.com u adresni bar brauzera ili klikom na bookmarkovani link iz brauzera. I na kraju, podsećanje - redovno ažurirajte programe instalirane na računaru, uključujući i operativni sistem.


Slavica muze 5 krava, pravi sir i prodaje surutku: Litar košta samo 50 dinara - Biznis Telegraf.rs\n24/12/21 | 14:07 ≫ 14:33\nKrave nisu slavina pa da se mleko zavrne. Svaki dan moraju da se muzu, a kada se mleko preradi u sir zaradi se više nego kada se sirovo prodaje mlekari - kaže Slavica.\nSlavica Ercegovčević (59), domaćica iz Klenja u Mačvi, punih 35 godina na pijacama u ovom kraju prodaje mleko i mlečne proizvode, a od početka pandemije korona virusa najprodavanija je surutka.\nOvaj prirodni napitak, za koji se smatra da je "imunološka bomba" kupuju jednako oni koji žele da ojačajaju imunitet i izlečeni od Kovida 19.\n- Mnogi koji su pili surutku dok su bili zaraženi koronom rekli su mi da im je pomogla da ozdrave, naravno uz lekove koje je prepisivao lekar. Kada su bolesni ljudi piju dosta lekova, primaju injekcije, pa mnogi kupuju surutku posle izlečenja pre svega da očiste jetru. Zato bi moglo da se kaže da surutka leči i od velike količine lekova - kaže Slavica.\nStariji ljudi znaju da se surutka odavno koristila kod "masne jetre", visokog lošeg holesterola za čišćenje krvnih sudova od masnoća i još nekoliko oboljenja, kao i za poboljšanje imunitita. Pandemija korona virusa je uticala da se mnogo više ljudi oslanja na konvencionalne načine lečenja, pa Slavica tako objašnjava što uvek sa tezge prvo proda flaše sa surutkom.\nOvaj prirodni napitak na pijacu iznosi u flašama od dve litre koje prodaje za svega 100 dinara.\n- Zdrava je surutka i pomalo zaboravljena, ali eto došla korona pa se ljudi setili kako su njihovi stari nekada stari ređe odlazili u apoteku i lečili se onim što imaju u kući - dodaje Slavica.\nOna je otkrila da surutku odvaja kada priprema mladi sir. Mleko se posiri i kada prokisne odvoji se surutka i procedi kroz gazu i sipa u flaše. U frižidru surutka može da stoji pet do šest dana i da se ne pokvari.\nSlavica, inače, na svom gazdinstvu ima 5 krava muzara koje svakog dana daju preko 100 litara mleka. Ova vredna žena svu količinu mleka preradi u nekoliko vrsta sireva koje prodaje na pijacama u ovom kraju punih 35 godina.\n- Malo sam se umorila, ali mora da se radi. Krave nisu slavina pa da se mleko zavrne. Svaki dan moraju da se muzu, a kada se mleko preradi u sir zaradi se više nego kada se sirovo prodaje mlekari - zadovoljna je Slavica.\nI pored ovih priča, nema dokaza da surutka pomaže protiv korone, ali je poznato da je zdrav napitak.\n24. decembar 2021 | 18:48\nSurutku ne piju, al zato mute one praškove...\n24. decembar 2021 | 18:33\nОткупна цена млека у Ужичком крају је =28,оо динара/литар!! Две цигарете из најјефтиније пакле цигарета је откупна цена домаћег сировог млека!! Данас више немаш ни дневне новине по цени откупа једног литра млека на селу!! А у продавницама на рафовима млеко око три пута више!! Па ти сад види како је на селу. Неко ће рећи, их знаш колико труда треба за једне дневне новине! А за млеко не треба труда?? Потерај стоку на пашу, чувај и врати, или нахрани сеном, очисти шталу, положи стоци, опери краве, помузи млеко, сачувај до предаје млека - и све то 28,оо динара за литар!!! На селу добијеш две цигарете за један литар млека !! Па скупља је флаширана вода!! Пола литра пива је дупло скупље него одкупна цена млека на селу!!\n24. decembar 2021 | 16:19\nZnam je licno kakve krave kakvi bakraci ona ima jednu Macku i stanuje na 2 spratu


Preduzete sve mere za sprečavanje širenja afričke kuge svinja | Energetski portal Srbije\nPreduzete sve mere za sprečavanje širenja afričke kuge svinja\n14.08. 2019 Vesti | Srbija\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede saopštilo je juče da su rezultati analiza referentne laboratorije iz Madrida potvrdili da se u Srbiji pojavila afrička kuga svinja u okolini Mladenovca, a nadležne službe su preduzele sve preventivne mere za sprečavanje širenja tog virusa.\nPosle dve godine, koliko je Srbija uspešno odolevala snažnom udaru afričke kuge svinja u svetu i našem regionu, afrička kuga svinja je potvrđena na tri tačke u tri sela u okolini Mladenovca.\nJuče je doneto rešenje o proglašenju zaraženog područja oko Mladenovca u poluprečniku od tri kilometra.\nZabranjeno je držanje svinja na otvorenom kako ne bi došlo do prenošenja zaraze, a pripremljena su i jasna uputstva za uzgajivače svinja, lovce, kao i obaveštenja na graničnim prelazima.\nSrbija na spisku država za koje se sumnja da imaju afričku kugu svinja\nBiH privremeno zabranila uvoz svinjskog mesa iz Srbije\nDo petka rezultati analiza o afričkoj kugi svinja u Srbiji\nSvaki slučaj ili sumnju na pojavu virusa afričke kuge svinja, treba prijaviti veterinaru ili veterinarskom inspektoru.\nMera zabrane uvoza svinjskog mesa iz Srbije je privremenog karaktera, a zemlje takvu odluku donose automatski kada postoji sumnja, ili kada je proglašeno zaraženo područje.\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović je juče potpisao naredbu o uvođenju principa regionalizacije u Srbiji, što znači da samo iz područja koje je zaraženo nema trgovine svinjama i svinjskim mesom, a sva ostala područja gde nema virusa su slobodna za trgovinu.\nNakon monitoringa, koji će trajati približno 40 dana, Srbija će moći nesmetano da izvozi na prostor Evropske unije i u druge države, a u skladu sa instrukcijama Svetske organizacije za zdravlje životinja, navodi se u saopštenju.\nafrička kuga svinja (AKS)\nSvetska organizacija za zdravlje životinja – OIE\nNaučni institut za veterinarstvo\nPočinje izgradnja kanalizacije na levoj obali Dunava\nVebinar – „Šta je charge&Go“?\nBeograd krajem sledeće godine dobija novu autobusku\nJoksimović i Jelstad: Razvojna saradnja u oblasti...


Radni kombinezoni za KP čistoća\nRadni kombinezoni za KP čistoća rade se u sopstvenoj proizvodnji od visoko kvalitetnog kepera: 65% polietilen i 35% pamuk, 245 g/m² sa izborom u preko 12 boja. Rade se standardno sa kragnom, prednjim delovima rukava, delovima nogavica, pojasom i zatvaračima džepova u kontrastnoj boji. Fosforescentni paspul radi bezbednosti na radu, rajsferšlus full Zip YKK, nitne na džepovima i krajevima šniranja.\nRad u preduzeću KP čistoća svakako podrazumeva nošenje radne uniforme kao što su radni kombinezoni kako bi se zaposlenima u ovoj ustanovi omogućilo adekvatno obavljanje radnih obaveza. Kako bi bili u prilici da Vaši zaposleni imaju odgovarajuću radnu garderobu sigurni smo da će Vam biti neophodni naši radni kombinezoni za KP čistoća koje radimo u sopstvenoj proizvodnji. Radni kombniezoni za KP čistoća odlikuju se udobnošću i komotitetom tokom rada ali i adekvatnom otpornošću i na loše vremenske uslove jer se rade od visoko kvalitetnog materijala kepera koji je mešavina 65% polietilena i 35% pamuka sa površisnkom masom materijala 245 g/m².\nRadni kombinezoni za KP čistoća rade se u preko 12 boja pa tako svojom ponudom možemo sigurno da zadovoljimo Vaše potrebe kako bi imali adekvatnu radnu garerobu. Standardno se ovi radni kombinezoni za KP čistoća rade sa kragnom, pojasom, zatvaračima džepova, prednjim delovima rukava i delovima nogavica u kontrastnoj boji, sa rajsferšlusom ful Zip YKK i nitnama na džepovima i krajevima šniranja. Osim toga na sebi imaju i fosforescenti paspul radi bolje sigurnosti zaposlenih tokom rada.\nRadni kombniezoni za KP čistoća rade se od istog materijala i u istim bojama kao i radne jakne iz naše ponude koje možete lako i lepo da kompletirate i imate potpunu radnu uniformu za svoju firmu. Kako bi tokom rada Vaši zaposleni bili u mogućnosti da promovišu Vašu firmu moguća je izrada reklamnog teksa, logotipa ili naziva firme u vezu ili štampi na artiklu kao što su radni kombinezoni za KP čistoća.\nPokažite koliko brinete o svojim zaposlenima kojima želite da obezbedite adekvatne uslove rada i sigurni smo da će Vam oni uzvratiti svojim povećanim učinskom i boljim rezultatima rada. Neka Vaši poslovni partneri i saradnici kao i korisnici usluga vide koliko ulažete u svoje poslovanje i kakav jedinstven stil i imidž firme i njenih zaposlenih imate a sve to uz naš artikal kao što su radni kombinezoni za KP čistoća.


Šansa za Zelenskog i mir | Svet | Novosti.rs\nŠansa za Zelenskog i mir\nPečat | 12. oktobar 2019. 16:30 | Komentara: 0\nUkrajini predstoji težak period trežnjenja posle poludecenijskog nacionalističkog pira, a Rusija je strpljiva i čeka, znajući da je ukrajinsko pitanje najvažnije\nKAO bomba je prošle nedelje odjeknula u Ukrajini vest da je 1. oktobra bivši predsednik Leonid Kučma, po ovlašćenju aktuelnog šefa države Vladimira Zelenskog, stavio, zajedno sa ustanicima iz Donbasa, potpis na takozvanu „Štajnmajerovu formulu“, kojom se ostvaruje vidan napredak u rešavanju statusa i budućnosti pobunjenog istoka zemlje. Ovaj mehanizam omogućuje da se posle četiri godine odblokira „minski proces“ mirovnih pregovora, imajući u vidu da za vreme vlasti ukrajinskog predsednika Petra Porošenka – koji je potpisao sporazume iz Minska – do dugoročnog rešenja i trajnog mira nije moglo da dođe. Razloga opstrukcije ima više, a kao glavni najčešće se navodi pritisak iz Vašingtona, pogotovo prethodne administracije predsednika Baraka Obame i političke garniture koja je iza njega stajala. Moć ovih grupa postepeno je potiskivana pobedom predsednika Donalda Trampa, ali ni to nije bilo dovoljno da se stvari pomere s mrtve tačke. Tek ove godine, dolaskom na vlast u Kijevu Vladimira Zelenskog, stvorile su se pretpostavke za odmrzavanje mirovnog procesa u interesu, pre svega, ukrajinskog naroda.\nMISAO VODILjA – „SAMO DA NE BUDE JOŠ GORE“\nNe dele, međutim, svi u Ukrajini to mišljenje. Odmah su se aktivirali nacionalisti s parolama „Ne kapitulaciji!“, a miting u nedelju na trgu Majdan u centru Kijeva okupio je više hiljada ljudi, mahom pristalica ekstremnog „Desnog sektora“ i sličnih organizacija. Oni se ponašaju kao da je njihova „patriotska politika“ – koja je u proteklih pet godina odnela preko 13.000 ljudskih života i raselila tri miliona ljudi – donela pobedu u Donbasu. Naprotiv, Zelenski je nasledio nikad gore stanje u Ukrajini, u poređenju s kojim čak i turbulentne i nesigurne prve postsovjetske godine mogu da se posmatraju kao doba stabilnosti i prosperiteta. Tada je bar postojala neka ideja, optimizam za budućnost i velika obećanja, dok danas ničeg od toga nema. Jedina misao vodilja je: samo da sutra ne bude još gore.\nA o tome da u ovoj velikoj zemlji uvek može gore, brinu radikalni krugovi koji su zakuvali građanski rat, a pre toga prevrat na Majdanu. Upravo ova revolucija u koju je Vašington, prema priznanju tadašnjeg pomoćnika državnog sekretara SAD Viktorije Nuland, uložio pet milijardi dolara, dovela je do eksplozije nasilja i rusofobije u društvu. Direktna posledica bilo je otcepljenje Krima i njegovo vraćanje u sastav Rusije. Ruskojezično stanovništvo – kako na Krimu, tako i u mnogim drugim delovima Ukrajine – nije želelo da živi pod vlašću onih koji poriču i suzbijaju njihov nacionalni identitet. Najvažnija tačka sporenja bio je proklamovani novi državni „majdanski kurs“ udaljavanja od Rusije i „priključenja Zapadu“. To je bila nemoguća misija, jer je vekovima Ukrajina organski deo takozvanog ruskog sveta, ali prvenstveno zato što Zapad nikada nije ozbiljno ni pomišljao da ovu zemlju uključi na ravnopravnim osnovama u svoje institucije – gde se o nečemu zaista odlučuje.\nAli je zato imaginarni „put u Evropu“ poslužio kao efikasna tačka razdora ne samo na relaciji Kijev–Moskva već i unutar ukrajinskog društva. Rat, sankcije, neprijateljstvo, kidanje međunacionalnih i porodičnih veza, verske podele, sve je to dovelo do ekstremne degradacije Ukrajine – ekonomske i političke – nanoseći štetu i Rusiji. To su bili ključni spoljnopolitički ciljevi prethodne američke administracije u ovom regionu, ali im je Kremlj više nego uspešno parirao. Ukrajina ipak nije postala čvrst sanitarni kordon na zapadnoj ruskoj granici, a teška ekonomska situacija i politički sukobi tokom poslednjih pet godina umnogome su paralisali vlast u Kijevu. Tako je Zelenski, na talasu krize koju su stvorili Porošenko i njegovi ljudi, došao na vlast.\nSCENARIO KOJI NIJE MOGUĆE IZBEĆI\nA sada bi ti isti da ga ruše zbog „nedostatka patriotizma“, odnosno pristajanja na „Štajnmajerovu formulu“ koja donosi mir. Ili bar pruža neku nadu. Ova formula precizira redosled koraka propisanih sporazumima iz Minska 2015. godine. Predložio ih je još 2016. tadašnji šef diplomatije, a današnji predsednik Nemačke Frank-Valter Štajnmajer, da bi se nekako krenulo u susret razrešenju konflikta u Donbasu. Tadašnji ukrajinski predsednik Porošenko prihvatio je ovu formulu, kao i sporazum iz Minska, ali nije prstom mrdnuo da se dogovoreno sprovede. Došlo je do zastoja u mirovnom procesu, za šta su Vašington i NATO krivili Moskvu i zbog čega su antiruske sankcije tako dugo opstale. Iz Moskve su uvek odgovarali da nisu strana u sukobu i da Kijev mora da se dogovori s rukovodstvima Donjecke i Luganske Narodne Republike. To je, međutim, bilo nemoguće jer su Porošenko i njegovi ljudi ceo Donbas i njihove lidere proglasili za teroriste s kojima se ne razgovara.\nPROČITAJTE JOŠ: ZELENSKI NA ČELU UKRAJINE: Komičar lako uzeo fotelju Porošenku\nPrema „Štajnmajerovoj formuli“, na istoku Ukrajine, to jest u opštinama koje Kijev ne kontroliše treba da budu raspisani lokalni izbori, u skladu s Ustavom i specijalnim zakonom Ukrajine. Upravo taj „specijalni zakon“ smeta ukrajinskim nacionalistima, jer ga smatraju institucionalizacijom specijalnog statusa Donbasa, ali to je scenario koji nije moguće izbeći – ako se želi zakoračiti putem mira. U suprotnom, Kijev mora vojno da porazi svoje protivnike u građanskom ratu, što je nemoguće. Isto tako, lideri Donbasa, koji će svakako biti favoriti na tim izborima, jasni su u poruci da se njihova stečena prava ne mogu oduzimati. U tome je začkoljica „Štajnmajera“, jer dobrim delom legitimizuje postojeće stanje. I zato ukrajinski nacionalisti ponovo prete na ulicama, verujući da i dalje mogu da nameću celoj zemlji svoje ekstremističke stavove.\nOni, ipak, ne shvataju da su se okolnosti promenile – ne samo u Kijevu već i u Vašingtonu, Berlinu, Parizu, Briselu… Nema više podrške radikalnom scenariju u Ukrajini.\nTramp je Zelenskom poručio da problem Donbasa treba da rešava u dogovoru s ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, a Evropa je umorna i od Ukrajine i od sukoba s Rusijom. Evropljani žele da se odnosi s Moskvom vrate na stanje kao pre 2014. godine, kada su cvetali trgovina, kulturna razmena i saradnja na svim poljima. Isto tako, vreme je da neki Ukrajinci dobro razumeju da „evroatlantski put“ za njih ne postoji, jer ih na tom putu gotovo sigurno čeka višestruki veto brojnih članica EU i NATO-a koje ne žele sukob s Rusijom. Kao što je to dobro razumeo svrgnuti ukrajinski predsednik Viktor Janukovič, uspeh ove zemlje nemoguć je bez dogovora s Moskvom.\nMnogo toga će Ukrajinci, a pogotovo njihov radikalniji deo, tek morati da shvate od onoga što je u Evropi već postalo neupitno. I ne treba da se ljute na Putina i Moskvu, već samo ne sebe i svoje nerazumne lidere koji su ih doveli u takvu situaciju. Pretnje Zelenskom „novim Majdanom“, čak i ako bi se kojim slučajem pretočile u stvarnost, ne bi opet ništa promenile, osim što bi Porošenko i njegovi saborci ponovo došli u priliku da upravljaju resursima ove nekada bogate zemlje. Niti bi vratili Donbas, još manje Krim, ali bi – ako im se dozvoli – mogli da unesu još više mržnje u rusko-ukrajinske odnose. Reklo bi se da je kod većine građana sazrela svest o tome da su prevareni i da su žrtve stranih interesa i pohlepnih elita.\nZelenski nešto i nudi, svestan da ne može „bez borbe“ da se povuče i preda Donbas. Štajnmajerova formula mu upravo to i nudi: koliko-toliko častan izlaz, koji njegov prethodnik nije želeo i smeo da prihvati. Zato novi predsednik ističe da će se ukrajinski vojnici vratiti na rusku granicu! To će se i desiti – ali po svemu sudeći tek po okončanju izbora, proglašene amnestije za sve „teroriste“ iz Donbasa i ustavnih promena koje garantuju specijalni status ustaničkim teritorijama. Predsednik Zelenski najavljuje da će taj status biti usaglašen sa „celim ukrajinskim društvom“, ali teško da je njegov manevarski prostor velik – na odstupanja od Minskog sporazuma ne bi pristali ni Moskva, ni Pariz i Berlin, a najmanje Donjeck i Lugansk. Zato ukrajinski predsednik najavljuje nastavak pregovora u normandijskom formatu, uz učešće Rusije, Nemačke i Francuske.\nU svakom slučaju, Ukrajini predstoji težak period trežnjenja posle poludecenijskog nacionalističkog pira. Rusija je strpljiva i može da čeka, znajući da je ukrajinsko pitanje najvažnije i da vreme polako ali sigurno radi za nju.\nSvi provokatori koji su priželjkivali da Moskva proguta bačenu udicu i silom oružja rešava konflikt s ukrajinskom braćom, tako su ostali kratkih rukava: veliki sukob se nije dogodio, prostor za obnovu odnosa u budućnosti ostaje otvoren. Sada je najvažnije da Zelenski izdrži u svojim naporima i ne dopusti destabilizaciju tek osvojene vlasti. Jedno je sigurno: Donald Tramp, Angela Merkel, Emanuel Makron i Vladimir Putin neće raditi na njegovom rušenju i podržavati neki novi Majdan. Šansa za Zelenskog i mir ipak postoji.\nBojan BILBIJA/ Pečat


RTS :: Studio znanja: Mimikrija\nRTS 2 Studio znanja: Mimikrija\npetak, 29. nov 2019, 21:55\nStudio znanja: Mimikrija\nDa li znate da u svrhu preživljavanja indomalezijski oktopod spada u majstore kamuflaže? Zato što prema potrebi okruženja menja oblik i ponašanje pa kao "kameleon mora" može da "odglumi" da je riba, zmija ali i morska trava. Tema "Studija znanja" je mimikrija.\nKameleon je u prirodi sinonim za mimikriju, a umešan je u tome da se stopi sa okolinom. Naučnici otkrivaju da je tajna u tankom sloju nanokristala, čije razmake kameleoni mogu da kontrolišu u zavisnosti od trenutnog okruženja i promene čitav spektar boja.\nPrirodni majstori mimikrije su i insekti, leptiri, sove, sipe. Ali, verovali ili ne - i ljudi. To objašnjava fenomen socijalne mimikrije, koji podrazumeva da i ljudi mogu menjati svoja ponašanja kao model opstanka u društvu. One najbolje u tome nazivamo društvenim kameleonima, ljudima koji su skloni da imitiraju druge - od načina ponašanja, držanja tela, gestikulacije, izraza lica ili načina govora.\nNašu današnju temu zato ćemo razmotriti iz mnogih uglova - biolgije, sociologije, psihologije, ali i umetnosti. Zato su naši gosti sociolog profesor dr Pavle Milenković sa Filozofskog fakulteta u Novom Sadu; psiholog i psihoterapeut profesor dr Dušan Stojnov sa Filozofskog fakulteta u Beogradu; i dr Milan Paunović, direktor Prirodnjačkog muzeja u Beogradu.\nPrimere vrsta odličnih u tome ove nedelje ćete videti u našem studiju i to kroz eksponate Prirodnjačkog muzeja u Beogradu. A kako su se to neke vrste "evolutivno opametile" saznaćemo od profesora doktora Srećka Ćurčića sa Biološkog fakulteta.\nO mimikriji u umetnosti, govoriće nam etnolog, reditelj i pisac Mladen Milosavljević. Prenošenje stvarnosti na platno karakteristično je za slikare, a gde je tu mesto mimikriji reći će nam slavni slikar Radovan Mića Trnavac.\nInspirisani temom, naše muzičke goste zamolićemo da "preruše" pojedine numere. Narodne i pop pesme u duhu klasike predstaviće nam gudački kvartet "Habanera".\nU studiju ćemo tokom emisije imati kostimsku transformaciju, ugostiti poznatog glumca Uroša Jovčića i otkriti tajne pantomime sa glumcem Markom Stojanovićem. Gledajte "Studio znanja"!


Novi Grad: Sanacija 15 ulica i projektovanje nove vodovodne mreže u Švrakinom Selu - Akta.ba\n02.09.2021. 11:45 / Izvor: Akta.ba\nNačelnik Općine Novi Grad Sarajevo Semir Efendić potpisao je jučer dva ugovora za izvođenje radova na sanaciji i rekonstrukciji 15 ulica na području općine Novi Grad Sarajevo, i projektovanje nove distributivne vodovodne mreže u ulici Ferida Srnje u Švrakinom Selu.\nUgovor za izvođenje radova na sanaciji i rekonstrukciji lokalnih cesta na području općine Novi Grad načelnik Efendić potpisao je sa Bedrijom Hodžić, direktoricom firme "Orman", koja će izvoditi radove.\n"Radi se o našim lokalnim saobraćajnicama u naseljima od Ahatovića, Buća Potoka, do Švrakina Sela i Dobrinje. Iz godine u godinu sve više ulica dobija novi asfalt i time se uslovi života u tim ulicama značajno popravljaju. Kada je u pitanju drugi LOT, za koji je u toku procedura javne nabavke, moram reći da smo sa preduzećem KJKP „Vodovod i kanalizacija“ izvršili odabir ulica u kojima ViK planira izvršiti rekonstrukciju vodovodne mreže u sklopu kredita EBRD-a. Nadam se da promjena uprave preduzeća do koje je nedavno došlo, neće uticati na ovaj projekat, te da će ovo preduzeće biti u mogućnosti da izvrši zamjenu vodovodne mreže. Poznato je da tamo gdje nisu zamijenjene vodovodne inastalacije često dolazi do pucanja, tako da nažalost ni cesta ne može dugo trajati, a tamo gdje se asfaltiranje uradi nakon nove vodovodne mreže, ceste su puno trajnije", rekao je načelnik Efendić.\nBedrija Hodžić istakla je zadovoljstvo što firma "Orman" radi još jedan projekat za Općinu Novi Grad, te je izrazila izuzetnu saradnju sa stručnim timom koji prati radove. Dodala je da će rok za izvođenje radova od 100 radnih dana biti ispoštovan.\nRadovi će se izvoditi u sljedećim ulicama: u MZ "Švrakino Selo - II",radit će se nastavka rekonstrukcije i priširenja ulice Rasim Turkušića, u MZ „Olimpijsko Selo“ sanacija dijela ulice Trg Barcelone, u MZ „Saraj – Polje“ sanacija trotoara u ulici Adija Mulabegovića, u MZ „Dobrinja B“ sanacija dijela ulice Reufa Muhića, u MZ „Briješće“ sanacija dijela ulice Vrandučka 51 i izgradnja zida u ulici Mehmeda Arapčića br. 43, kao i izgradnja pješačke staze do spoja sa ulicom Briješće Brdo, u MZ „Alipašin Most -I“ izgradnja zida u ulici Smaje Šikala do br. 168, u MZ „Dolac“ sanacija dijela ulice Vladimira Preloga, u MZ „Aneks“ sanacija postojećeg zida u ulici Cazinska do br. 40 i izgradnja pješačke staze prema OŠ od ulice Vrbovska čikma.\nU MZ "Dobroševići" radit će se sanacija spoja ulica Šehidska i Doljansk, u MZ "Zabrđe" sanacija ulice Atifa Čoke, a u MZ „Reljevo“ sanacija dijela ulice Istočnobosanska.\nIzrada Idejnog i Glavnog projekta za izgradnju vodovodne mreže u ulici Ferida Srnje\nUgovor za izradu Idejnog i Glavnog projekta distributivne vodovodne mreže u ulici Ferida Srnje u naselju Švrakino Selo načelnik Semir Efendić potpisao je sa direktorom firme "Entazis Konsalting" Almirom Selimovićem.\n"Ovaj ugovor je upravo vezan za projektovanje nove vodovodne mreže u ulici Ferida Srnje u naselju Švrakino Selo, gdje je ovog ljeta dolazilo više od deset puta do pucanja cijevi na improviziranom vodovodu koji koristi tridesetak objekata. Kroz ovaj ugovor pribavit ćemo projektnu dokumentaciju za izgradnju distributivnog vodovodnog sistema za dio ulice i vjerujem da ćemo već u narednoj godini imati pripremljenu projektnu dokumentaciju za izgradnju oko 1.100 metara vodovodne mreže", kazao je načelnik Efendić.\nAlmir Selimović ističe da je firma "Entazis Konsalting" u svojoj ponudi za izradu projektne dokumentacije dala rok od 45 dana, te da se nada će taj rok biti ispoštovan. Dodao je da će prvo raditi izradu Idejnog projekta, a nakon što projekat bude usvojen, Glavni projekt.\nENTAZIS KONSALTING d.o.o. Sarajevo\nul. Halilovići broj 47 71000 Sarajevo


Bihać uvršten na listu 16 najboljih gradova u Evropi za posjetiti u 2022. godini | Tuzlanski.ba\nBihać uvršten na listu 16 najboljih gradova u Evropi za posjetiti u 2022. godini\nDijeljenja: | 30.11.2021. u 21:30\nTokom protekle dvije godine mnogi od nas poželjeli su pobjeći od vreve urbanog života.\nIako pandemija i korona virus još uvijek traju, mnogima je strast za putovanja još uvijek prisutna, a Timeout je sastavio listu 16 najljepših gradova u Evropi koje bi trebali posjetiti naredne godine. Na istoj listi nalazi se i Bihać.\nPrvo mjesto na listi je Arles grad u Francuskoj, na drugom Brno-Češka, treće mjesto je zauzeo grad Kaunas-Litvanija. Bh. grad, Bihać je zauzeo 11 mjesto na listi, a ovo su ga oni opisali:\n“Ušuškan u sjeverozapadni dio Bosne i Hercegovine, Bihać je sav u čaroliji rijeke Une. Novi ekološki smještaj kao što su Japodski Otoci i Eko-Selo Natura Art u jednakoj mjeri nude avanturu i restauraciju, dok je biciklistička ruta od centra grada do ostataka tvrđave Sokolac sada otvorena za energične bicikliste u potrazi za pogledom na dolinu. Dodajte nekoliko lokalnih inicijativa za čišćenje okolnih jezera i rijeka i dobili ste destinaciju koja obuhvaća sve što najljepša bosanska rijeka može ponuditi.\nSavršen dan: probudite se među otocima i skulpturama Japodskih otoka prije nego istražite slapove Nacionalnog parka Una, a završite uz hranu i piće u prekrasnom restoranu Kostelski buk uz rijeku. Planirajte svoje putovanje: BiH slavi 30 godina nezavisnosti 1. marta. To je također kada se vrijeme malo popravlja, što je savršeno vrijeme za posjetu.-John Bills” (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: bihać, izdvojeno, lista gradova


RTS :: Odloženo izlaganje završnih reči na suđenju Šariću i saradnicima\nHronika Odloženo izlaganje završnih reči na suđenju Šariću i saradnicima\nutorak, 18. feb 2020, 11:23 -> 12:52\nOdloženo izlaganje završnih reči na suđenju Šariću i saradnicima\nIzlaganje završnih reči na suđenju Darku Šariću i grupi njegovih saradnika optuženih za pranje 22 miliona evra u Srbiji pred Specijalnim sudom u Beogradu i danas je odloženo zbog izostanka najmanje šest branilaca. Sledeće suđenje zakazano je za 23. mart.\nSuđenje Darku Šariću i njegovim saradnicima traje oko devet godina, a bilo je odloženo ukupno 23 puta.\nOd početka postupka bilo je zakazano 140, a održano 118 pretresa, pri čemu, kako je u januaru saopšteno iz suda, nijedan glavni pretres nije odložen zbog suda ili tužilaštva, već isključivo zbog izostanaka okrivljenih ili njihovih branilaca.\nŠarić je u drugom postupku, zbog organizovanja grupe za krijumčarenje kokaina u decembru 2018. osuđen na 15 godina zatvora, a žalbe na ovu presudu Apelacioni sud će početi da razmatra 24. februara na javnoj sednici koja je zakazana za deset radnih dana.\n(utorak, 18. feb 2020, 14:22) - FORum LIvii [neregistrovani]\nVredjanje zdravog razuma i ismejavanje pravde se nastavlja.Ovo je ruganje gradjanima Srbije !\nApelacioni sud traži razmatranje odluke o ukidanju produženja pritvora Koluviji\nHapšenja u Novom Pazaru, zaplenjena marihuana\nZrenjanin, pronađeno telo muškarca u Begeju\nPSG: Napadnut član naše omladine dok je skupljao potpise\nOčevici o tragediji u Surdulici, snimci sa mesta zločina\n19° C 20° C 15° C 15° C 21° C 4° C\nPecurke Како изгледа бункер испод Беле куће у који је председник синоћ пребачен\nTeroristicki napadi 2001??? Како изгледа бункер испод Беле куће у који је председник синоћ пребачен\nGh Прво ноћење у Дракулином замку за Ноћ вештица\nLingvisticko licemerje Подкаст у Србији има простора да се развије, важно је бити истрајан\nRe: Monty Python Забрана интимних односа са особом са којом не живите


Stižu kanski pobednici | SEEcult.org\nVest | MCF | Kan | Festivali | Srbija | Nagrade\n21.05.2018 | 17:12\nDistributerska kuća “MCF MegaCom Film” obezbedila je prava na distribuciju osam ostvarenja koja su osvojila neke od najznačajnijih nagrada na 71. Filmskom festivalu u Kanu, među kojima je i dobitnik Zlatne palme, film “Kradljivci” (Shoplifters) japanskog reditelja Hirokazua Kore-Ede.\nNagrađeni film je priča o ocu i sinu, pljačkašima prodavnica, koji pod okrilje uzimaju devojčicu sa ulice. Iako je porodica siromašna i jedva preživljava zahvaljujući sitnom kriminalu, oni ipak žive srećno, sve dok nepredviđeni incident ne otkrije tajne koje stavljaju njihov odnos na test.\nMeđu ostvarenjima koje je otkupila kuća MCF su i filmovi: “Kapernaum” (Capernaum) Nadine Labaki - dobitnik nagrade žirija, “Knjiga slika” (The Image Book) Žan-Lika Godara, dobitnika specijalne nagrade žirija, te “Hladni rat” (Cold war) Pavela Pavlikovskog, dobitnika nagrade za najbolju režiju.\nNa predstojećim festivalima u Srbiji će se, prema najavi MCF-a, naći i film “Dogman” Matea Garonea, za koji je Marčelo Fonte dobio nagradu za najboljeg glumca, “Ajka” (Ayka) Sergeja Dvorcevoja, za koji je nagradu za najbolju glumicu dobila Samal Jesljamova, te filmovi “Srećna kao Lazaro” (Happy As Lazzaro) Aliće Rorvaher, koji je nagrađen za najbolji scenario, te “Devojka” (Girl) Lukasa Donta, dobitnik nagrade Zlatna kamera.


Top 5 - Dirkov koš za odabrano društvo na čelu liste! - Sportske.net\nTop 5 - Dirkov koš za odabrano društvo na čelu liste!\nSamo tri meča na programu NBA lige u večeri između utorka i srede, veče obeleži Dirk Novicki koji je premašio cifru od 30 hiljada poena u karijeri.\nFoto: Beta/AP Photo/Tony Gutierrez\nVestbrukovih 58, "Hrvatski Bogdan" rušio rekorde, Novicki ušetao među besmrtne!'Dirkenštajn' na 20 poena od odabranog društvaAca Petrović u Americi, posetio hrvatske reprezentativce iz NBA lige"Vestbruk nije MVP kandidat"Jokić u krevetu, pojačanje polomilo nogu posle 58 sekundi!\nNa petom mestu nalazi se sjajna kombinacija igrača Dalasa, Devin Heris pronalazi Nerlensa Noela koji kompletira alej-up za špice.\nSjajni Džon Vol je odmah ispred sa sjajnim poenima u smiraj prvog poluvremena utakmice sa Sansima. On je sjajno "izlomio" svog čuvara i loptu u koš položio uz kontakt.\nKontra iz udžbenika "Grmljavine" je na trećem mestu, Vestbruk je povukao, dodao loptu do Robertsona koji u naletu hvata loptu i kontranapad završava efektnim zakucavanjem.\nMesto broj dva pripada Devinu Bukeri i Markizu Krisu. Sjajni bek Sansa šalje hirurški precizan alej-up pas ka rukiju, koji okrenut leđima košu prihvata loptu u leti u zakucava.\nČelo liste pripalo je čoveku koji je obeležio veče, Dirku Novickom. Nemac je postao tek šesti igrač u ligi sa 30 hiljada postignutih poena, a koš kojim je stigao do magične liste je definitivno potez večeri.\nIzveštaj sa sinoćnjih mečeva pogledajte OVDE.\nLeBron stavio Bjelicu na poster, pa na društvenim mrežama ostavio opis koji se našem košarkašu neće svideti!\nKingsi skupo prodali kožu, Bjelica na posteru za zakucavanje sezone!


PROSPERITY - KROZ INOVACIJE I PROMOCIJU DO ODRŽIVIH PLANOVA URBANE MOBILNOSTI\nCILJ PROJEKTA je aktivacija i uključenje institucija na nacionalnim razinama u implementaciju pojedinačnih 'Održivih planova mobilnosti', tzv. ''SUMP-ova'' diljem EU, a to se planira postići redovitim razmjenama iskustava na razini međunarodnih nacionalnih institucija te razvojem pojedinačnih procesa u svakoj državi sudionici projekta.\nSpecifične ciljeve projekta čine promjene promišljanja o tzv. SUMP planovima, osiguravanje mehanizama provedbe 'SUMP-ova' te analiza problema kod primjene.\nPARTNERI Nositelj: Austrian Mobility Research - FGM AMOR\nVRIJEME PROVEDBE: Rujan 2016 - Rujan 2019


BELLAKIDMAN profil | Epic Cam Time\n18, Škorpija, Colombia, San Andrés\nPoslednje prijavljivanje: 26.6.21. 22.49.57\nKlikom na dugme, podići ćeš BELLAKIDMAN na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. BELLAKIDMAN će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nLook my ass !!! 7 Fotografije 7 photos\nVažni detalji o BELLAKIDMAN\nI am turned on by an attentive and generous man, who pampers me and talks to me nicely.\nRadni sati BELLAKIDMAN\nAmaterski klipovi od BELLAKIDMAN\nSENSUAL LATINA WANTS TO BE FUCKED HARD 8:21\nSEXY GIRL GETS FUCKED DOING TWERKY 8:26\nBELLAKIDMAN lista želja


Italpollina 4-4-4,organsko đubrivo,peletirano,mikroorganizmi,stajnjak | HOYA V.S. - Subotica\nZvanično najprodavanije organsko peletirano đubrivo na tržištu Srbije!\nPrepoznatljivo ime, pre svega kada je organska poljoprivredna proizvodnja u pitanju i kada je u pitanju revitalizacija umornih i devastiranih zemljišta.\nITALPOLLINA peletirana organska đubriva su ono što je vašem zemljištu potrebno!\n,,Ishrana je pola zaštite“ nije samo floskula, već velika istina koja se nebrojeno puta potvrdila u praksi. Ustaljen način ishrane i agrotehnike bez povremene analize zemljišta, dovodi do njegove degradacije. To znači promenu fizičkih, hemijskih i bioloških svojstava zemljišta (iscrpljivanje), ali i povećanje prisustva određenih bolesti i štetočina.\nTo ,,iscrpivljanje“ odnosi se najpre na smanjenje procenta HUMUS-a u zemljištu. Danas se u savremenoj biljnoj proizvodnji ne postavlja pitanje da li je organsko đubrivo potrebno ili ne, već kada i koliko ga je potrebno.\nKorišćenjem ITALPOLLINA 4:4:4 povećavaju se prinosi i kvalitet gajene biljne kulture. Povećava se otpornost biljaka na stres, otpornost na niske temperature, cvet i plod imaju intenzivniju boju i plodovi su ukusniji. Smanjenje količina mineralnih đubriva u zemljištu ima pozitivan efekat, jer se sprečava njegovo zasoljavanje.\nMi Vam nudimo peletirano organsko đubrivo ITALPOLLINA 4:4:4 od najpoznatijeg i najvećeg svetskog proizvođača organskih đubriva, kompanije Italpollina iz Italije.\nOsnovna sirovina je pileći stajnjak (nema semena korova) uz dodatak dehidriranog perja, huminskih, fulvo i amino- kiselina i guana.\nZašto baš ITALPOLLINA 4:4:4, a ne neko drugo peletirano organsko đubrivo?\nKoncentracija od preko 1.000.000 korisnih bakterija/gr u đubrivu ITALPOLLINA 4:4:4 je ono što izdvaja ovo đubrivo od svih ostalih konkurentskih proizvoda na tržištu. Posebno naglašavamo ulogu u popravljanju biološkog sastava zemljišta, što je i najvažniji razlog unošenja ITALPOLLINA 4:4:4 u zemljište.\nOslobađaju blokirana hraniva koja su se godinama taložila u zemljištu,\nPoboljšavaju mehanički sastav zemljišta,\nPovećavaju % humusa\n..., jednom rečju ,,vraćaju život zemljištu“\nUpotreba mineralnih đubriva u ishrani biljaka je neophodna, ali njihova upotreba bez unošenja organske materije, dugoročno može izazvati brojne probleme sa nesagledivim posledicama.\nUkupan fosfor (P2O2) 4%\nKalijum (K2O2) 4%


Ključ | Media Ključ | Stranica 280\nKUD Naša mladost gostovao u Hercegovini\nKulturno umjetničko društvo Naša mladost je protekla dva dana boravilo u Hercegovini. Članovi našeg kulturno-umjetničkog društva imali su veoma zapažen nastup u Čitluku a pored ovog bili su u prilici i obići hercegovačke znamenitosti. Tako su članovi KUD-a imalo priliku vidjeti Muzej iz 2. svjetskog rata u Jablanici i most na rijeci Neretvi, potom svetište u Međugorju a obišli su …\nKljuč: otvoren turnir “Izet Avdić”\nNa igralištu osnovne škole u Ključu sinoć je otvoren jedanaesti po redu memorijalni turnir „Izet Avdić“. Kao i svake godine do sada, pa tako i ovog puta organizator turnira je Savez za sport i rekreaciju ratnih vojnih invalida općine Ključ, čiji je rahmetli Izet Avdić bio istaknuti član a njemu u čast se i održava ovaj turnir. Turnir je u …\nTri kandidata u utrci za načelnika općine Ključ\nJoš jednu sedmicu preostao je rok za podnošenje kandidatskih listi političkih partija za predstojeće lokalne izbore. Prema riječima predsjednika Općinske izborne komisije gospodina Hasana Bašića sve veće političke partije predale su svoje liste, izuzev Stranke demokratske aktivnosti A-SDA koja će to učiniti u toku ove sedmice. Pored lista za vijeće, dvije partije su kandidovale načelnike a pristigla je i jedna …\nObnova stare gradske džamije privodi se kraju\nOvih dana otpočeli su radovi na izradi fasade objekta stare gradske džamije, odnosno tekije u Ključu kao i uređenje dvorišta objekta. U financiranju radova postavljanja fasade učestvuje i banjalučki mufitluk. Sa obnovnom ovog višefunkcionalnog objekta počelo se još 1999. godine a nanovo izniče najviše zahvaljujući entuzijazmu i pomoći džematlija i medžlisa IZ Ključ. U okviru objekta koji se prostire na …\nPripadnici PS Ključ obilježili Dan policije\nPripadnici policijske stanice Ključ su povodom obilježavanja 1. jula Dana policije, juče posjetili mezarja na području općine gdje su ukopani nekadašnji pripadnici MUP-a kako bi se na taj način prisjetili svojih kolega. Katonalni MUP nagradio je određeni broj policajaca kao i udruženja za istaknutu saradnju sa policijom s područja ključke općine. Danas će ključki policajci proslaviti Dan policije na izletištu …\nSTK Sana Ključ drugoplasirana u državi pojedinačno i ekipno\nProteklog vikenda održano je državno prvenstvo u stonom tenisu za subkadete. Takmičenje je održano u Sarajevu a na takmičenju nastupili su i članovi našeg stonoteniskog kluba Sana Ključ. Na ovom takmičenju naš Kenan Jašarević osvojio je drugo mjesto i još jednom potvrdio neosporan kvalitet. Poslije osvojenog drugog mjesta u ekipnoj kategoriji, ključki stonoteniseri zauzeli su drugo mjesto i u pojedinačnoj …\nU Ključu održana XLI redovna sjednica Općinskog vijeća općine Ključ\nU četvrtak je održana 41. redovna sjednica općinskog vijeća općine Ključ. Dnevnom redu od trinaest tačaka pridodane su još tri nove tačke na osnovu pojedinačnih zahtjeva te radi popune člana općinske izborne komisije. Vijećnici su usvojili odluke koje su se našle na dnevnom redu izuzev Odluke o izmjenama i dopunama odluke o utvrđivanju radnog vremena u ugostiteljskoj i turističkoj djelatnosti, …\nNa trgu Alije Izetbegovića prenos finala Evropskog prvenstva u nogometu\nCentar za kulturu i obrazovanje Ključ organizuje praćenje finalne utakmice Evropskog prvenstva u nogometu na trgu Alije Izetbegovića u Ključu. U nedjelju 01.07.2012 godine u 20:45 h u finalu se sastaju reprezentacije Španije i Italije.\nCrveni Križ Ključ: Prehrambeni paketi za 55 porodica\nU proteklih par dana Crveni Križa općine Ključ pokrenu je novu akciju pomoći povratničkim i romskim porodicama u našoj općini. U sklopu akcije biti će podijeljeni prehrambeni paketi za 55 porodica iz ovih populacija. Aktivisti Crvenog Križa do sada su obišli sela Humići, Zgon, Banjicu, Ponjir i kamp na Velagićima gdje su podijelili 38 paketa. Akcija se nastavlja dok se …\nSindikat Radio Ključa zamrznuo štrajk\nJ.P. „Radio Ključ“ d.o.o. Ključ Sindikalna organizacija J.P. „Radio Ključ“ d.o.o. Ključ Saopćenje za javnost: Sindikalna organizacija JP Radio Ključ d.o.o Ključ donijela je odluku o zamrzavanju generalnog štrajka koji je započela 22.06.2012 godine. Odluku o zamrzavanju generalnog štrajka donijeli smo na osnovu Zaključka Općinskog vijeća općine Ključ koji je donesen na XLI sjednici Općinskog vijeća 28.06.2012. a u kojem …


25.01.17 - 13:56 Ivana Tihi-Babić aktivni sudionik međunarodne konferencije u Sarajevu U sarajevskom hotelu Holiday 15. decembra 2016. godine je održana međunarodna konferencija pod nazivom "Društvena kohezija, međureligijsko razumijevanje i regionalna saradnja", čiji su organizatori bili Univerzalna mirovna federacija (UPF), Međunarodni institut za bliskoistočne i balkanske studije... Više ... 28.12.16 - 16:04 Hamza Ajanić nagrađen za najbolji esej na konkursu Outreach programa "Uljuljkana u blaženom stanju ignorancije, u koje nas je dovela teška ekonomska situacija, moja generacija razmišlja u stilu stihova pjesme hrvatskog rock banda Majke: 'A mene ne zanima to o čemu se priča, a mene ne zanima to što se događa…' Gubitak veze s realnošću je odraz sveopšte... Više ... 28.12.16 - 15:48 Realizirani časovi Saobraćajne edukacije "Prevencija rizičnog ponašanja mladih... Prevencija rizičnog ponašanja mladih u saobraćaju je veoma aktuelna i česta tema u našem društvu, pa i u svijetu. Smatramo da se mladi, osobe od 15-29 godina (najčešći uzrok smrtnosti - saobraćajne nezgode), trebaju educirati i na taj način podići svijest o posljedicama koje proizilaze iz... Više ... 28.12.16 - 15:42 Četiri učenika Druge gimnazije dobitnici priznanja Federalnog ministarstva... Federalno ministarstvo obrazovanje je i na kraju ove godine, već tradicionalno, nagradilo učenike koji su u protekloj godini ostvarili najzapaženije rezultate u raznim naučnim disciplinama. Nagrade su uručene po trojici najboljih učenika u kategoriji srednjih i osnovnih škola. Među učenicima iz... Više ... 28.12.16 - 15:14 Obilježena Sedmica borbe protiv korupcije Dana 8.12.2016. od sati u multimedijalnoj sali Druge gimnazije održana je interaktivna radionica kojom je naša škola obilježila Sedmicu borbe protiv korupcije. Učenici odjeljenja II4, II1, i I3 nacionalnog programa učestvovali su u interaktivnoj radionici tokom koje su se upoznali sa nizom dramskih... Više ... Stranice« prva


Niš - Uhapšena grupa koja je oštetila AD Jugoterm Merošina | Info | Društvo\nHapšenje: Pare iz Jugoterma izvlačene za Beograd 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n26.06.2019. / 15:41\nNiška policija uhapsila je grupu osumnjičenih da su fiktivnom dokumentacijom sredstvima AD Jugoterm Merošina pribavili robu i novac, a zatim ih prebacivali na privredno društvo SAA Consalting, Beograd.\nNa taj način su Jugotermu pričinili materijalnu štetu, a privrednom društvu SAA Consalting, pribavili protivpravnu imovinsku korist u ukupnom iznosu od 61.529.212 dinara, navodi se u saopštenju policije.\nUhapšeni su A. P. (1976), bivše odgovorno lice Jugoterma i agencije SAA Consalting, S. T. (1986), bivše odgovorno lice AD Jugoterm Merošina, zatim S. R. (1965) i D. M. (1966), radnici Jugoterma, kao i I. Đ. (1974), bivše odgovorno lice Jugotermu.\nProtiv 62-godišnjeg muškarca, odgovornog lica preduzeća Di-cappo-dies DOO i Ti-rex DOO, koji se već nalazi na izdržavanju zatvorske kazne, podneta je krivična prijava u redovnom postupku.\nSvi oni se sumnjiče da su izvršili krivična dela zloupotreba položaja odgovornog lica i zloupotreba položaja odgovornog lica pomaganjem.\nSumnja se da su krivična dela izvršili od 1. aprila 2014. do 31. decembra 2017. godine.\nmalverzacije hapšenje zloupotrebe niš\n27.06.2019. / 00:27\nЈа би заовакве прекршаје увео строже казне у виду одузимања имовине, и брт дужи затвор до 20 25 госина. Па да видимо значи минимум 20 а макси ум 25 година. И не може другачије то је минимум.\n26.06.2019. / 16:48\nDi cappo firma i Ti Rex kakvi nazivi...\n26.06.2019. / 15:57


Januar 21, 2020 20:54\nPovod za današnji sastank, kako je saopšteno, je izrada LAPZ, kao vid pružanja podrške merama aktivne politike zapošljavanja i programa koji se mogu sufinansirati u 2020. godini udruživanjem sredstava opredeljenih u finansijskim planovima NSZ i sredstava iz budžeta jedinice lokalne samouprave.\nLAPZ predviđa obavljanje javnih radova kao mere aktivne politike zapošljavanja, za šta će biti raspisan javni poziv od strane jedinice lokalne samouprave u saradnji sa NSZ, saopšteno je na Fejsbuk stranici Srpske liste Leposavić.\nPored navedenog, predstavnici NSZ su najavili raspisivanje redovnih javnih poziva za obavljanje stručne prakse za nezaposlena lica koja se prvi put osposobljavaju za zanimanje za koje su stekli određenu vrstu i stepen stručne spreme a koja se nalaze na evidenciji NSZ, kao i podršku zapošljavanju mladih kroz stvaranje uslova za stručno osposobljavanje pripravnika i lica bez radnog iskustva za samostalan rad u struci.\nSastanak je bio konstruktivan i na obostrano zadovoljstvo je potvrđena dosadašnja dobra saradnja rukovodstva opštine Leposavić i NSZ.\nIz svega što je dogovoreno, mladi će dobiti šansu da po prvi put steknu neophodno radno iskustvo i budu osposobljeni za samostalan rad, a teže zapošljive kategorije stanovništva sa teritorije opštine Leposavić će dobiti priliku da zaključe ugovore o izvođenju javnih radova i svoju egzistenciju učine izvesnijom, navodi se u objavi.


autor: Jelena Božić 08.05.2016 0\n„To je najobičnija olupina sa zarđalim žicama i starim drvetom koja mi nije ni malo interesantnaˮ, rekla je najpoznatija avijatičarka Amelija Erhart (Amelia Earhart), kada je prvi put na izložbi, kao desetogodišnjakinja, videla avion, a samo oko deceniju kasnije postaće najpoznatija žena pilot.\nAmelija je rođena 24. jula 1897. godine u Kanzasu, SAD. Njeno detinjstvo uopšte nije bilo lako. Otac joj je bio alkoholičar, a većinu svog detinjstva odrastala je sa bakom i dekom, jer su joj roditelji zbog službenih razloga bili u drugom gradu. Srednju školu je završila u Čikagu, nakon čega se prijavila na kurs za bolničarke u Torontu. Kako se bližio kraj Prvog svetskog rata, Amelija je kao mlada bolničarka pomagala mnogim vojnicima i ranjenicima koji su dolazili sa fronta. Iako je bila veoma uspešna u svom poslu, preokret u njenom životu, a i u istoriji, desio se početkom dvadesetih godina prošlog veka.\nNe bi li se pridružila svojim roditeljima u Kaliforniji, Amelija napušta Medicinski fakultet, i odlazi kod njih. Na aeromitingu u Long Biču (Long Beach), jedan pilot joj je ponudio da nekoliko minuta leti sa njim. „Čim smo se odvojili od zemlje, znala sam da želim da letimˮ, rekla je tada Amelija. To ushićenje i zadovoljstvo koje je tada osetila u nekoliko minuta promeniće joj život. Da bi sakupila novac za kurs letenja, ona radi kao fotograf i vozačica kamiona. Konačno, početkom 1921.godine uzima časove letenja, kod jedne od prvih žena pilota, Nete Šok (Neta Shock), da bi već krajem iste godine dobila dozvolu za let. Godine 1922, Amelija je postavila nezvanični ženski rekord jer je letela na visini od 4200 metara.\nAmelija je tada ošišala dugu kosu i počela da nosi kratku frizuru, koja će kasnije postati njen zaštitni znak ali i inspiracija mnogim modnim kreatorima. Sredinom dvadesetih godina Erhartova se preselila u Boston gde je radila kao socijalna radnica, a pilotiranjem se bavila u slobodno vreme. Godine 1928. Amelija prelazi Atlantski okean prvi put. Ona je zapravo trebala da bude samo pratnja muškom pilotu, ali je ipak tokom leta aktivno pomagala pilotu koji je za vreme leta bio pijan. Ovo je bio značajan uspeh, za koji je ona dobila i nekoliko odlikovanja, nakon čega je napisala svoju prvu knjigu.\nLejdi Lindi (Lady Lindy), kako su je nazvali nakon samostalnog leta preko Atlantika, postala je istorijska ličnost. Atlantik je prvi put samostalno preletela 1932. godine u maju i postala američka zvezda. Tadašnji predsednik Frenklin D. Ruzvelt (Franklin Roosvelt) dodelio joj je nagradu, a nadaimak Lejdi Lindi je dobila po poznatom pilotu Čarlsu Lindbergu (Charles Lindberg). Njena popularnost je veoma brzo rasla, pojavljivala se u novinama, a i pisala za njih o pravima žena, reklamirala je cigarete, a njeno ime je bilo zaštitni znak za jednu marku dečijih igračaka.\nAmelijina strast prema letenju nije jenjavala, pa je tako 1937. godine rešila da sa kopilotom Fredom Noanom (Fred Nooan), obleti celu Zemlju. Nakon 44 dana leta i pređenih dve trećine puta, 2. jula 1937. ona i kopilot su nestali u blizini Hovlenda (Howland), gde su i trebali da slete i naprave pauzu. Misterija oko njihovog nestanka ni dan-danas nije rešena.\nNakon ovog događaja, razvile su se mnoge teorije o nestanku čuvene avijatičarke: da su je zarobili Japanci, jer je navodno bila špijun tadašnjeg predsednika, ili da je ostala živa, ali da je u Polineziji. Neke od najverovatnijih teorija su da su ostali bez goriva, a da se avion srušio u okean ili da su sleteli na obližnje ostrvo, ali da nisu imali dovoljno zaliha hrane i vode, te da su nakon nekoliko meseci umrli.\nŽivot i rad Amelije Erhart bio je inspiracija za mnoge filmove, a neki od njih su „Amelia Earhart: The Final Flightˮ, i „Ameliaˮ. Poznati modni kreatori kao što su Armani i Guči radili su čitave kolekcije inspirisane njenim stilom. Za života Amelija je napisala više knjiga, a danas postoji i Muzej Amelije Eraht u Deriju, u Severnoj Irskoj.


Odredba iz EU: Porezi na plate u BiH bit će ispod 35 posto? – Kakanj-X\nOdredba iz EU: Porezi na plate u BiH bit će ispod 35 posto?\nNa 28 dec, 2014 307\nAko želi da joj ekonomija stane na noge, Bosna i Hercegovina mora pod hitno smanjiti namete na plate radnika, zaključak je Evropske unije. Među šest prioritetnih mjera koje bh. vlasti odmah moraju donijeti na prvom mjestu je rezanje tih dažbina kako bi se povećala zaposlenost i kako bi ekonomija postala konkurentna. To stoji i u briselskom sporazumu za rast i zapošljavanje u BiH uz zahtjev da se nameti na plate spuste na ispod 35 posto.\nPodatak da je prema istraživanju Svjetske banke od 189 država BiH na 135. mjestu prema kriterijima za “jednostavnost plaćanja poreza”, dovoljno objašnjava situaciju. Međunarodni monetarni fond je izričit: U BiH se mora smanjiti stopa socijalnih doprinosa kroz smanjenje tekućih vladinih izdataka, mora se proširiti porezna baza kako bi se uključilo više izvora, mora se poboljšati učinkovitost u zdravstvenim i penzionim sistemima zamjenom udjela financiranja iz drugih izvora prihoda kao što je PDV. Time bi se smanjila siva ekonomija, rad na crno i povećao broj onih koji plaćaju doprinose.\nSiva ekonomija u BiH, odnosno rad na crno, ima ogromne, zapravo dramatične razmjere i jednostavno guši državu i njezinu ekonomiju. Svakako da su ogromni nameti na plate jedan od ključnih razloga. Kako ističu u Evropskoj uniji, a na osnovi preciznih analiza koje su radili, mnogi poslodavci svjesno izbjegavaju platiti nerazumno ogromne poreze i doprinose na plate zaposlenika i radije plaćaju kazne zbog neprijavljenih radnika.\n– Poslodavac na platu radnika od 1000 maraka mora vlastima platiti u prosjeku 600 maraka kroz poreze i socijalne doprinose – stoji u briselskom sporazumu za rast i zapošljavanje u BiH. To u svakom slučaju demotivira poslodavce, sprječava zapošljavanje novih radnika i uništava konkurentnost bh. ekonomije.\nZahtjev da se nameti na plate radnika odmah spuste ispod 35 posto, odnosno da ne prelaze taj postotak, “uvukao” bi BiH u red normalnih evropskih država i zasigurno omogućio nove investicije. Konačni cilj smanjenja tih i takvih poreza i doprinosa je održiva ekonomija i socijalna zaštita. Iz Evropske unije, Svjetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda savjetuju BiH da prouči i primijeni iskustva drugih zemalja.\nOd svih država članica Evropske unije najveći porez na plate radnika ima Francuska – 47 posto. U Njemačkoj iznose oko 45, a u Austriji, Italiji, Mađarskoj oko 40 posto. Ispod 30 posto su nameti na plate radnika u Velikoj Britaniji, Islandu i Švicarskoj, a između 30 i 35 posto iznose u Nizozemskoj, Norveškoj, Poljskoj, Bugarskoj.\nU zemljama regije također su dažbine niže nego u BiH. Tako, primjerice, na platu od 1000 eura poslodavci u Makedoniji plaćaju poreze i doprinose u iznosu od 540, u Srbiji 670, Crnoj Gori 660, Sloveniji 740 eura. U Bosni i Hercegovini na platu od 1000 eura iznose 800 eura.