Globalizacija je fenomen koji je preoblikovao privredu prakticno svake drzave, preoblikovao skoro svaku industriju i dotaknuo na milijarde zivota, cesto na iznenadjujuci i dvosmisleni nacin. Price koje pune prve stranice poslednjih nedelja - o ekonomskoj krizi i zarazi u Argentini, Urugvaju i Brazilu, o tome kako predsednik Bus dobija trgovinski zakon koji je zeleo - sve su deo iste price, najvece price naseg vremena: sta je globalizacija uradila, ili nije uradila.\nGlobalizacija bi trebalo da oznacava integraciju i jedinstvo - a ipak, ona je pokazala, na svoj nacin, da nije nista manje polarizujuca od hladnoratovskih podela koje je zamenila. Linije izmedju onih koji podrzavaju globalizaciju i njenih kriticara idu ne samo izmedju zemalja, vec i unutar njih, kako se ljudi bore da se pomire sa definisucom ekonomskom silom koja danas oblikuje planetu. Ove dve strane u diskusiji – upadljivi parnjak u stvari - opisuju ono sto se cini da su dve potpuno razlicite sile. Da li planetu povezuju firme kao Nike i Microsoft i Citigroup u dinamican novi sistem koji ce na kraju izdici siromasne sveta iz srednjevekovne bede? Ili su obicni ljudi sada zrtve nemilosrdne korporacijske dominacije, dok se firme kao Nike i Microsoft i Citigroup kotrljaju preko siromasnih u drzavi za drzavom u potrazi za novim profitima?\nDebata oko prave prirode globalizacije je podelila ljude u zemljama treceg sveta otkad se pojavio ovaj fenomen. To je sada pitanje debate i u SAD, i mnogi Amerikanci - oni koji ne prave poslove unutar Svetske trgovinske organizacije i ne cine barikade napolju - su zbunjeni.\nKad sam prvi put licno krenula da vidim da li je globalizacija dobro ili zlo i ja sam bila zbunjena. Gajila sam simpatije prema nekim pitanjima koje su postavljali oni koji protestvuju protiv nje, narocito prema njihovom besu protiv zloupotrebe jeftine radne snage. Ali sam takodje provela mnogo godina u Latinskoj Americi, i iz prve ruke sam videla kako su zasticene ekonomije postale korumpirani sistemi koji su pomagali samo mocnima. Generalno, mislila sam da su oni koji protestvuju protiv globalizacije prosto sentimentalni; na kraju krajeva, gospodari univerzuma moraju znati sta rade. Ali to je bilo pre nego sto sam proucila sporazume koji regulisu globalnu trgovinu - ukljucujuci i ovomesecni novi zakon koji predsedniku Busu daje odresene ruke da sklapa trgovinske ugovore, dokument koji mirise na korporacijsko lobiranje. A to je bilo pre nego sto sam bolje razmotrila globalizaciju u Cileu i Meksiku, dve drzave treceg sveta koje su revnosno prigrlile globalizaciju i koje su uradile najvise da ispostuju prihvacena pravila. Vise ne mislim da gospodari univerzuma znaju sta rade.\nArhitekte globalizacije su u pravu da medjunarodna ekonomska integracija nije samo dobra za siromasne; ona je sustinska. Prigrliti samodovoljnost ili se rugati rastu, kako neki demonstranti rade, znaci glamorizovati siromastvo. Nijedna drzava se nikad nije razvila dugorocno bez trgovine. Istocna Azija je najskoriji primer. Od sredine 1970-ih Japan, Koreja, Tajvan, Kina i njihovi susedi su izvukli 300 miliona ljudi iz siromastva, uglavnom putem trgovine.\nAli i oni koji protestvuju su u pravu - nijedna drzava se nije dugorocno razvila pod pravilima koje danas zemljama treceg sveta namecu institucije koje kontrolisu globalizaciju. SAD, Nemacka, Francuska i Japan su sve postale bogate i mocne drzave iza barijera protekcionizma. Istocna Azija je izgradila svoju izvoznu industriju tako sto je zastitila svoja trzista i banke od strane konkurencije i sto je zahtevala da strani investitori kupuju lokalne proizvode i izgrade lokalno znanje I vestinu. Ovo su sve prakse koje danas pravila trgovine obeshrabruju ili prave nezakonitim.\nSvetska trgovinska organizacija je smisljena kao mesto sastajanja gde ce voljne drzave sesti i ravnopravno dogovarati pravila u svoju zajednicku korist, u sluzbi odrzivog medjunarodnog razvoja. Umesto toga, to je postala neizbalansirana institucija koju uglavnom kontrolisu SAD i drzave Evrope, a narocito poljoprivredne, farmaceutske i finansijske industrije u ovim zemljama. Na sastancima STO vazni poslovi se odradjuju u pregovorima kojima prisustvuju ministri trgovine par desetina mocnih drzava, dok oni iz siromasnih drzava cekaju napolju u baru da cuju novosti.\nMedjunarodni monetarni fond je stvoren da spreci Velike depresije delimicno pozajmljivanjem novca zemljama u recesiji i vrsenjem pritiska na njih da usvoje ekspanzionisticke politike, kao sto su deficitna potrosnja i male kamate tako da bi nastavili da kupuju proizvode svojih suseda. Vremenom se njegova misija razvila u obrnuto: on je postao dugorocni menadzer privreda zemalja u razvoju, slepo posvecen gorkom leku ugovaranja bez obzira na to koja je bolest u pitanju. Njegovo formiranje je bilo priznanje da trzista ponekad rade nesavrseno, ali je on postao sampion trzisnog primata u svim situacijama, ponavljajuci glas Vol Strita i Ministarstva finansija SAD, koje vise zanima da se bogatim kreditorima otplate dugovi nego da sluze siromasnima.\nCesto se kaze da je globalizacija sila prirode, isto tako nezaustavljiva i teska da se zadrzi kao oluja. Ovo je netacno i navodi na pogresne zakljucke. Globalizacija je mocan fenomen - ali nije nepovratan, a zapravo je prethodni talas globalizacije, na kraju proslog veka, zaustavljen prvim svetskim ratom. Danas bi bilo verovatnije da globalizaciju sabotiraju njene sopstvene nejednakosti, jer se drzave koje su ostale bez iluzija povlace iz sistema koji vide kao indiferentan ili stetan za siromasne.\nOni koji podrzavaju globalizaciju predstavljaju je kao uklanjanje distorcija da bi se otkrio cist i elegantan sistem medjunarodne trgovine, sto je jedan od planiranih ciljeva. To je sve osim toga. Sporazum kojim je stvorena Svetska trgovinska organizacija ima 22.500 stranica - bas i nije neki sporazum o slobodnoj trgovini. Cini se da je celokupna globalizacija lokalna, pravila iscrtavaju i pisu u svoju korist mocne drzave i mocni interesi unutar tih drzava. Globalizacija je dobra za SAD, ali cak i u ovoj zemlji, korist ide neproporcionalno bogatima i velikom biznisu.\nNije prekasno da globalizacija deluje. Ali je ovom sistemu potrebna ozbiljna reforma. Vise pravicnih pravila bi rasirili korist od nje obicnim gradjanima bogatih zemalja. Takodje bi pomogli da se ocuva globalizacija tako sto bi se siromasnima sveta dao udeo u ovom sistemu - i, ne slucajno, poboljsaju zivoti na stotine miliona ljudi. Evo, onda, devet novih pravila za globalnu ekonomiju - recept da se spase globalizacija od same sebe.\n1. Napraviti drzavu partnerom\nAko postoji neko mesto u Latinskoj Americi gde su siromasni napredovali zbog globalizacije, to je Cile. Izmedju 1987. i 1998., Cile je smanjio siromastvo vise nego duplo. Njegov uspeh pokazuje da siromasne drzave mogu da iskoriste globalizaciju - ako imaju vlade koje aktivno rade na tome da se to desi.\nCile je smanjio siromastvo svojim privrednim rastom - 6,6 posto godisnje od 1985. do 2000. Jedna od par stavki u kojima se ekonomisti mogu sloziti je da je rast najvaznija stvar koju jedna drzava moze da uradi za svoje siromasne. Oni se ne mogu sloziti oko osnovnih stvari, kao da li je siromastvo u svetu poraslo ili se smanjilo u poslednjih 15 godina - broj ljudi koji zive sa manje od 1 dolar dnevno je blago smanjen, ali je broj onih koji zive sa manje od 2 dolara dnevno blago porastao. Nejednakost je uveliko porasla tokom poslednjih 15 godina, ali ekonomisti ne mogu da se sloze oko toga da li je za to uglavnom kriva globalizacija ili su za to odgovorne druge sile, kao neravnomerno sirenje tehnologije. Oni ne mogu da se sloze oko toga kako smanjiti nejednakost - rast nema tendenciju da to radi. Oni ne mogu da se sloze oko toga da li su siromasni kojima nije pomognuto zrtve globalizacije ili oni prosto jos uvek nemaju pristup njenim koristima - drugim recima, da li je resenje vise ili manje globalizacije. Ali ekonomisti se slazu oko jedne stvari: da biste pomogli siromasnima, bolje je da imate rast.\nSto se tice ostalog dela Latinske Amerike, i vecine zemalja u razvoju, osim Kine (i u manjoj meri ndije), globalizacija kakva se danas praktikuje nema uspeha, a nema uspeha zato sto ne proizvodi rast. Izuzev Kine, stopa rasta siromasnih zemalja je bila 2 posto godisnje niza 1990-ih nego 1970-ih godina, kad su zatvorene privrede bile norma a svet je bio u recesiji koju su delimicno izazvali sokovi zbog cene nafte. Latinoamericke privrede su 1990-ih godina rasle prosecnom godisnjom stopom od 2,9 posto - oko polovina stope iz 1960-ih godina. Do kraja 1990-ih 11 miliona Latinoamerikanaca vise je zivelo u siromastvu nego na pocetku decenije. A od zemlje do zemlje siromasni Latinske Amerike trpe - bilo zbog ekonomske krize i trzisnih panika ili zbog svakodnevne nemastine koju je globalizacija trebalo da prekine. Iznenadjenje nije sto Latinska Amerika jos jednom glasa za populisticke kandidate vec sto se revolt protiv globalizacije toliko dugo nije pojavio.\nKad sam posetila Istocnu Evropu posle pada komunizma, u vreme kad je demokratija uglavnom donosila siromastvo, stalno sam slusala kako je razlog za uspeh Cilea bio Augusto Pinoce. Samo diktator cvrste ruke moze da gurne svoju zemlju kroz bol ekonomske reforme, tako se pricalo. Istina je, a sada to znamo, da je nanosenje bola laksi deo; I demokratske i diktatorske vlade uvode surovost slobodnog trzista. Poenta nije u tome da se nanese bol, vec da se on smanji. U tome Pinoce nije uspeo, a demokratske vlade koje su ga nasledile pocev od 1990. godine su uspele.\nPinoce je zatvorio sektore cileanske privrede koji su proizvodili robu za domace trziste, kao poljoprivrednu i proizvodnju bele tehnike za domacu upotrebu, i usmerio privredu ka izvozu. On je u ovome sledio standardni savet koji ekonomisti daju zemljama u razvoju - ali postoje razliciti nacini da se to uradi, a Pinoceov nacin je bio razoran. Umesto da pomogne gubitnicima, on je raspustio mrezu socijalnog osiguranja i veliki deo regulatornog aparatusa koji je mogao privatizaciju zadrzati postenom. Kad je svetska ekonomija usla u recesiju 1982. godine, integracija Cilea u globalno trziste i njegova zavisnost od stranog kapitala uvecali su slom. Siromastvo je buknulo, a nezaposlenost je dostigla 20 posto.\nPinoceov drugi talas globalizacije, krajem 1980-ih, bolje je delovao, jer drzava nije stajala po strani. Ona je efektno regulisala promene i agresivno promovisala izvoz. Ali Pinoce je stvorio tempiranu bombu u Cileu: izvoz zemlje su bila i jos uvek su neobnovljiva prirodna bogatstva. Cile je poceo da daje subvencije komapnijama koje su sekle sume zbog drvenih klada, na primer, i ova industrija rapidno smanjuje sume ove drzave.\nPrivreda u Cileu je pocela da raste, ali je nejednakost bujala - drugi problem sa Pinoceovom globalizacijom bio je da je izostavila siromasne. Dok su demokratske vlade to uspele, Pinoce jos nije mogao da smanji nejednakost, barem nije bise rasla, a one su mogle da koriste plodove privrednog rasta da pomognu siromasnima.\nDemokratske vlade Cilea su prosirile korist od ekonomske integracije projektovanjem efektnih socijalnih programa i njihovim usmeravanjem na siromasne. Cile je ulozio novac u revitalizaciju 900 najgorih osnovnih skola. On je sada vodeci u Latinskoj Americi po broju kompjutera u skolama, zajedno sa Kostarikom. On daje veoma mali prihod sa subvencijama za kuce, negu dece i pomoc za prihod. Otvorena privreda ili zatvorena, ovo su dobre stvari. Ali vlada Cilea takodje je aktivna na ublazavanju jednog od najopasnijih aspekata globalne integracije: zestokih uspona i padova koji poticu od povezivanja vase ekonomije sa ostatkom sveta. Ove godine je stvorila osiguranje za nezaposlene. A to je I prva drzava koja je uvela ono sto je u sustini porez na kratkorocni kapital, da bi obeshrabrila ovu vrstu investicija koje mogu da masovno odu tokom panike na trzistu.\nKonvencionalna mudrost medju ekonomistima danas je da uspesni globalisti moraju biti kao Cile. Ovo nije uvek bilo tako. 1980-ih godina Vasingtonski Konzensus - u to vreme ideologija gospodara univerzuma, na koju su u velikoj meri uticale administracije Regana i Tacerove – smatrao je da je vlada prepreka. Zadaci globalista su obuhvatali privatizaciju, deregulaciju, fiskalnu strogocu i finansijsku liberalizaciju. “1980-ih godina i sve do 1996. ili 1997., drzava je smatrana djavolom”, kaze Huan Martin, argentinski ekonomista u Ekonomskoj komisiji UN za Latinsku Ameriku i Karibe. “Sada znamo da nam trebaju infrastruktura, institucije, obrazovanje. U stvari, kad se ekonomija otvori, potrebno vam je vise kontrolnih mehanizama drzave, a ne manje."\nA sta ako nemate ove stvari? Bolivija je izvrsila opsezne reforme pocev od 1985. - godine u kojoj je imala inflaciju od 23.000 posto - da ucini svoju privredu stabilnijom i efikasnijom. Ali recima Svetske banke, “To je dobar primer zemlje koja je postigla uspesnu stabilizaciju i primenila inovativne trzisne reforme, a ipak napravila samo ogranicen progres u borbi protiv siromastva.” Latinska Amerika je puna drzava koje ne mogu da ucine da globalizacija deluje. Najtuzniji primer je Haiti, odlican ucenik pravila globalizacije, rangiran na vrhu MMF indeksa trgovinske otvorenosti. Ipak tokom 1990-ih godina ekonomija Haitija je smanjena; godisnji prihod po glavi stanovnika je sada $250. Nije iznenadjujuce - ako ste korumpirana i drzava kojom se lose upravlja sa zatvorenom ekonomijom, to sto ste postali korumpirana i drzava kojom se lose upravlja sa otvorenom ekonomijom vam nece resiti probleme.\n2. Uvoz znanja i vestina zajedno sa montaznom linijom\nAko postoji primer za uzor globalizacije u Latinskoj Americi, on lezi u predgradju Puebla, u Meksiku, u kompaniji VolkswagenMexico. Svaka Nova Buba u svetu je napravljena ovde, 440 komada dnevno, u fabrici toliko blistavoj i cistoj da biste mogli da se porodite na podu, sa tako visokom tehnologijom da se u nekim halama cak ne vidi da tu rade ljudska bica. Volkswagen Mexico pravi i Dzete i, u specijalnoj hali, 80 klasicnih Buba dnevno za prodaju u Meksiku, jednom od poslednjih mesta na svetu gde stara Buba jos uvek hukce.\nVolkswagen fabrika je najvece pojedinacno industrijsko postrojenje u Meksiku. Ovde ipak rade ljudi - 11.000 njih na montaznim linijama, jos 4.000 u ostalom delu fabrike - i jos 11.000 u industrijskom parku VW dobavljaca preko puta ulice, koji prave delove, sedista, komandne table i druge komponente. Mozda jos 50.000 ljudi radi u drugim kompanijama oko Meksika koje su dobavljaci VW. Prosecna mesecna plata u postrojenju je $760, medju najvecim u industrijskom sektoru ove zemlje. Ova fabrika je jednaka svakoj u Nemackoj i proizvod je investicije od milijardu dolara 1995. godine kad je VW izabrao Puebla kao ekskluzivno mesto za Novu Bubu.\nOsim . . . sto ova fabrika nije tu jer je Meksiko imao otvorenu ekonomiju, vec zato sto je imao zatvorenu. 1962. godine Meksiko je uveo dekret da svaki proizvodjac automobila koji zeli tu da prodaje automobile mora tu i da ih proizvodi. Pet godina kasnije, VW je otvorio ovu fabriku. Ovaj meksicki zahtev je sada nezakonit, osim za vrlo ogranicene izuzetke, prema pravilima STO; u Meksiku se zahtev za lokalnim ogranicavanjem za automobile u fazama gasi i u potpunosti ce nestati u januaru 2004. godine.\nFabrika u Puebla, sa svim poslovima i stranim valutama koje donosi Meksiku, takodje pobija tvrdnje da strana tehnologija automatski utice i na lokalnog domacina. Uprkos tome sto je ovde 40 godina, ova auto industrija nije stvorila mnogo lokalnog posla niti znanja. VW istice da kupuje 60 posto svojih delova u Meksiku, ali 'lokalni' dobavljaci su prakticno svi u stranom vlasnistvu i uvoze vecinu matrijala koje koriste. Vrednost koju Meksiko dodaje Bubama koje izvozi je uglavnom radna snaga. Transfer tehnologije - prenos znanja iz stranih kompanija na lokalne - je ogranicen delimicno i zbog toga sto je vecina spoljne trgovine danas unutarkompanijska; Ford Hermosillo, na primer, je postrojenje za presovanje i sklapanje koje isporucuje iskljucivo Ford postrojenjima u SAD. Trgovina kao ova narocito je nepristupacna autsajderima. “Uprkos cinjenici da je Meksiko domacin mnogim automobilskim fabrikama, mi ne znamo da napravimo auto”, kaze Huberto Huarez, ekonomista sa Autonomnog univerziteta u Puebla.\nVolkswagen Mexico je otelotvorenje strategije koju je Meksiko izabrao za globalizaciju - sklapanje uvoznih delova. To je strategija koja je savrseno razumna s obzirom na blizinu Meksika najvecem svetskom trzistu, i to je dalo podsticaj rastu maquila industrije, koja koristi radnu snagu Meksika da sklapa strane delove a onda reeksportuje gotove proizvode. Iako ekonomsko usporavanje u SAD steti i maquila industriji, ona jos uvek zaposljava milion ljudi i donosi ovoj zemlji 10 milijardi dolara godisnje u stranoj valuti. Ove fabrike su pretvorile Meksiko u jednog od najvecih izvoznika u zemljama u razvoju proizvoda srednje i visoke tehnologije. Ali maquila sektor je i dalje ostrvo i nije uspeo da stimulise meksicku industriju - jedan razlog sto je globalizacija Meksika donela razocaravajuci rast, sa prosekom od samo 3 posto godisnje tokom 1990-ih.\nU tako razlicitim zemljama kao sto su Juzna Koreja, Kina i Mauricijus, medjutim, posao sklapanja je kljuc sireg razvoja. Dzefri Saks, ekonomista razvoja koji sada vodi Zemaljski institut univerziteta Kolumbija, kaze da je maquila industrija 'velicanstvena'. “Mogao bih navesti 10 uspesnih prica”, kaze on, “i svaka je zapocela sa maquila sektorom”. Kad je Koreja otvorila svoju zonu izvozne prerade u Masan pocetkom 1970-ih, lokalno ulaganje je bilo 3 posto od izvozne vrednosti, prema britanskoj grupi za razvoj Oxfam. Deset godina kasnije on je bio skoro 50 posto. General Motorstook, korejska tekstilna kompanija nazvala je Daewoo i pomogla da se on oblikuje u konglomerat koji pravi automobile, elektronsku robu, brodove i na desetine drugih proizvoda. Daewoo sebe naziva “lokomotivom za nacionalni ekonomski razvoj od svog osnivanja 1967.godine”. I uprkos skorasnjim problemima ove kompanije, to je tacno - jer je Koreja ucinila to tacnim. G.M. nije poducavao Daewoo jer voli konkurenciju, vec zato sto je Koreja to zahtevala. Koreja je zelela da izgradi industriju visoke tehnologije i to je i uradila zahtevajuci transfer tehnologije i zatvarajuci trziste za uvoz.\nMaquila industrija se prvi put pojavila u Meksiku 1966. Iako je ova zemlja presla sa sklapanja odece na sklapanje robe visoke tehnologije, skoro 40 godina kasnije 97 posto komponenti koje se koriste u meksickim maquila jos uvek su uvozne, a vrednost koju Meksiko dodaje svom izvozu je zapravo jako opala od sredine 1970-ih godina.\nMeksiko nikad nije trazio da kompanije vrse transfer tehnologije lokalnom stanovnistvu, a zapravo prema pravilima Severnoamerickog sporazuma o slobodnoj trgovini, on to i ne moze. “Mi smo trebali da ukljucimo tehnicku komponentu u sporazum Nafta”, kaze Luis de la Kal, jedan od pregovaraca ovog sporazuma, a kasnije i zamenik meksickog ministra ekonomije za spoljnu trgovinu. “Trebalo bi da dobijamo znacajan transfer tehnologije od SAD, a mi nismo zapravo ni pokusali”.\nBez trransfera tehnologije, maquila rad je obelezen za gasenje. Kako troskovi transporta postaju manje vazni, Meksiko se sve vise takmici sa Kinom i Bangladesom - gde radna snaga ide za cak samo 9 centi na sat. Ovo je jedan od razloga sto su realne plate najmanje placenih radnika u Meksiku opale za 50 posto od 1985. do 2000. Biznis, u stvari, vec napusta Meksiko i odlazi za Kinu.\n3. Znojiti se na zloupotrebi jeftinog rada? Ali znojiti se vise oko drugih problema\nKad Amerikanci razmisljaju o globalizaciji, oni cesto misle na jeftinu radnu snagu - jedan aspekt globalizacije je da obicni ljudi misle da mogu da uticu putem svog izbora u kupovini. U mnogim fabrikama u Meksiku, Centralnoj Americi i Aziji koje proizvode igracke, odecu, patike i drugu robu americkih marki, eksploatacija je norma. Mlade zene koje rade u njima - skoro svi jeftini radnici su mlade zene - imaju izgladnjujuce plate, prisilan prekovremeni rad i opasne radne uslove.\nU Cileu sam upoznala coveka koji radi u fabrici za preradu prilica u jednom malom gradu. Ta fabrika je vlasnistvo Cileanaca i ona preradjuje pilice za domace trziste i za izvoz u Evropu, Aziju i druge zemlje u Latinskoj Americi. Njegov posao je da stoji u ledenoj prostoriji i otvara pilice koji dolaze na montaznoj liniji brzinom od 41 komad u minuti. Kad posetioci dodju u fabriku (vlasnici mi nisu uzvratili pozive u kojima sam trazila da posetim fabriku i napravim intervjue), radnici se odmore, jer se linija uspori na polovinu brzine pred posetiocima. Njegova radna uniforma ga ne stiti od hladnoce, kaze covek i nakon par minuta rada izgubi osecaj u rukama. Neke njegove kolege, kaze on, vise ne mogu da podignu ruke. Ako propusti jedan dan kazne ga sa $30. On zaradjuje manje od $200 mesecno.\nDa li je ovaj covek zrtva globalizacije? Oni koji protetvuju protiv globalizacije kazu da jeste, a u jednom trenutku bih i ja to bila rekla. On - i svi radnici - treba da imaju dostojanstvene uslove i pravo da se organizuju. Sve kompanije bi trebalo da postuju lokalne zakone o radu, a aktivisti treba da vrse pritisak na kompanije da placaju svjim radnicima pristojne plate.\nAli danas ako bih htela da protestvujem protiv globalizacije, protestvovala bih zbog drugih nepravicnosti. Na neki nacin, ovaj radnik u fabrici pilica, koji je dosao u fabriku kad je voznja taksija prestala da bude profitabilna, ima korist od globalizacije. Kao i milioni mladih zena koje su napustile sela da bi bile eksploatisane lepeci patike ili sklapajuci kompjuterske tastature. Gubitnici su oni koji su dobili otkaze kad su se kompanije preselile u zemlje gde su male plate, ili oni oterani sa svoje zemlje kad je uvoz smanjio cene njihovih useva. Ili oni koji ne mogu vise da sebi priuste lekove koji spsavaju zivot - ljudi ciji se izbor u zivotu smanjuje zbog globalne trgovine. Globalizacija je ponudila ovom coveku pakleni posao, ali to je izbor koji on nije imao ranije, i on ga je prihvatio; ja ga ne imenujem jer se on plasi da bi bio otpusten. Kad ova kompanija za pilice zaposljava ljude, u redu se stoji i iza zgrade.\n4. Osloboditi se lobista\nTvrdnja da otvorene ekonomije pomazu siromasnima zasniva se u velikoj meri na dokazima da zatvorena ekonomija to ne radi. Dok su Juzna Koreja i druge istocnoazijske zemlje uspesno iskoristile trgovinske barijere da stvore izvozne industrije, ovo je retko; najzasticenije ekonomije su katastrofa. “Glavna tendencija na zasticenom trzistu je zabusavanje”, kaze Dzagdis Bhagvati, istaknuti zagovornik slobodne trgovine koji je Arthur Lehman profesor ekonomije na Kolumbija Univerzitetu. “Pomagalo postahe trajno. Zasita industrije u povoju treba da bude za industrije upovoju.”\nSvako ko je ziveo ili putovao po zemljama treceg sveta moze da potvrdi da dok kontrolisane ekonomije teoretski dozvoljavaju vladama da pomazu siromasnima, u praksi je to obicno drugacija prica. U Latinskoj Americi, potrosnja na socijalne programe uveliko ide urbanoj srednjoj klasi. Paznja se usmerava na ljude koji mogu da se organizuju, da strajkuju, lobiraju i daju novac. A u zatvorenoj ekonomiji 'drzavna' fabrika automobila je cesto vlasnistvo diktatorovog sina a sume te zemlje moze da isecka njegov golf partner.\nSlobodna trgovina, tvrde njeni zagovornici, oduzima ove odluke od vlade i ostavlja ih trzistu, koje kaznjava korupciju. I tacno je da bi sistem koji je izbacio korupciju i nepropisan politicki uticaj iz ekonomskog odlucivanja zaista mogao biti koristan za siromasne. Ali ljudi jos nisu izmislili takav sistem - a i ako jesu, on sigurno nije tekuci sistem globalizacije, koji je zaprljan tragovima specijalnih interesa. U svakoj zemlji koja pregovara u STO ili sklapa ugovore o slobodnoj trgovini, ministri trgovine su pod velikim pritiscima mocnih poslovnih grupa. Lobisti su naucili da mogu vesto da tiho ubace odredbe kojima se placaju velike dividende u slozene trgovinske sporazume. Niko nije uspesniji u psotizanju onoga sto zeli od onih iz Amerike.\nNajistaknutiji primer odredbi za specijalni interes su pravila STO o intelektualnoj svojini. Mogucnost siromasnih drzava da prave ili uvoze jeftine kopije lekova jos uvek pod patentom u bogatim zemljama je blagodat za javno zdravlje u svetu. Ali STO zahteva od vecine svojih siromasnih clanova da prihvati patente za lekove do 2005., s tim sto najsiromasnije drzave to treba da urade do 2016. Ovaj rezim ne radi nista za siromasne. Cene lekova ce se verovatno udvostruciti, ali siromasne zemlje nece nikad ponuditi dovoljno trziste da ubede farmaceutsku industriju da izmisli lekove za njihove bolesti.\nPravila intelektualne svojine su postala ozloglasena u celom svetu zbog prepreka koje postavljaju jeftinim lekovima za SIDU. Oni su takodje odredba STO koju ekonomisti najmanje postuju. Oni su ubaceni u STO od strane Vasingtona kao odgovor industrisjkim grupama koje kontrolisu trgovinsku politiku SAD po ovom pitanju. “Ovo nije pitanje trgovine”, kaze Bhagvati. “To je pitanje ubiranja autorskog honorara. To su farmaceutske i softverske kompanije koje se razbacuju unaokolo”. Svetska banka je izracunala da ce pravila intelektualne svojine rezultirati u transferu $40 milijardi godisnje iz siromasnih zemalja u korporacije u razvijenom svetu.\n5. Bez dampinga\nManuel de Hesús Gómez uzgaja kukuruz na brdima drzave Puebla, ima 72 godine a visok manje od metar i po. Upoznala sam ga na njegovom polju od 24 ha, gde je gazio iza pluga kojeg je vukao mali magarac. On obradjuje zemlju na isti nacin na koji je campesinos u ovim brdima obradjuju vec hiljadama godina. U Puebla, i u siromasnom pojasu juznih drzava Meksika - Chiapas, Oaxaca, Guerrero - uzgajivaci kukuruza oru sa zivotinjama i navodnjavaju moleci se za kisu.\nPre sporazuma Nafta, kukuruz je prekrivao 60 posto obradjivane zemlje Meksika. Ovde je kukuruz rodjen i on je i dalje simbol drzave i svakodnevni hleb za vecinu Meksikanaca. Ali u Nafta pregovorima Meksiko je pristao da se otvori za subvencionisani americki kukuruz, sto je politika koja je slomila male uzgajivace kukuruza. “Pre smo mogli da zivimo od ovoga, ali sada ponekad ono za sta prodamo nas kukuruz ne pokrije cak ni nase troskove', kaze Gómez. Sa Nafta, on je iznenada morao da se takmici sa americkim kukuruzom - koji se uzgaja najmodernijim metodima, ali sto je jos vaznije, koji je subvencuonisan za izvoz po 20 posto manjoj ceni od cene proizvodnje. Subvencionisani americki kukuruz sada cini skoro polovinu svetskog, sto u stvarnosti postavlja svetsku cenu tako nisko da lokalni mali farmeri ne mogu vise da prezive. Ova konkurencija je pomogla da se sreze cena Gómezu za njegov kukuruz za polovinu.\nZbog znacaja kukuruza za Meksiko, kad je pregovarao za Nafta obecano mu je 15 godina da postepeno podize kolicinu kukuruza koja moze da udje u zemlju bez tarifa. Ali Meksiko je dobrovoljno podigao kvote za manje od tri godine - da pomogne industriju pilica i svinja, rekli su mi hladno meksicki pregovaraci. (Eduardo Bours, clan porodice koja je vlasnik najveceg meksickog preradjivaca pilica, bio je jedan od meksickih pregovaraca za Nafta). Drzava je izgubila oko $2 milijarde u tarifama koje je mogla da naplati, a farmeri su odmah izlozeni konkurenciji sa severa. Prema ANEC, nacionalnom udruzenju campesino zadruga, pola miliona uzgajivaca kukuruza je napustilo svoju zemlju i preselilo se u gradove Meksika ili u Ameriku. Da pezos nije tako slab, sto odrzava cenu uvoza relativno visokom, daleko vise farmera bi bilo prisiljeno da napusti svoju zemlju.\nCena po male farmere je narocito gorka jer jeftiniji kukuruz nije doprineo jeftinijoj hrani za Meksikance. Kao deo svojih ekonomskih reformi, Meksiko je postepeno skinuo kontrolu cena sa tortilja i brasna za tortilje. Cena tortilja se skoro utrostrucila u realnom smislu iako je cena kukuruza pala.\nDa li je ovako trebalo da bude? Upitala sam Andresa Rozencvajga, koji je vec dugo sluzbenik meksickog ministarstva poljoprivrede i koji je pomogao da se ugovore poljoprivredni delovi Nafta sporazma. On je cutao za trenutak. “Problemi siromastva u ruralnom Meksiku nisu zapoceli sa Nafta sporazumom”, kaze on. “Velicina nasih farmi nije odrziva, one se smanjuju sa svakom generacijom jer farmeri imaju puno dece koja dele zemlju. Jedna familija u Puebla sa pet hektara bi mogla da uzgoji 10, mozda 15 tona kukuruza svake godine. To je bio godisnji prihod od 16.000 pezosa”, sto je ekvivalent za $1.600 danas. “Udvostrucite to i jos uvek umirete od gladi. To nema nikakve veze sa Nafta sporazumom”.\n“Resenje za male uzgajivace kukuruza”, kaze on, “je da skoluju decu i nadju im posao van poljoprivrede. Ali Meksiko nema rast privrede i ne generise radna mesta. Ko ce da ih zaposli? Nafta”.\nJedan istaknuti antiglobalisticki izvestaj stalno govori o farmama kao sto je Gómezova kao o 'malim, raznolikim, samodovoljnim, okrenutim zajednici poljoprivrednim sistemima'. Pretpostavljam da biste ih mogli tako zvati; mogli biste isto upotrebiti i reci kao 'neuhranjeni', 'neobrazovani' i 'jadni' da opistete njihove stanovnike. Rozencvajg je u pravu - to nije zivot koji treba romanticno predstavljati.\nAli pretvoriti neuhranjenost porodica sa ovih farmi u glad nema nikakvog smisla. Meksiko trosi stranu valutu na kupovinu kukuruza. Umesto toga, mogao bi trositi novac da uvede ovim farmerima navodnjavanje, tehnicku pomoc i kredite. Sistem u kome je vlada kupovala kukuruz ovih farmera po zagarantovanoj ceni – koji je ukinut u drzavama kao sto je Puebla tokom reformi slobodnog trzista sredinom 1990-ih godina, zamenjen je direktnim placanjem farmerima. Ovaj program se fokusira na siromasne, ali placanje je simbolicno - $36 po akru. Uz to, nema vise poljoprivrednog kredita, jer je vlada efektno zatvorila ruralnu banku, kojom se lose upravljalo, a druge banke nece da pozajmljuju novac malim farmerima. Postoji jedan program - kome nedostaje osoblje i koji ima mali publicitet - da se pomogne malim proizvodjacima, ali farmeri koje sam ja upoznala nisu znali za njega.\nSlobodna trgovina je religija, a sa religijom dolazi i licenerje. Bogate drzave vrse pritisak na druge zemlje da otvore svoja poljoprivredna trzista. Na urgenciju MMF-a i Vasingtona, Haiti je srezao svoje tarife na pirinac 1995. godine. Cena koja se placala ovim farmerima pala je za 25 posto, sto je unistilo ruralne siromahe Haitija. U Kini ce tarifni zahtevi clanstva u STO kostati na desetina miliona seljaka njihove mogucnosti da se prehrane. Ali evropski farmeri dobijaju 35 posto svojih prihoda od drzavnih subvencija, a americki farmeri dobijaju 20 posto. Farmerske subvencije u SAD, osim toga, su ogroman korporacijski-socijalni program, sa skoro 70 posto placanja koje ide najvecim 10 posto proizvodjaca. Podruznice takodje smanjuju cene useva u inostranstvu stimulisanjem prevelike proizvodnje. Zakon o poljoprivredi kojeg je predsednik Bus potpisao u maju - uz znacajnu podrsku Demokrata - daje oko $57 milijardi u subvencijama za americki kukuruz i drugu robu tokom sledecih 10 godina.\nBogate drzave opravdavaju pritisak na male zemlje da otvore trzista time sto tvrde da ove zemlje ne mogu da efikasno uzgajaju kukuruz i pirinac - da su americki usevi jeftina hrana za gladne sveta. Ali sa ovako velikim subvencijama, potreban je besramnost da se dovede u pitanje efikasnost druge zemlje. A zapravo siromasni trpe kad je Amerika supermarket svetu, cak i po jeftinim cenama. Ima puno hrane na svetu, a cak mnogo zemalja sa ozbiljnom neuhranjenoscu su izvoznici hrane. Problem je u tome sto siromasni ljudi ne mogu sebi da je priuste. Siromasni su mali farmeri. Tri cetvrtine siromasnih u svetu su seljaci. Ako se oni isteraju sa svoje zemlje subvencioniranjem uvoza zita, oni gladuju.\n6. Pomoci zemljama da prekinu svoje navike\n1950-ih godina su latinoamericki ekonomisti napravili prostu kalkulaciju. Proizvodi koje su njihove drzave izvozile - bakar, aluminijum, kafa, pirinac i druga roba - su kupovali sve manje i manje skupe robe koju su oni zeleli da uvoze. U stvari, postajali su sve siromasniji iz dana u dan. Njihovo resenje je bilo da se zatvore njihova trzista i razvije domaca industrija koja ce da proizvodi sopstvene aparate i drugu robu za njihove gradjane.\nOva strategija, koja je postala poznata kao zamena uvoza, proizvodila je visok rast - neko vreme. Ali ove zatvorene ekonomije su se na kraju pokazale neodrzivim. Vlade latinoamerickih zemalja su naterale svoje potrosace da kupuju inferiorne i skupe proizvode - secate se brazilskog kompjutera iz 1970-ih godina? Rast je zavisio od velikih pozajmica i velikih deficita. Kad vise nisu mogle da se izvuku iz svojih dugova, latinoamericke ekonomije su dozivele krah, a decenija stagnacije je bila rezultat.\nU to vreme, arhitekte uvozne zamene nisu mogle zamisliti da je moguce izvoziti nesto drugo do robu. Ali Istocna Azija - isto toliko siromasna ili siromasnija od Latinske Amerike 1960-ih - pokazala je 1980-ih i 1990-ih da se to moze uraditi. Nazalost, pravila globalne trgovine sada zabranjuju zemljama da koriste strategije uspesno primenjene da razviju izvozne industrije u Istocnoj Aziji.\nAmericki trgovinski zvanicnici tvrde da ne koriste tarife da blokiraju izvoz siromasnih zemalja, i u pravu su - prosecna tarifa koju SAD naplacuju je zanemarljivih 1,7 posto, mnogo niza od drugih drzava. Ali pravila bogatih drzava – vezano za transfer tehnologije, lokalna ogranicenja i drzavnu pomoc za njihove industrije u povoju, izmedju ostalog - unistavaju sposobnost siromasnih drzava da se krecu van robe. “Mi povlacimo lestvice za politike koje su razvijene zemlje koristile da postanu bogate', kaze Lori Valah, direktor organizacije Public Citizen's Global Trade Watch.\nRoba koja je ostala siromasnim zemljama da je izvoze je jos veci corsokak danas nego 1950-ih godina. Zbog prevelike ponude, cene kafe, kakaa, pirinca, secera i aluminijuma su pale za vise od 60 posto izmedju 1980 i 2000. Zbog pada cena robe i neuspeha Pod-Saharske Afrike da krene van njih, udeo ovog regiona u svetskoj trgovini je pao za dve trecine tokom tog vremena. Da ima isti udeo izvoza danas koji je imala na pocetku 1980-ih, prihod po glavi stanovnika u Pod-Saharskoj Africi bi bio skoro duplo veci.\n7. Pustite ljude da idu\nVerovatno bi najvaznija pojedinacna promena za zemlje u razvoju bila da legalizuju izvoz jedne stvari koju imaju u obilju - ljudi. Raniji talasi globalizacije su bili bolji zaa siromasne ne samo jer kapital, vec i radna snaga, su bili slobodni da se krecu. Dani Rodrik, ekonomista na Harvardskoj Kenedi skoli vlade i vodeci akademski kriticar pravila globalizacije, zagovara shemu zakonite kratkorocne migracije. Ako bi bogate drzave otvorile 3 posto svojih radnih mesta privremenim migrantima, koji bi onda morali da se vrate kuci, kaze Rodrik, to bi generisalo 200 milijardi dolara godisnje u platama, i puno transfera tehnologije za siromasne zemlje.\n8. Oslobodite MMF\nGlobalizacija znaci rizik. Otvaranjem svoje ekonomije, jedna drzava cini sebe ranjivom na zarazu iz inostranstva. Zemlje koje su liberalizovale svoja trzista kapitala su narocito osetljive, jer kratkorocni kapital koji je jurnuo u neku zemlju po investitorovom cefu isto tako brzo odjuri kad se investitori uspanice. Tako je kriza nekretnina na Tajlandu 1997. isprovocirala jedan od najvecih globalnih pozara jos od Depresije.\nZelja da se zadrzi novac od naglog odlaska inspirisala je Cile da uvede zastitne mere koje obeshrabruju kratkorocni upliv kapitala. Ali politika Cilea se vodi kontra standardnom savetu MMF, koji zahteva da mnoge zemlje otvore svoja trzista kapitala. “Bilo je toliko puno prepreka intergraciji trzista kapitala da je bilo tesko pogresiti na strani vrsenja pritiska na zemlje da se previse liberalizuju”, kaze Ken Rogof, direktor istrazivanja MMF.\nMudre drzave su obazrive kad je u pitanju liberalizacija kapitala, i to s pravom. Dzosef Stiglic, ekonomista koji je dobio Nobelovu nagradu a koji je postao najuticajniji kriticar pravila globalizacije, pise da se u decembru 1997., kad je on bio glavni ekonomista u Svetskoj banci, sastao sa juznokorejskim zvanicnicima koji su bili oklevali povodom saveta MMF da otvore svoja trzista kapitala. Oni su se plasili vruceg novca, ali nisu mogli da se ne sloze sa MMF, da ih ne bi smatrali neodgovornim. Kad bi MMF izrazio neodobravanje, to bi oteralo i druge donatore i privatne investitore.\nUoci azijskog kolapsa, premijer Mahathir Mohamad je nametnuo kontrolu kapitala u Maleziji - sto je naislo na osudu sirom sveta. Ali njegova politika se sada nasiroko smatra razlogom sto je Malezija ostala stabilna dok njeni susedi nisu. “Ispostavilo se da je to briljantna odluka”, kaze Bhagvati.\nPosle kraha, MMF je propisao svoj standardni savet zemljama - pravljenje aranzmana zajmovnog kontigenta na rezanje potrosnje, povecanje kamata i druge kontradiktorne mere. Ali balans budzeta u recesiji je, kako to Stiglic kaze u svojoj novoj knjizi “Globalizacija i njene neprijatnosti”, preporuka koja se poslednja uzimala za ozbiljno u danima Herberta Huvera. Preporuke MMF su produbile krizu i naterale vlade da smanje veliki deo mera ublazivanja koje su ostavljene siromasnima. Indonezija je morala da sreze subvencije za hranu. “Dok je MMF dao oko $23 milijarde da podrze kurs valute i isplate kreditore”, pise Stiglic, “daleko, daleko manje sume potrebne da se pomogne siromasnima nisu date”.\nDa li vasa medjunarodna finansijska infrastruktura uzgaja boljsevike? Ako stvara povratni udarac, jedan razlog je standardno boljsevicko objasnjenje - MMF se stvarno kontrolise iz epicentra medjunarodnog kapitala. Formalni uticaj u MMF zavisi od finansijskog doprinosa drzave, a Amerika je jedina zemlja sa dovoljno akcija da ima pravo veta. Zapanjujuce je koliko puno ekonomista misli da je MMF deo 'Kompleksa Vol Strit-Ministarstvo finansija', po recima Bhagvatija. Ovaj fond sluzi 'interesima globalnih finansija', kaze Stiglic. On slusa 'glas trzista', kaze Nensi Berdsal, predsednik Centra za globalni razvoj u Vasingtonu i bivsi izvrsni potpredsednik Inter-American razvojne banke. “MMF je front za vladu SAD - drzite mase dalje od nasih poreskih obveznika”, kaze Saks.\nZvanicnici MMF-a tvrde da je njihov savet potpuno pravican - oni kazu cak i bogatim zemljama da otvore svoja trzista i ugovore svoje ekonomije. U stvari, pise Stiglic, MMF je rekao Klintonovoj administraciji da podigne kamatne stope da bi smanjio opasnost od inflacije - u vreme kad je inflacija bila najniza u decenijama. Ali Bela Kuca je na srecu imala taj luksuz da ignorise MMF: Vasington ce samo morati da poslusa savet ove organizacije sledeci put kad se obrati ovoj organizaciji za zajam. A to ce biti nikad.\n9. Pustite da se siromasni obogate onako kako su bogati\nIdeja da slobodna trgovina maksimizira korist za sve je jedna od malo misljenja u kojima se ekonomisti slazu. Ali je moc ideje doveo do preterano lakovernog prihvatanja vecine onoga sto se iznese u njeno ime. Stiglic pise da prosto nema potpore za mnoge politike MMF-a, a u nekim slucajevima MMF ignorise jasne dokaze da je ono sto on zagovara stetno. Uvek se moze tvrditi - a americki i MMF zvanicnici to i rade - da zemlje koje slede liniju MMF-a ali ipak nemaju rast ili nisu sledile recept otvorenosti dovoljno precizno ili nisu odradile druge stavke na listi sta treba da se uradi, kao na primer sirenje obrazovanja.\nCini se da i politicari preskacu finu stampu na navodno srodnim studijama. Jedan uticajni skorasnji rad ekonomista Svetske banke Dejvida Dolara i Arta Kraja je takav slucaj. On nalazi snaznu korelaciju izmedju globalizacije i rasta i nasiroko je citiran da podrzi standardna pravila otvorenosti. Ali u stvari, kad se malo bolje procita, on ih ne podrzava. Medju uspesnim 'globalistima', Dolar i Kraj ubrajaju zemlje kao sto su Kina, Indija i Malezija, od kojih sve trguju i maju rast ali jos uvek imaju zasticene ekonomije i ne bi mogle raditi vise na nepostovanju primljene mudrosti globalizacije.\nDani Rodrik sa Harvarda je koristio podatke Dolara i Kraja da vidi da li najbolja mera otvorenosti - tarifni nivoi zemlje - korelira sa rastom. Da, nasao je - ali ne onako kako bi trebalo. Zemlje sa visim tarifama imaju brzi rast. Rodrik tvrdi da su zemlje u ovoj studiji mozda pocele da trguju vise jer su imale veci rast i postale su bogatije, a ne obrnuto. Kina i Indija, istice on, su pocele trgovinske reforme oko 10 godina posle pocetka njihovog visokog rasta.\nKad ekonomisti pricaju o mnogim politikama povezanim sa slobodnom trgovinom danas, oni pricaju o nacionalnim prosecima i ignorisu pitanja distribucije i nejednakosti. Oni pricaju o jednacinama, a ne o onome sto deluje u zbrkanim ekonomijama treceg sveta. Koji ekonomski model koji se uci u skolama uzima u obzir ministarstvo koje prestaje da radi jer je ostalo bez penkala? MMF i Svetska banka - koja preporucuje mnoge iste ostre mere kao i MMF i cesto uslovljava svoje zajmove reformama koje zagovara MMF - cesto govori zemljama da srezu subvencije, ukljucujuci tu i mnoge koje stvarno pomazu siromasnima, i namecu placanje korisnicima na usluge kao sto je voda. Argument je taj da su subvencije neefikasan nacin da se pomogne siromasnima - jer pomazu i bogatima - i da umesto toga zemlje treba da pomazu siromasnima direktno vaucerima ili socijalnim programima. Kao jednacina, to je u redu. Ali u stvarnom svetu, subvencije nestaju, a vauceri se nikad ne matrijalizuju.\nMMF tvrdi da cesto spasava zemlje od jos vecih kresanja budzeta. “Zemlje dolaze kod nas kad su u velikoj nevolji i niko nece da im pozajmi”, kaze Rogof. “One mozda moraju i da trose suficit jer su njihovi zajmovi pristigli za otplatu. Kad je neko u MMF programu to znaci manje strogoce”. Ali trecina zemalja u razvoju je pod MMF tutorstvom, neke zemlje vec decenijama, tokom kojih moraju da remodeliraju svoje ekonoije prema standardima MMF-a. U martu 2000., panel formiran da savetuje Kongres o medjunarodnim finansjskim institucijama, nazvan po svom sefu, Alan Melcer sa Carnegie Mellon University, preporucio je jednoglasno da MMF preduzme samo kratkorocnu kriznu pomoc i da izadje iz posla dugorocnog ekonomskog mikromenadzmenta potpuno.\nStandardne reforme lisavaju zemlje fleksibilnosti, snage da se obogate na nacin za koji mi znamo da moze da deluje. “Vecina latinoamerickih zemalja je imala duboke reforme, je otisla mnogo dalje od Indije ili Kine i nije dobila mnogo zauzvrat za svoj trud” kaze Birdsal. “Mnoge reforme su bile o stvaranju efikasne ekonomije, ali ekonomske tehnikalije se ne bave fundamentalnim pitanjem zasto zemlje nemaju rast, ili ogranicenjem da su svi ovi ljudi izostavljeni. Ekonomisti su isuvise alergicni na trivijalnu ideju pravicnosti”.\nDemonstranti na ulicama, azijska finansijka kriza, kritike uglednih ekonomista kao sto su Stiglic i Rodrik i oni iz Meltzer Komisije i narocito sve vece shvatanje u krugovima moci da je globalizacija odrziva za bogate drzave samo ako je prihvatljiva za siromasne, sve ovo doprinosi promeni pravila - blagoj. Inicijativa za oprost dugova najsiromasnijim drzavama, uprkos svim svojim ogranicenjima, je jedan primer. Azijska kriza je izmenila stav MMF o trzistima kapitala, i on pocinje da primenjuje manji pritisak na zemlje u krizi da srezu drzavnu potrosnju. On takodje diskutuje o tome da li treba da stimulise zemlje da usvoje zastitne mere koje je uveo Cile za kratkorocni kapital. Naredni direktor STO je sa Tajlanda i zemlje treceg sveta pocinju da se sve vise afirmisu.\nAli promene ne menjaju osnovnu ideju globalizacije, da je otvorenost univerzalni recept za sve bolesti. “Stezanje kaisa nije strategija razvoja”, kaze Saks. “MMF nema osecaj da je njegov posao da pomogne zemljama da se popnu uz merdevine”.\nSaks kaze da je za mnoge zemlje u razvoju cak i penjanje uz merdevine nerealno. “To ne moze da deluje u pandemskoj ili endemskoj zoni SIDE ili malarije. Ja nemam strategiju za znacajan broj zemalja, osim one za koju smo mislili da ce im pomoci da prezive i kontrolisu bolest i imaju cistu vodu. Ne mozete ovo uraditi samo na trzisnim silama. Izgledi za Centralnoafricku Republiku nisu isti kao za Sangaj, i nema nikakve koristi od tesenja”.\nKina, Cile i druge drzave pokazuju da pod pravim uslovima globalizacija moze da izdigne siromasne iz bede. Na stotine miliona siromasnih ljudi nikad nece dobiti pomoc od globalizacije, ali na stotine miliona mozda sada ima koristi od nje, ako pravila nisu poostrena da pomognu bogatima i da slede apstraktne ortodoksne kriterijume. Globalizacija moze poceti da donosi korist ogromnoj vecini svetske populacije samo ako prestane da se posmatra kao cilj sam po sebi i umesto toga se treitera kao orudje u sluzbi razvoja: nacin da se obezbedi hrana, zdravlje, kuce i skolovanje za bedne ljude na zemlji.\nTina Rosenberg pise kolumne za The Times. Njen poslednji clanak za ovaj casopis je bio o ljudskim pravima u Kini.


Ana Never u Elektropioniru | SEEcult.org\nVest | Elektropionir | Ana Never | Koncerti | Beograd\n06.01.2019 | 14:43\nSubotička grupa Ana Never održaće tradicionalni postnovogodišnji koncert 11. januara u Elektropioniru u Beogradu, u organizaciji Kišobrana i Pop depresije.\nAna Never postoji i svira bezmalo dve decenije, a njihova vizija “kosmičke (instrumentalne) muzike” omogućila im je da američki izdavač Fluttery Records objavi četiri albuma i jedan EP.\nPoslednji studijski album “Long Turning” Ana Never objavila je u maju 2016. godine, a bend je svirao širom Srbije i regiona, deleći binu sa izvođačima kao što su God Is An Astronaut, Kayo Dot, Jeniferever, Dale Cooper Quartet & Dictaphones, Damo Suzuki, port-royal, Pozvakowski, Rosa Parks, Virvel, Consecration, Presing, Ana Ćurčin, Tena Novak, Žen...\nNeko će za Anu Never reći da je post-rock, a drugi će u njima čuti Danila Kiša, Sun Ra, Čarlsa Bukovskog, Black Sabbath, Godspeed You! Black Emperor… Neki smatraju da je starija sestra Wooden Ambulance...\nAnu Never čine Srđan Terzin, Dejan Topić, Goran Grubišić, Boris Čegar i Vladimir Koledin, a posle beogradskog nastupa, za koji ulaznice kostaju 500 dinara na ulazu u Elektropionir, nastupiche 26. januara i u Studiju 11 u Subotici.


Plaza & Plaza Regency Hotels - Sliema - Malta - 1 A Travel\n/ Putovanje / Malta / Plaza & Plaza Regency Hotels\nHotel se nalazi u Sliemi na oko 7km od aerodroma i oko 9km od glavnog grada Valeta.\nHotel može da se pohvali jako dobrom lokacijom, nedaleko od hotela su i St. Julian’s i Sliema, Paceville – najpoznatije mesto za noćni provod na Malti, kao i mnogobrojni kulturno-istorijski spomenici, prodavnice, restorani, Balluta Bay, na pešačkoj udaljenosti nalazi se i plaža. Kompleks se sastoji od dve zgrade (jedna zgrada je Plaza, a druga Regency hotel) koje su povezane mostom na šestom i sedmom spratu.\nHotel nema svoju plažu, a od najbliže gradske plaže (kamenita plaža Exiles Beach) je udaljen oko 600m.\nHotel raspolaže sa 197 smeštajnih jedinica od kojih svaka ima TV, klima uređaj, fen. Sobe sa pogledom na more imaju terasu dok sobe sa pogledom na kopno nemaju terase.\nHotel pruža uslugu noćenja sa doručkom i polupansion – doručak i večera (samoposluživanje, izbor više jela po hotelskim pravilima). Osim glavnog restorana u kom se služe doručak i večera, hotel raspolaže i sa nekoliko barova – Cara’s Caffe , Rooftop Pool Bar koji radi u letnjoj sezoni, Terrace Bar koji je otvoren u zimskoj sezoni.\nHotel u svom sklopu ima otvoreni bazen na krovu, dečiji bazen, zatvoreni bazen, jacuzzi, salu za sastanke, prezentacije, predavanja.\nPolasci od 01.04.2019-31.10.2019.\nLet avionom kompanije WizzAir (ponedeljak, sreda, petak) ili Air Serbia (četvrtak, subota) do Malte. Let traje oko 2h.\nSmeštaj po hotelskim pravilima. Noćenje.\n2.-5,7,9,10 ili 14. DAN MALTA\n6,8,10,11. ili 15. DAN MALTA – BEOGRAD\nNapuštanje sobe prema hotelskim pravilima. Prijava za let minimum 2 sata pre poletanja. Let za Beograd avionom kompanije WizzAir ili Air Serbia.\nAvio prevoz redovnom linijom na relaciji Beograd-Malta-Beograd, avio kompanijom Wizz Air ili Air Serbia.\n5, 7, 9, 10, 11 ili 14 noćenja na bazi izabrane usluge u hotelu, prema uplaćenom aranžmanu\nAvio takse trenutno oko 100€. Sve takse i troškovi izdavanja avio karte se plaćaju u agenciji uz aranžman(plaćaju se u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu za efektivu Banke Intesa, podložne su promenama i ne mogu se platiti u ratama). Takse važe za odrasle i decu stariju od 2 godine.\nAVANSNO u gotovini, platnim karticama, preko računa, 100% za avio karte i 50 % za ostale usluge prilikom rezervacije.\nPLATNIM KARTICAMA(Visa, Dina, Master, Maestro, American Express).\nPLAĆANJE NA RATEbez kamate kreditnim karticama Banke Intesa (do 6 rata). Prilikom rezervacije se plaća avans od 50% od ukupnog iznosa gotovinski, a ostatak na rate.\nNeophodno je pri rezervaciji uplatiti 100% za avio karte i 50 % za ostale usluge.\nPROGRAM PUTOVANJA BR. 1 VAŽI OD 28.12.2018.\nDb San Antonio...\nGolden Tulip Hotel 4 *


Na današnji dan, pre 28 godina, hit #1 postala je najkontroverznija pesma ikada – Tračara\nKada se spomenu termini kao što su ‘šokantnost’ ili ‘kontroverznost’, danas u glavi možemo prizvati na desetine poznatih ličnosti koje vešto igraju na kartu skandala kako bi privukli pažnju na svoje muzičke projekte, ali 80-ih godina prošlog veka sinonim za ovu vrstu marketinga bila je neprevaziđena kralica popa Madonna.\nBaš u ovo vreme, pre skoro tri decenije, hit broj 1 širom sveta postala je jedna od najkontroverznijih pesama svih vremena Like a prayer, a zabranjeni spot za nju izazvao je potpuno suprotan efekat, odnosno želju milionske publike da na bilo koji način dođe do ovog sadržaja na koji je anatema prokletstva bačena i od strane same papske stolice u Vatikanu.\nVratimo se na sam kraj 80-ih, odnosno period kada je Madonnin privatni i poslovni život krenuo nizbrdo. Reakcije na njen film Who’s that girl? bile su pogubne, a na sve to se desio razvod od Seana Penna. Nakon perioda osamljenosti i duboke introspekcije, 30-godišnja Madonna je donela odluku da sve ono što je muči pretoči u nešto kreativno. U tom momentu nastaje pesma Like a prayer koja spaja dve teme koje se niko pre nje nije usudio da dovede u tako blisku vezu, odnosno na tako prožimajući način: religija i seks.\nPop-rock pesma sa elementima gospela, upotpunjena crkvenim horom, istraživala je temu srodnosti religijske ekstatičnosti sa orgazmom, a njen pad na kolena tokom molitve stvarao je u glavi jasnu sliku izvođenja felacija.\nKao da sve to nije bilo dovoljno da se religijske grupe širom sveta ujedine u protestima, pa čak i da sama crkva opomene svoje pristalice da se velikim grehom smatra samo slušanje ove bogohulne himne, Madonna je predstavila jedan od najskandaloznijih spotova svih vremena. U znak svog protesta protiv rasizma i mizoginije, Isus je prikazan kao crnac, a Bog kao žena. Kada se na sve to dodaju stigmate, odnosno Isusove rane, na Madonninim rukama, strastven poljubac sa sveštenikom i zapaljeni krstovi Kju Kluks Klana, i ne čudi što je ubrzo stigla zabrana emitovanja ovog spota na TV-u.\nIpak, sveukupni zbir reakcija je bio i više nego povoljan za kraljicu popa, budući da je ovim potezom utvrdila svoj tron i status pop ikone koji uvažava i danas.\nPovezane tememadonna, Na današnji dan, na današnji dan\n20/04/2017 at 3:18 pm\nE tako se to radi. To je kraljica i diva. RESPECT ZA KEVU\nIskreno i meni je ovaj spot mal bez veze.. Aaa malo mi je i jeziv.


Privlaka-drugi red uz more, Apartman, 85 m2 | Exedra nekretnine\n118.000,00 € 887.660,19 kn\nProdaje se dvosobni apartman površine 51 m2, na 1. katu kamene kuće u centru Privlake.\nApartman se sastoji od kuhinje, blagavaonice sa dnevnim boravkom, kupaonice, te spavaće sobe. Prodaje se djelomično namješten.\nPripada mu spremište pod stepenicama i krovna terasa površine oko 35 m2 sa koje se vidi predivan otvoreni pogled na more.\nKuća je tradicionalnog dalmatinskog izgleda sa kamenim detaljima.\nNalazi se samo 50m od mora i plaže.


LIFFE Kako je Tijana Čurović zasijala na crvenom tepihu, a ko se obrukao – OČIMA MODNOG KREATORA - juGmedia\nNovica Točev iz Surdulice biće ministar bez portfelja u novoj Vladi Srbije sa ograničenim mandatom,…\nUdruženje penzionera koje godinama već funkcioniše na teritoriji Mesne zajednice Vlase, a pod čijim okriljem…\nZaposleni u Osnovnoj školi “1. Maj” u Vrtogošu kod Vranja osim što svojim učenicima svakodnevno…\nLIFFE Kako je Tijana Čurović zasijala na crvenom tepihu, a ko se obrukao – OČIMA MODNOG KREATORA\nCrveni tepih je sinonim za glamur, eleganciju, često i samopromociju, ali i sinonim za balske i neobične haljine, šik i poslednje “modne krikove”. To se očekivalo i sinoć na otvaranju LIFFE-a, gde su crvenim tepihom prodefilovala najveća glumačka i rediteljska imena iz celog regiona.\nPo mišljenju najpoznatijeg modnog kreatora sa juga Srbije Dalibora Blagojevića Dariusa, dame su zasijale na crvenom tepihu, dok je muški deo ekipe očigledno, kako kaže, pokrešno shvatio ležernost.\n“Izgleda da će jos mnogo vode proteći dok vidimo pravu večernju haljinu na crvenom festivalskom tepihu, ali, ako je za utehu, u odnosu na prošlu godinu učesnice su bile lepo stilizovane”, tvrdi Darius.\nApsolutne ovacije za voditeljicu programa, glumicu Tijanu Čurović! Prelepa u crnoj maksi haljini koja glorifikuje i njenu lepotu i njenu profesiju i sam festival. Apsolutno fantastična u svakom pogledu.\nOdmah za njom zasijala je i pravu eleganciju svojom odevnom kombinacijom pokazala supruga popularnog glumca i direktora leskovačkog Narodnog pozorišta Dragana Bože Marjanovića – Nataša Nikolić Marjanovič:\nDirektorica Leskovačkog kulturnog centra i gradonačelnik i ove godine elegantni. Psebno komplimenti direktorici Sanji Conić za kombinaciju i za fascinator na glavi, jer je fascinator još uvek oličenje modno hrabrih žena.\nTrio Grujić – Dimitrijevic – Cocić, bez ikakve pristrasnosti, dostojno šetnje na Kroazeti. Moderno, mladalački sa dozom umerene ekstravagancije.\nZvezda večeri Miloš Biković, krajnje ležerna kombinacija sa velikom dozom seksipila. Publika je i htela lezernost i seksipil, pa je mladi glumac to i dao fanovima.\nDve dame iz kabineta prvog čoveka Leskovca, jednacrno beli komplet druga roze haljina sa koznom jaknom ,apsolutni njujorški hit kombinacije u stilu “sex i grad” ,savršena kombinacija odličnog stajlinga i stave.\nOstale dame sui male solidne kombinacije, ali za šetnju, ne crvenii tepih, dok su muški učesnici sa slika očigledno pogrešno shvatili termin “ležerni stil”.\nJavna rasprava o budžetu Bojnika 24. septembra\nPanika u stambenoj zgradi: U podrumu pronađena eksplozivna naprava\nNevreme i u Pirotu ostavilo veći deo grada bez struje\nNevreme koje je sinoć protutnjalo nad Pirotom ostavilo je veći deo grada bez struje, a jaka kiša praćena jakom grmljavinom, uz povremene veoma snažne…\nKon: Vanredno stanje nije opcija, ali moguće zabrane kretanja u nekim situacijama\nVanredno stanje kao vanredno stanje teško da može biti opcija, ali to ne znači da ćemo ostaviti ovako i da neće biti mera zabrane kretanja u nekim…\nheroj ulice :\n19.09.2019. u 19:21\nNataša ne samo štoje lepa nego je i najveća likčina od žene!!!\n19.09.2019. u 19:58\nKoji „glamur“ koe pricas ti covece kad su se svi ekstra obukli. Zaboravio si gde zivis u Leskovac i tesko si ti zalutao da ti kazem ja …?\n19.09.2019. u 20:29\nDariuse….a da posetis opticara pod hitno….ili da se ne uvlačis tako očigledno….biraj.\n19.09.2019. u 21:10\nA sto Bunibrodjanka urgira da se brisu komentari nema veze. E pa opet cu da pisem ova druga vadi prosek u svakom pogledu,a od ljubomore se ne umire\n19.09.2019. u 22:18\nZasto tako pogrdno „Bunibrodjanka“??\nDa li su ljudi iz Bunibroda manje vrednosti od ostalih? Uvrediste i devojku i citavo selo bespotrebno.\n19.09.2019. u 23:25\nTo je tvoje mišljenje, o ukusima ne treba raspravljati. Ja ne bih mogao da odlučim,iskreno.\n19.09.2019. u 22:31\nLeskovcanke najlepse, mlade, lepe, pametne!\n20.09.2019. u 07:35\nStanovnik sela Bunibrod ženskog roda kaže se Bunibrodjanka.Sta je tu uvredljivo i za selo a pogotovo za osobu?\n20.09.2019. u 13:09\nCim potencirate,imate neku nameru… Ali razumem Vas,uspeh se ne prasta, a ovde je to i vise nego ocigledno.\n20.09.2019. u 14:40\nSvi ovi na slikama su uspesniji od pomenute pa niko nista ne kaze ni za jednog.Na proslu vest o doticnoj je isto bila lavina negativnih komentara.Ona treba malo da se zapita zasto je celo selo toliko voli\nidi kopaj njivu :\n20.09.2019. u 15:02\nNasmeja me. Voleo ti il ne cinjenice su cinjenice. Mlada,lepa,uspesna,pametna,pa i neka je ne volis jer pises iz zavisti. I o Vucicu pisu svasta takvi ko ti. Ova zena ima to nesto sto ljude ne ostavlja ravnodušnim .\n20.09.2019. u 16:16\nAhahaha ovo mora da pise ona sama jer sam siguran da ne postoji bar jos jedna osoba na planeti koja bi ovo napisala a da je poznaje\n20.09.2019. u 16:50\nBez namere da uvredim gospodjicu, za dobrim konjem se prašina dize. Cim ona izaziva toliki reakcija, nesto vas boli kad je ona u pitanju 😉\nA nju treba da boli uvo za to\n20.09.2019. u 18:35\nBolece nju uvo kad joj se vrati sve sto je uradila meni i mojoj porodici.A tek ce da je boli uvo kad se ,,prasina“spusti pa neke stvari izadju na videlo.Do tad pisacu na svaku vest gde gospodjica ucestvuje makar i sa 2%.\n20.09.2019. u 19:44\nLepa, mlada, pametna!Slobodo je mrzite.\n20.09.2019. u 20:57\nDirektorica blista, glumice kao glumice, one su uvek svoje, a dve mlade dame plene lepotom i šarmom.\n22.09.2019. u 09:24\nA brat Gonzi, ništa?\nEvropska unija naša budućnost ili zabl...\nDa li je Evropska unija naša budućnost ili zabluda, koliko…\nPosle prijava o prevarama za lažne posl...\nU vreme pandemije korona virusa, kada se većina sezonskih…\nLKC: Na Oktobarskom salonu 34 slikara sa...\nU Galeriji Leskovačkog kulturnog centra u četvrtak, 29.…\njovan na Posle prijava o prevarama za lažne poslove u Češkoj i Slovačkoj, Leskovčaninu stižu jezive pretnje


Zašto mladi piju kafe – zato što nemaju za sok – inmedia.ba\nZašto mladi piju kafe – zato što nemaju za sok\n0 12 Avgusta, 2012 13:52\nInstitut za razvoj mladih KULT u nedjelju je simboličnim performansom koji je počeo u pet do 12 ispred sarajevske Katedrale te šetnjom kroz centar grada završio kod Vječne vatre, obilježio Međunarodni dan mladih.\nSaradnik za odnose s javnošću Instituta za razvoj mladih KULT Muamer Logo kazao je novinarima da svi mladi danas okupljeni povodom Međunarodnog dana mladih imaju jednu zajedničku poruku: „Čujemo li se?!“\n– Zašto mladi piju kafe – zato što nemaju za sok; zašto su lijeni – zato što im zemlja ne pokazuje da se trud isplati. Ne znaju raditi – zato što ih poslu fakultet nije naučio, a trebao je; ne uče – zato što ih tržište rada ismijava za ono što su trebali naučiti u formalnom redovnom obrazovanju. Paraziti su možda na račun roditelja – zato što nikog bližeg nemaju, a država im ne pomaže, kazao je Logo.\nOn je istaknuo da više od 70 posto mladih ljudi danas u BiH zemlju žele napustiti zauvijek ili na duži vremenski period, više od 60 posto mladih ljudi u BiH su nezaposleni, manje od 30 posto mladih danas imaju pasoše i u mogućnosti su putovati zbog ekonomske situacije.\n– Sve su to pitanja na koja se čekaju odgovori i nadamo se da će vlast konačno prepoznati ove probleme i dati svoju podršku koju su dužni, kazao je Logo dodajući da do vlasti poruke mladih teško dopiru.\nProjektna koordinatorica u Institutu za razvoj mladih KULT Nejra Kadić istakla je da je jedan od najvećih problema loš obrazovni sistem “koji nas ne priprema za tržište rada“.\nPo njenim riječima, mladi koji su se okupili danas ovim simboličnim performansom žele da skrenu pažnju na svoje najveće probleme, a to su obrazovanje, nezaposlenost, zdravstveni sistem…\nKadić ističe da se mladi ne bore dovoljno za svoja prava te da „moraju biti glasniji“, što je i jedna od današnjih poruka.


::: ekapija - Beogradski mali bazen potopila trava :::\nBeogradski mali bazen potopila trava Petak, 13. 04. 2012.|12:35 | Izvor: eKapija Na slici (koja nije foto montaža) može se videti da je u Takovskoj ulici, preko puta Glavne pošte, 1945.godine postojao mali otvoreni bazen, koji je napravljen tokom Drugog svetskog rata, kao rezervoar za vaodu za gašenje požara.\nPoznati arhitekta Predrag Peđa Ristić seća se da je u tom bazenu, u tek oslobođenom Beogradu, bilo održano plivačko takmičenje naših i sovjetskim plivača. Šampion SSSR-a Leonid Meškov tada je trijumfalno pobedio Peđu Ristića, ostavivši ga 50 metara iza, na takmičenju 200 metara prsno !\nKao da je to bilo važno.\nŠta li je dalje bilo sa ovim bazenom ?\nbazen u Takovskoj ulici


Download Laža i Paralaža for Android - Appszoom\nFREE DOWNLOAD Laža i Paralaža android apps - Appszoom.com SEARCH TYPE Android apps iPhone apps Log in Sign up Apps Games SEARCH TYPE Android apps iPhone apps Android Choose your platform The best way to find apps you'll love! Android iPhone Join us now! Become an Appszoomer and discover great apps! Log in Sign up English en English Español Français Deutsch 日本語 Italiano 한국어 Português Русский 中文（简体中文） Appszoom for developers Developers Be productive Customize mobile Eat and drink Edit your photos & videos Discover & enjoy music Learn stuff Entertain kids Get breaking news All Android applications categories Art & Design Auto & Vehicles Beauty Books & Reference Business Comics Communication Dating Education Entertainment Events Finance Food & Drink Health & Fitness House & Home Libraries & Demo Lifestyle Maps & Navigation Medical Music & Audio News & Magazines Parenting Personalization Photography Productivity Ringtones Shopping Social Soundboards Sports Themes Tools Travel & Local Video Players & Editors Wallpapers Weather Futuristic Fast reflexes Action shooter Kids Tilt Retro Horror POV All Android games categories Action Adventure Arcade Board Card Casino Casual Educational Family Music Puzzle Racing Role Playing Simulation Sports Strategy Trivia Word Download Laža i Paralaža Laža i Paralaža by: New look entertainment doo • 0 0 FREE DOWNLOAD Screenshots\nJovan Sterija Popović je u svojim komedijama prikazao čitavu lepezu živopisnih književnih likova. Oni su neka vrsta psihološkog ornamenta svake društvene sredine i svake kulture koje teže da se prečicom približe drugim, bogatijim sredinama i njihovom načinu ponašanja ili su moralno i psihološki deformisani do te mere da svojim postupcima izazivaju tragikomične posledice i efekte. Komentari i beleške profesora Ivanića uz svaku komediju u knjizi današnjim čitaocima znatno približavaju genezu njihovog nastanka i posebno njihovu pozorišnu recepciju u srpskoj kulturi i u kulturi drugih južnoslovenskih naroda kod kojih su izvođene.\nTags: laza i paralaza , laza i paralaza jovan sterija popovic , jovan sterija popovic laza i paralaza , laža i paralaža jovan sterija popović prepričano , laza i paralaza likovi Related Apps\nDownload Laža i Paralaža


Idemo dalje.... - Someone New - Blog.hr - komentari na post\nNe pratim sve to jer me izbori i politika i protagonisti ne zanimaju, pošto se neće promijeniti ništa, a ako se i promijeni, ići će iz naših džepova, tkogod od lopuža bio na vlasti.\nJa imam svoju ideologiju, ali ne mogu to povezivati ni sa jednom strankom jer stranke su, unatoč svojim nazivima, miljama daleko od toga. A ljudi u njima i njihov kredibilitet... no commnet. Rolleyes :o)\n28.11.2007. (14:14) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nMoram li ja ovo uopce komentirati ili da samo potpišem?!\n28.11.2007. (15:08) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n28.11.2007. (15:11) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nJučer me zove stranka iz Kanade, naš čo'ek, naravno, i ushićeno mi kaže: "Znači, dobili su naši, ha!!!" Pitam ja njega ko su to "naši". Kaže on u čudu - "Pa He De Ze"... Jebaote hedeze kad ne znaš ni izgovoriti. I eto ko i kakvi odlučuju (jednim dijelom) o našoj vladi.\nŠto se tiče ovih izbora, više mi ih je bilo dosta slušati, njihova prepucavanja i igranja ping-ponga s uvredama i optužbama... Jedini zaključak koji ja izvlačim iz njihovih govorancija i njihovog ponašanja je da su nas krali do sad, a svakako neće u tome niti stati, ma tko god bio tamo gore i ma koliko mi šutjeli o tome...\n28.11.2007. (19:19) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nAk' SDP ne sastavi vladu, nosim ti cigarete i čokoladu :-)).\n28.11.2007. (19:51) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n29.11.2007. (01:04) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nHaha, Tedi me nasmijala.\nMoram priznati da ne pratim previše politiku osim prije izbora kad si prisiljen i gledati i komentirati. Shvatila sam da se ne vrijedi živcirati zbog nečeg što ni u ludilu ne mogu promijeniti, iako mi je jasno da mi je razmišljanje pogrešno jer ako bi tako svatko razmišljao, tralala nadopuni.\n29.11.2007. (11:29) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...


AutoData - Nadzorni i upravljački sistemi\nNADZORNI i UPRAVLJAČKI SISTEMI\nAutoData Vam nudi širok spektar mogućnosti automatizacije proizvodnog procesa upotrebom kontrolera opciono povezanih sa nadzornim računarom. Automatizacija je moguća u praktično svim industrijskim granama : metalskoj, prerađivačkoj,\ntekstilnoj, prehrambenoj, hemijskoj, mašinskoj itd.\nupravljanje i regulacija metalurških procesa (npr. sinterovanja),\nupravljanje pećima (regulacija temperature) i sl.\nupravljanje procesom proizvodnje prehrambenih proizvoda (npr. voćnih sokova)\nugrađivanje upravljačkih sistema na nove ili remontovane mašine.\nSlični primeri mogu se navesti i za ostale industrijske grane.\nTakođe nudimo i opšte upravljačke sisteme koji se mogu primeniti u više industrijskih grana. Tipični primeri ovih sistema su regulacija vršnog opterećenja, akvizicioni sistemi i sl.\nIndustrijski kontroleri su specijalizovani procesni računari pomoću kojih se ostvaruje upravljanje i kontrola industrijskih procesa. Kontroler se sastoji iz mikroprocesorskog sistema i odgovarajućih elektronskih modula za komunikaciju sa procesom. U konkretnoj aplikaciji broj i tip korišćenih modula se određuje prema vrsti procesa.\nNaša firma u svojim sistemima primenjuje industrijske kontrolere renomiranih proizvođača, kao sto su OMRON, Allan Bradley, Siemens. Takođe, imamo razvijen svoj kontroler koji po performansama ne zaostaje za vodećim svetskim firmama. Tip kontrolera za konkretnu aplikaciju se određuje u dogovoru sa Vama, pri čemu niste ograničeni na gore navedene modele, vec možete odabrati i kontroler nekog drugog proizvođača.\nPrimena kontrolera u vođenju industrijskih procesa ima mnogobrojne prednosti u odnosu na klasičnu proizvodnju. Najznačajnije prednosti automatizacije su:\nUvek isti kvalitet izlaznog proizvoda za date ulazne parametre\nZnatno olakšan servis i održavanje postrojenja.\nUvođenje kontrolera u proizvodnju je jedan od parametara za dobijanje ISO sertifikata.\nKontroleri su robusni i pouzdani uređaji, otporni na prljavštinu, visoke temperature, RF zračenje, vlažnost, dakle prilagođeni radu u industrijskom okruženju.\nNadzorni sistem realizuje se personalnim racunarom sa odgovarajućim softverom koji preko RS-485 ili bežicne veze komunicira sa jednim ili više kontrolera.\nNadzorni računar daje grafički prikaz procesa, relevantne dijagrame, kao i stanja ulaza i izlaza i odgovarajucih alarma. Takođe, na nadzornom računaru se formiraju odgovarajuće baze podataka o toku procesa i generišu se pripadajući izveštaji, kao i baze podataka u kojima su radni nalozi za dati proizvodni proces, sa pripadajućim izveštajima.\nNadzorni računar se može lako povezati u postojeću lokalnu mrežu preduzeća.\nNaše reference u ovoj oblasti su:\nFabrika opruga Gibnjara, Kraljevo detaljno\nNadzorni i upravljački sistem linije za termičku obradu gibnjeva i opruga. Dve peći i transport.\nNadzorni i upravljački sistem linije za termičku obradu i savijanje opruga i gibnjeva. Dve peći, transport i mašina za savijanje opruga.\nKombinat aluminijuma, Podgorica\nAkvizicioni sistem na valjačkim stanovima za foliju.\nNadzorni i upravljački sistem linije za žarenje aluminijumskih traka. Tri peći i transport.\n- u saradnji sa firmom ICCE Beograd -\nNadzorni i upravljački sistem linije za žarenje aluminijumskih folija. Tri peći i transport.\nUpravljački sistem za regulaciju i merenje nivoa crvenog mulja.\nSistem za regulaciju broja obrtaja motora jednosmerne struje na liniji za transport crvenog mulja.\nUpravljački sistem mašine za čeono zavarivanje trenjem.\nPrva nagrada na medjunarodnom sajmu opreme za zavarivanje u Beogradu 1997.god.\nUpravljački sistem za upravljanje kalionicom.\nPrvi Partizan WOKSAL AD, Užice\nNadzorni i upravljački sistem za peći GCA, dve peći.\nNadzorni i upravljački sistem za peći BALZERS, četiri peći\nUpravljački sistem za mašinu za obradu pločica tipa WENDT.\nUpravljački sistem za mašinu za obradu pločica tipa AGATON.\nUpravljački sistem za mašinu za presovanje tvrdog metala tipa AUTOCLAVE.\nNadzorni i upravljački sistem za mašinu za presovanje pločica tipa DIRECTOR.\nSistem za merenje nivoa cementa u silosima.\nLivnica AD, Požega\nUpravljački sistem za indukcione peći. Dve peći.\nNadzorni i upravljački sistem za optimizaciju vršnog opterećenja. 2000 evra uštede na mesečnom nivou.\nPIN Akustika, Ovčar Banja\nUpravljački sistem za mašinu za navijanje opruga.\nUpravljački sistem za presu za voće.\nUpravljački sistem za mašinu za cedjenje voća.\nUpravljački sistem za vodovod.\nVoćar AD, Čačak\nNadzorni i upravljački sistem za punilicu voćne kaše.\nNadzorni i upravljački sistem za sterilizator.\nNadzorni i upravljački sistem za praćenje rada mašina za presovanje profila i pumpe za benzin.\nAD Agroekonomik Beograd, pogon Fruto, Blace\nNadzorni i upravljački sistem za akviziciju temperatura u hladnjačama, generisanje alarma i izveštaja, i za regulaciju temperature u procesu proizvodnje voćnog soka.\nFabrika nameštaja Napredak, Požega\nNadzorni i upravljački sistem za optimizaciju vršnog opterećenja.\nSwissLion Industrija alata, Trebinje\nNadzorni i upravljački sistem za peći za kaljenje "DEGUSSA", 2 peći.\nIMPOL SEVAL Valjaonica aluminijuma Sevojno\nNadzorni i upravljački sistem za peći za žarenje, 4 peći.\nAtenic commerce, Čačak\nNadzorni i upravljački sistem za peći za kaljenje, 3 peći.\nFabrika Tara, Mojkovac\nUpravljački sistem za sušaru.\nUpravljački sistem za presu.


KORONA U SENEGALU: Afrička reprezentacija u problemima, neizvesno učešće na kvalifikacijama? | Novosti.rs\nOvo je objavio nekamčki kođšarkaški savez, bez dodatnih detalja u vidu broja i identiteta pozitivnih.\nOstaje nejasno kako će i da li će uopšte ovo uticati na učešće Senegala na kvalifikacionom turniru u Beogradu.\nAfrička selekcija je u grupi B beogrdskih kvalifikacija za Tokio, a protivnici u prvom krugu su joj Italija i Portoriko.\nĐOKOVIĆ SE NEĆE BORITI ZA TROFEJ NA MAJORKI: NJegov partner doživeo povredu zgloba\n24. 06. 2021. u 21:18 >> 22:02\nBOGDANOVIĆ PROGOVORIO O POVREDI: "Uradio sam sve što sam mogao"\n24. 06. 2021. u 20:57\nGOMEŠ OŠTRI ŠPIC: Partizan blizu dogovora sa bivšim napadačem\n24. 06. 2021. u 20:26\nPANIKA U KOPENHAGENU: Delta soj korone na Parkenu, 4 000 ljudi u kontaktu sa zaraženima?\n24. 06. 2021. u 19:59\nSport košarka Senegal korona virus u sportu košarka na olimpijskim igrama u tokiju kvalifikacije za olimpijske igre\nMVP MICIĆ: Koncentrisano na pobedu protiv Italije\nOdigrali smo dobar meč protiv Portorika, uprkos velikim problemima koje smo imali sa povredama, i najvažnije je što smo pobedili, pa sutra skoncentrisano idemo na trijumf protiv Italijana, rekao je košarkaš Srbije Vaslije Micić posle plasmana u finale Olimpijskog kvaifikacionog turnira.\n03. 07. 2021. u 19:50\nNIŠTA OD TOKIJA: Hrvatima nedovoljan jedan Bojan Bogdanović, Nemačka u finalu protiv Brazila\nNADALI su se Hrvati da će im domaći teren u Splitu pomoći da se plasiraju na olimpijske igre, malo ih je na zemlju spustio Brazil koji sa klupe prevosi njihov Aco Petrović, a Nemačka ih je u polufinalu spustila na zemlju - 86:76.\n03. 07. 2021. u 18:09\nPOBEDA U SENCI POVREDE JOVIĆA: Posle nove drame orlovi obezbedili polufinale s poraženim iz duela Italije i Portorika\nKOŠARKAŠKA reprezentacija Srbije savladala je Filipine 83:76 u utakmici drugog kola kvalifikacija za Olimpijske igre i obezbedila plasman u polufinale gde će joj protivnik biti poraženi iz meča Italija - Portoriko.\n30. 06. 2021. u 19:53 >> 22:01\nZVANIČNO! Senegal ne dolazi u Beograd, Italija i Portoriko direktno u polufinalu\nKOŠARKAŠI Senegala neće doputovati na kvalifikacioni turnir u Beogradu i neće moći da se bore za Olimpijske igre.\n28. 06. 2021. u 18:50\nPET DANA DO POČETKA KVALIFIKACIJA ZA OI: Navijači vetar u leđa ka Tokiju\nPET dana je ostalo do početka košarkaškog Olimpijskog kvalifikacionog turnira u Beogradu, a po onome kako su odigrali pripremne utakmice, izabranici Igora Kokoškova mogu mirne glave da čekaju utorak i prvi meč sa Dominikanskom Republikom.\nTIJANA BOŠKOVIĆ NE MOŽE SAMA: Terzić upozorava da je ovo daleko od naše igre\n31. 07. 2021. u 18:47\nVALENTINO ROSI NAPUŠTA JAMAHU: Slavni motociklista navodno nastavlja karijeru u svom timu na Dukatiju\n31. 07. 2021. u 18:33\nSPARTAK - CRVENA ZVEZDA, UŽIVO: Crveno-beli gostuju u Subotici, Gordić na golu šampiona Srbije\nCRVENA zvezda nastavlja takmičenje u Superligi Srbije. Crveno-beli gostusu Spartaku u Subotici.\n31. 07. 2021. u 18:19\nNOVAK Đoković zbog povrede ramena nije bio u stanju da sa Ninom Stojanović nastupi u miks dublu. Srpski par je odlučio da preda meč Australijancima DŽonu Pirsu i Ešli Barti.\n31. 07. 2021. u 18:05


Keramičari, Breg :: eMajstor.hr\nTražim dobrog keramičara: Sakupili i provjerili smo keramičare, koje rade u kraju Breg i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani keramičari će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tPreporučen keramičar Breg , koji može izvesti:\tkeramičarski radovi, podna keramika, gres pločice pri kući, polaganje opeke, pločice na vanjskoj terasi, polaganje pločica na balkonu, furiranje fuga kod pločica, polaganje pločica na unutarnjim stepenicama, klavitetna keramika kupaonica, keramičarstvo, ili drugo sigurno če se nači i za vas. više\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA KERAMIčARI BREG\nSa sjedištem u Labinu naše poduzeće pridobilo je svoj prestiž izvedbom svih građevinskih radova na području Labina i šireg dijela Istarske županije. Osnovani smo 2001. godine i od tog razdoblj...\nRAKOS, vl. Viktor Kos, Labin\nSa širokim spektrom izvođačkih radova u građevini naše poduzeće bavi se od svog osnivanja. Osnovani smo 2000. godine u Labinu te se bavimo izgradnjom objekata na područu Istre i šire okolice. ...\nPRO TON j.d.o.o., Nedešćina\nVizija našega poduzeća je postati sinonimom za najvalitetniju izvedbu svih vrsta završnih građevinskh radova na području Istarske županije. Širok spektar naših usluga obuhvata fasadne i štuka...\nTERMO ALBONA, vl. Neven Mileta, Nedešćina\nObrt za instalacije TERMO ALBONA uvodi i ugradjuje instalacije, od grijanja pa do hlađenja. Tako da za te potrebe izvodimo i elektroinstalacije, te vršimo ugradnju solarnih kolektora. Pobrinuti ćem...\nM.E. GRADNJA d.o.o., Labin\nGradnjom objekata visokogradnje i niskogradnje te svim drugim građevinskim radovima naše poduzeće sa sjedištem u Labinu izvodi sve građevinske radove na području Istarske županije. U vaš obje...\nARNI OBRT, vl. Admir Smajlović, Labin\nARNI OBRT je graditeljska tvrtka iz Labina, specijalizirana za sve vrste završnih građevinskih radova od 2005. godine. Sa iskustvom više od deset godina na području Istarske županije i u okolici ...\nGlavna djelatnost nam je izvođenje svih vrsta građevinskih i zemljanih radova, što uključuje iskope svih vrsta, gradnju prometnica, gradnju kuća, zgrada i stanova, gradnje bazena, obnove krovova ...\nSVI IZVOĐAČI U KRAJU BREG\narhitektura, projektiranje, Breg\n3d vizualizacija Breg\nArhitekti, arhitektura Breg\nDizajn interijera Breg\nGeodet, geodetske usluge Breg\nKrajobrazna arhitektura Breg\nProcjena nekretnina Breg\nVoditelj projekta, konzalting Breg\ngrađevinski radovi, Breg\nGrađevinski materijal Breg\nGrađevinski radovi Breg\nObnova, sanacija, renoviranje Breg\nOplatne ploče, šalovanje Breg\nSpecializirani građevinski radovi Breg\nZemljani radovi Breg\nkrovovi, limarija, Breg\nDrvene nadstrešnice, nadstrešnica za auto, terase Breg\nKrovni prozori Breg\nLimarija krova Breg\nRavni krovovi Breg\nDrveni prozori Breg\nMontaža, ugradnja prozora Breg\nPopravak prozora Breg\nUgradnja vrata Breg\nUnutarnja sjenila Breg\nUnutarnja vrata Breg\nZimski vrtovi Breg\nelektroinstalateri, vodoinstalateri, Breg\nCentralno grijanje Breg\nIspitivanje električnih instalacija Breg\nKlima uređaji Breg\nSolarni sustav Breg\nVentilacija, rekuperacija Breg\nfasade, soboslikarstvo, Breg\nGipsane ploče, suha gradnja Breg\nGrađevinska skela Breg\nSoboslikarski radovi, bojanje zidova Breg\nVentilirane fasade Breg\nžbukanje, strojna glazura, Breg\nEstrih, glazura Breg\nkeramičke pločice, parket, Breg\nEpoksi i poliuretanski podovi Breg\nIndustrijski podovi Breg\nPVC podovi, vinil Breg\nTapison, itison Breg\nčelične konstrukcije, Breg\nMetalne konstrukcije, čelik Breg\nMetalne stepenice Breg\nMetalni namještaj Breg\nŽeljezne ograde.čelik Breg\nnamještaj, stolarija, Breg\nDrvene obloge Breg\nDrvene ograde Breg\nDrvene stepenice Breg\nMontaža namještaja Breg\nNamještaj po mjeri Breg\nPopravak namještaja Breg\nRenoviranje kuhinje Breg\nRestauracija namještaja Breg\nVrtni namještaj Breg\nvrt, asfaltiranje, Breg\nBetonska galanterija Breg\nDrvene terase Breg\nHortikultura, vrt Breg\nNiske gradnje Breg\nPopločavanje dvorišta Breg\nPostavljanje kamena Breg\nPVC ograde Breg\nTeraco pod, teraco kamen Breg\nTransport, prijevoz tereta Breg\nUređenje dvorišta Breg\nKućni majstor Breg\nOdržavanje stambenih objekata Breg\nSelidbe, prijevoz namještaja Breg\nServis za čišćenje Breg


Božićna čarolija u Čairu | Super Radio\nBoban Kocev januar 9, 2015 11:00 h Kultura, Najave, Vesti iz kulture 0\nMuzika, božićni keksići, čajevi, kuvano vino, pokloni za najmlađe i dobro raspoloženje očekuju sve one koji posete manifestaciju „Božična čarolija“ u čairskom parku. Druženje u parku zakazano je za nedelju 11. januara, a sve to u organizaciji Rotarakt kluba „Niš – Konstantin Veliki“ i Rotarakt kluba Univerziteta u Nišu.\nPrema najavama organizatora plan je da se kroz razgovor, druženja sa građanima i građankama skrene pažnja na značaj i radost darivanja kroz humanitarnu akciju, i povrh svega da se širi duh novogodišnjih i božićnih praznika.\nNedeljno druženje u Čairu biće održano od 11 do 14 sati ispred Dečjeg centra.\nbožićna čarolija nišhumanitarne akcijekulturanajavepark čairrotarakl klub niš


Tag / Jermenija / Vesti online\nNemački poslanici glasaće u četvrtak o rezoluciji kojom se turski masakr nad Jermenima priznaje kao genocid. Očekuje se da će rezolucija, pod nazivom "Sećanje na genocid nad Jermenima i drugim...\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan je prilikom telefonskog razgovora sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel izrazio zabrinutost i ljutnju zbog najave da će nemački parlamentarci 2. juna...\nPutin odlučio: Evroazijska unija počinje pregovore sa Srbijom\n"Vrhovni savet Evroazijske ekonomske unije doneo je odluku da započne pregovore sa Srbijom o unifikaciji trgovinskog režima", izjavila je novinarima ministarka za trgovinu EEU Veronika Nikišina,...\nZanimljivosti o zemlji koja je prva proglasila hrišćanstvo nacionalnom religijom\nJermenija ne spada u destinacije koje su popularne kao neke zemlje Zapadne Evrope ili drugih egzotičnih delova sveta, ali ima mnogo toga da ponudi onima koji se odluče da tamo putuju.\nEvrovizija: Jermenija diskvalifikovana zbog zastave Nagorno-Karabaha?\nZvaničnici Evrosonga osudili su takmičarku Jermenije koja je tokom svog nastupa na takmičenju u Stokholmu mahala zastavom sporne azerbejdžanske oblasti Nagorno-Karabah.\nBivši premijer Jermenije, a sada poslanik, Grant Bagratjan rekao je nedavno da Jerevan poseduje nuklearno oružje. Međutim, ova izjava, izgleda, nije ozbiljno shvaćena, pošto su izostali...\n"Sprečiti narušavanje zajedničke istorije"\nDve zemlje na ivici rata - zbog sarme?\nAzerbejdžan i Jermenija su na ivici još jednog sukoba. Ovog puta zbog hrane, i ulog je zaista veliki. Jerevan optužuje Baku za krađu recepta za tradicionalni specijalitet — tamošnje dolme,...\nMedvedev: Turci "zamesili" sukob u Karabahu\nPremijer Rusije Dmitrij Medvedev naveo je da u sukobu u Nagorno-Karabahu očigledno postoji "turski faktor".\nRusi Azerbejdžanu zavrnuli ruke\nObustavu vatre u Moskvi dogovorili načelnici generalštabova Jermenije i Azerbejdžana, koji zavisi od izvoza energenata preko Rusije.


JEDNI DRUGIMA OČI VADE BESNI TOTALNI RAT U OPOZICIJI! 1 OD 5 MILIONA: Đilasov SZS kao JSO On šalje svoje ljude u džipovima da nas prate! - Informer\nM. DOBROMIROVIĆ | 03. 06. 2020.\nJEDNI DRUGIMA OČI VADE BESNI TOTALNI RAT U OPOZICIJI! 1 OD 5 MILIONA: Đilasov SZS kao JSO On šalje svoje ljude u džipovima da nas prate!\nValentina Reković, šefica '1 od 5 miliona', žestoko optužila đilasovce: Ko to u Izvršnom odboru SZS vozi 'audi Q7' i prati studente na putu do Zaječara?!\nValentina Reković, šefica pokreta '1 od 5 miliona', koji je donedavno blisko sarađivao sa Draganom Đilasom, optužila je SZS da se ponaša kao Jedinica za specijalne operacije (JSO), čiji su pripadnici osuđeni za ubistva Zorana Đinđića, Ivana Stambolića, za atentat na Ibarskoj magistrali!?!\nRekovićeva tvrdi da Đilas šalje svoje ljude da prate studente, aktiviste '1 od 5 miliona', na gotovo svim mestima gde skupljaju potpise za izbornu listu. Prema njenim rečima, studente prate funkcioneri Đilasovog SZS, ali i članovi Narodne stranke Vuka Jeremića i Demokratske stranke Zorana Lutovca!\nRekovićeva ističe da '1 od 5 miliona' trpi ogromne pritiske tokom izbornog procesa i skupljanja potpisa. I od strane vlasti, ali i od opozicije.\n- Mene zanima šta će funkcioner Narodne stranke u automobilu ispred centrale '1 od 5 miliona' u Novom Sadu da gleda studente kako prikupljaju potpise? Šta će funkcioner Demokratske stranke ispred opštine Aranđelovac da nadgleda studente kako skupljaju potpise? Ko to u Izvršnom odboru SZS vozi džip 'Q7', pa prati studente na putu do Zaječara? Šta im smeta? Je l' im smetaju mladi, novi ljudi u politici? Je l' im smeta to što ćemo da vratimo odgovornost? - upitala je Rekovićeva, koja je na društvenim mrežama jasno optužila Đilasov SZS da je kao JSO.\n"Nakon targetiranja političkih neistomišljenika, tzv. 'Jedinstvena srpska opozicija' (JSO) krenula i na novinare. Je l' se tako borite za slobodu medija?", napisala je Rekovićeva na Tviteru komentarišući napad Đilasovog zamenika Borka Stefanovića na novinarku Suzanu Trninić.\nI dok Dragan Đilas juče nije odgovarao na pozive i poruke novinara, politikolog Jelena Vukoičić kaže da je očigledno da je odluka dela opozicije da izađe na izbore izazvala velike sukobe unutar SZS i njemu bliskih organizacija.\nJeremić: Sergej je propali narkoman\nLider Narodne stranke Vuk Jeremić optužio je šefa PSG Sergeja Trifunovića da je 'propali narkoman' i da radi za Aleksandra Vučića!?!\nJeremić je to učinio preko svog stranačkog zamenika Vladimira Gajića, koji je rekao da se Trifunović 'prodao' jer je odlučio da izađe na predstojeće parlamentarne izbore.\nGajić je ustvrdio da je Trifunović 'primitivac i narkoman' u raspravi sa Vesnom Pešić, koja je prethodno poredila Jeremićevu stranku i Trifunovićev PSG. Odgovarajući na pitanje šta to oni u NS i SZS nisu što Sergejevi u PSG jesu, Gajić je napisao:\n"Nisu primitivci i nisu kupljeni i nisu narkomani... I da ne idem dalje... - napisao je Gajić, koji je na komentar jednog tviteraša da bi trebalo da ga bude sramota zbog ovakvih kvalifikacija odgovorio:\n"Koja nije tačna?"\n- Jedan od najupečatljivijih momenata jesu optužbe na Đilasov račun. On očigledno pokušava da se svim sredstvima nametne kao lider opozicionog bloka. Paradoksalno je, međutim, da bivši saborci optužuju lidera SZS upravo za ono protiv čega se SZS navodno bori, za autoritarizam, gaženje demokratije i najprljavije metode političke borbe - naglašava Vukoičićeva.\nPredrag Rajić iz Centra za društvenu stabilnost ocenjuje da su ovo veoma ozbiljne optužbe, koje treba podrobno ispitati.\n- Nedopustivo je sprečavati građane da koriste svoje biračko pravo, to je najdirektniji atak na demokratski poredak. Verujem da je Đilasu krivo što mu je projekat bojkota propao, ali to ne znači da iko sme da maltretira građane koji žele da iskoriste svoje pravo da glasaju - ističe Rajić.\nNa drugoj strani, ambasador SAD u Srbiji Entoni Godfri poručuje da je poslednjih nedelja imao priliku da razgovara sa političkim liderima 'svih boja' o predstojećim parlamentarnim izborima.\n- Nadam se da će se građani Srbije potruditi da se njihov glas čuje na biralištima ovog meseca i da će svima koji žele da učestvuju to biti i omogućeno. SAD veruju da je najbolje za Srbiju, kao i za svaku drugu demokratsku zemlju, da svi imaju priliku da učestvuju i izraze svoja gledišta u političkom procesu - rekao je Godfri.\nDragan Đilas džipovi SZS 1 od 5 miliona


Nemanja Trkulja, golman Borca: Od Avdukića upijam svaki savjet | Banjaluka.net\nTo što je na početku sezone bio rezerva u klubu i reprezentaciji nije omelo mladog golmana Borca Nemanju Trkulju (21) da iskoristi svojih pet minuta i dokaže trenerima da ozbiljno mogu računati na njega.\nPrekretnica je bila utakmica kvalifikacija za Evropsko prvenstvo za igrače do 21 godinu kada je stao na gol BiH, koja je na iznenađenje svih savladala Portugaliju sa 3:1, a on pokazao da ima kvalitet. Nakon toga, pomalo neočekivano, u 10. kolu Premijer lige trener Borca Zoran Milinković ukazao mu je povjerenje da brani protiv Slobode i od tada je standardan.\n“Na neki način sam neočekivano dobio priliku u reprezentaciji, branio sam protiv Portugalije i u klubu su vidjeli da mogu izvući neku korist od toga. Protiv Slobode sam korektno odradio posao i dokazao da mogu računati na mene u budućnosti. Gurnuli su me u prvu postavu, rekli su mi da se spremim i borim se. Nisu mi nametali neki pritisak da moram nešto, bili su mi podrška i to mi dosta znači. Vjerujem da će biti još boljih partija, da ću se razvijati kao golman i ličnost” – istakao je Trkulja.\nU pet mečeva Premijer lige primio je isto toliko golova, dok su Banjalučani za to vrijeme osvojili sedam bodova. Trkulja je uspio da sačuva mrežu na vjerovatno najtežem gostovanju u Mostaru. Iako se iznenadio ulaskom u prvu postavu, to ga nije omelo da pokaže kvalitet.\n“Bio sam svjestan da ću biti drugi golman. Nikada mi nije smetalo da budem na klupi, druge ne gledam kao konkurenciju, već kao svog kolegu kojem želim da pomognem i budem podrška. Znao sam da ću dobijati šansu u kup utakmicama, a priznajem, nije mi bilo svejedno kada sam čuo da ću braniti protiv Slobode. Bio sam koncentrisan, spremio se psihički, jer je to najvažnije. Želio sam da se što bolje pripremim i što bolje upoznam protivnika i samim tim da sebi olakšam posao” – dodao je Trkulja.\nSaradnja sa iskusnim Asmirom Avdukićem mnogo mu pomaže u razvijanju, a za timskog kolegu ima samo riječi hvale.\n“Od njega sam dosta toga pokupio, to je golman koji ima dosta iskustva, prošao je mnogo toga, bio na Svjetskom prvenstvu. Učio je od mnogih velikih golmana i za mene je veliki plus što mogu od njega puno toga pokupiti, samo posmatrajući ga, a još više ako mi da neki savjet. Imati njega pored sebe je veliki plus i veliki motiv za napredak” – istakao je Trkulja.\nU posljednje vrijeme sve češće se spominje kako bi Borac za njega mogao dobiti veliko obeštećenje.\n“Iskreno, ne obraćam pažnju na to što se piše. Nikad ne znaš kako će se stvari odvijati. Želim da se spremim maksimalno, da pružim koliko mogu. Ni ja, ni Vladan Danilović ni u jednom trenutku ne smijemo pomisliti da smo neke zvijezde, moramo stajati čvrsto na zemlji, a ako dođu neki ljudi da nas gledaju, da ih uvjerimo i uđemo u neku ozbiljnu priču” – zaključio je momak iz Kozarske Dubice koji je počeo igrati u Borcu, pa je kasnije prešao u Kozaru.\nOtkako je Nemanja Trkulja stao na gol mlade reprezentacije BiH, ona je zabilježila dvije pobjede i sada se nalazi na drugom mjestu grupe 8 sa realnim šansama da u narednih pet kola izbori plasman na Evropsko prvenstvo.\n“Protiv Portugalije je nedostajalo nekoliko igrača, a mi koji smo ušli u sastav unijeli smo novu pozitivnu energiju koja se prenijela i na druge fudbalere. Sada će nas svi shvatati ozbiljnije i vjerujem da ako ovako nastavimo, možemo da se borimo za plasman na Evro” – rekao je Trkulja.\nHrabro na „Želju“\nTrkulja i ostatak ekipe Borca u narednu nedjelju biće na velikom iskušenju, jer u Banjaluku stiže Željezničar.\n“Svjesni smo ko nam dolazi i kakva ekipa je u pitanju, ali igramo kod kuće i tako ćemo ući u ovaj meč. Svi očekuju bodove, dobru igru, ali to ništa ne znači ako ekipa ne da svoj maksimum. Opterećeni smo rezultatom, ali „Željo“ mora biti motiv više da igra krene uzlaznom putanjom. Do kraja polusezone imamo četiri meča i poslije toga će biti jasnije da li idemo u plej-of “- istakao je Trkulja.\nBORAC U SLOVENIJI: Golman Pavlović povrijeđen, Miljković se vratio iz Vojvodine\nBanjaluka i rijeka Vrbas ponovo domaćin ICF Svjetskog kupa u kajaku i kanuu na divljim vodama\nJovo Lukić najbolji fudbaler Republike Srpske, Šipovac najperspektivniji


... zamenik direktora Vojne ustanove Morović zbog sumnje da je prikrivanjem nezakonitih radnji saučestvovao u malverzacijama. Kako “Blic” saznaje, 864 životinje praktično su nestale bez traga jer u periodu ...\n... ubraja se među najokrutnije i vodeće u proizvodnji krzna u svetu, sa 85% svetske proizvodnje. Istraga o proizvodnji i prodaji mačjeg i psećeg krzna pokazala je da su u nedostatku bilo kakve zakonske regulativ ...\n... je Verona Sarčev (59) stradala kada je medved izašao iz glavnog kaveza u međuprostor ograde kaveza i niže zaštitne ograde i da će detalje nesreće utvrditi istraga. Vlasnik restorana Z.O. (32) iz Zrenjanina, ...\n4. Odsekao psu dve noge!\n5. Medvedicu Mirku prate satelitom\n6. Zlostavljanje životinja kraj Kruševca\n... kroz Cerovu tragajući za lokacijom za azil za napuštene životinje i primetili smo odgajivačnicu pasa i pored nje ring, koji je tada bio zarastao u travu i bez tragova krvi. Nekoliko dana kasnije dobili ...\n7. Najveća ekološka kriza u SAD trajaće do avgusta\n8. Održan protest "Stop nasilju nad životinjama"\n... nada se, odvesti do počinitelja. U Birou za saradnju sa medijima MUP-a Srbije rekli su Tanjugu da je istraga povodom slučaja keruše u toku i da će javnost biti obaveštena ukoliko dođe do novih informacija. ...\n9. Udavio i obesio šest pasa\n... u ataru sela Gornje Međurovo kod Niša zaprepastio je decu koja su tu slučajno naišla. Kome su i zašto ovi psi toliko smetali još se ne zna jer je istraga u toku. Snežana Mitić, majka devojčice koja ...\n10. Kit usmrtio svog trenera\n... ženu. Posetioci su evakuisani a park je zatvoren. Predsednik akva parka "Seaworld" u Orlandu, koji je deo velikog lanca u SAD, izjavio je da je istraga ovog incidenta u toku. Portparol ovog akv ...\n11. Iz zoo vrta ukraden i potom pregažen kengur u centru Beograda\n... lopove niko ne vidi dok nose životinju kroz ceo vrt. Slično je i sa pitonom. Svi zaposleni su išli na poligrafsko testiranje u policiju i nadam se da će istraga dati rezultate - kaže sagovornik „Blica” ...\n12. Zaječar: Otrovani kućni ljubimci\n... vezani ili u boksovima. Zaječarska policija traga za trovačem. 27. jul 2009. | 16:21 -> 17:41 | Izvor: B92 U Zaječaru je nepoznata osoba noćas otrovala sve kućne ljubimce u jednoj ulici u naselju ...\n13. Upucan još jedan orao mišar!\n... strada i mnogo drugih vrsta životinja – srna, zečeva, fazana, ptica grabljivica itd. INSISTIRAMO da se sprovede opsežna istraga i da se kazne svi počinioci ovakvih zlodela! Dela ugrožavanja prirode ...\n14. Trofej - poučna priča o lovcu\n... da je sretne, ubije je i poseduje. Obišao je mnogo predela, raspitivao se svuda gde je mogao, lovio je po različitim lovištima, no ta višegodišnja potraga nije dala rezultate. Ovog puta, konačno, sve je ...\n15. Životinje s ličnošću\n... a pravde. Sada nam je potrebna istraga kako je tako nešto moglo da se desi.'', kaže Helmut Dangler (Helmut Dungler), izvršni direktor organizacije ''Četiri šape''. Kontroverzna optužba da su aktivisti planir ...\n... da tražim odštetu od grada za pretrpljen stres, šok i stravične prizore koji ostavljaju traga? Ja se osećam kao građanin drugog reda... ODGOVOR: Težak je odgovor na ovakvo pitanje... Očigledno društvo u Srbiji ...\n... niti u dogovoru sa državom, rade sve to protiv zakona, uz izgovor da je jedan mali pas ubio sedam ovaca na koloniji Đurđevo brdo.Građani su u dva navrata spasli neke pse, a nekima nema ni traga ni glasa. L ...\n19. Srbija sasvim nezrela za „majmunska prava“\n20. Ptice padaju po nalogu bosova\n21. Svet se ruši, cirkus i dalje radi\n... a istraga će utvrditi kako je došlo do nezgode. Sumnjamo da je tribina pala zbog klizavog tla koje je dosta nesigurno zbog prevelikih padavina - kaže vlasnica cirkusa Marijana Simić (52). Cirkus „Moskva“ ...\n22. Poginuo u lovu\n... svinja. Policija je istog dana uhapsila i istražnom sudiji Opšitnskog suda u Leskovcu privela LJ.M. iz sela Dadince kod Vlasotinca. Istraga je u toku. ( Izvor: Press) ...\nCreated on 04 Oktobar 2007\n... tri telefona kada njegovi drugovi tvrde da je imao samo jedan. Nadležni još nemaju odgovore na ova pitanja, a dok policija traga za činjenicama, uveliko traje ogorčeno prebacivanje odgovornosti između ...\n24. Virus slinavke iz laboratorije?\n... i istraga", rekla je Debi Rejnolds, načelnica veterinarske službe Velike Britanije. U Pirbrajtu se nalaze i državni institut i privatna laboratorija. Vrsta virusa kojom su životinje zaražene laboratorija ...\n25. Snežni leopard - Kralj azijskih snežnih visova\n... ili u sumrak, najčešće sam, osim kada je reč o ženki koja traga za hranom za svoje mladunce. Žrtvu čeka u zasedi ili joj se tiho prikrada, a kada mu nije dalja od petnaestak metara, iznenadi je i zadavi. ...\n26. Zaštita prirode, a i društva - TV Emisija Timofejev\n... Drugi element ljudskog dostojanstva koji, prema Kasparu, preporučuje odricanje od slobode u korist prava životinja, postoji „ u kvantumu saosećanja koje se ima prema slabijem, ne tragajući za sopstvenim ...\n28. U Beogradu podignuta prva optužnica za nasilje nad životinjama\n... koje su mu nanele osobe čija je namera bila da ga na brutalan način ubiju. Istraga je utvrdila da su Plećaš i Miljević nesrećnog psa prvo više puta oštrim predmetom uboli u glavu. Zatim su ga udarali motkom, ...\n29. Australija obustavila izvoz životinja u Egipat nakon šokantne istrage\n... klanice. Istraga je pokazala da su radnici u klanici ubadali životinje direktno u oči, presecali im tetive, i to bez ikakvih sredstava za omamljivanje. Pre nego što bi ih zaklali, dok su životinje još ...\nCreated on 05 April 2006\n30. Profit od lova\n... izvezle manji kontingent mesa divljači u Makedoniju.” Dakle, interna istraga… Mada nije jasno koliki je napor uložen i kolika je veličina takve vrste istrage, svima nama treba da je jasno da sve to rade ...


Datum i vreme: 04.03.2021., 07.32\nAMD 780G čip sa integrisanom grafikom prikazuje HD video filmove\nCeBIT 2008 novosti:\nAMD u svoj 780G čip ne da je ugradio grafičku kartu iz Radeon 3000 familije, nego je ugradio još i Universal Video Decoder (UVD). Prvi testovi koji koji će biti objavljeni u sledećem C't časopisu (a ja ću se potruditi da vam ga ukratako predstavim u jednoj od sledećih vesti) pokazuju, da jedan običan procesor sa dva jezgra sa 18 do 35 procenata opterećenja bez problema može da pušta Blue-Ray filmove u Full-HD kvalitetu. Pri tome ovaj čip može da upravlja sa dva monitora. Primera radi to mogu biti dva digitalna monitora 2 x Dual-Link-DVI.\nAMD je razmišjao i o dolazećem standardu koji se zove DisplayPort, doduše na CeBIT-u je predstavljena trenuto samo jedna matična ploča koja koristi ovaj novi priključak a to je Asrock A780FullDisplayPort. Ostale matične ploče će ubrzo imati ovaj port čim bude više monitora sa ovim priključkom.\nDve slabije verzije 780G čipa će da zaokruze ovu seriju. Čip 780V neće na sebi imati UVD-Engine i taj čip bi trebao da bude štedljiv. Čip 740G razume samo Direct3D 9. Sva tri čipa pripadaju Spieder familiji.\nAMD 780G čip sa integrisanom grafikom prikazuje HD video filmove - Zoran616 - 10.03.2008. 08.45\nHardverske zanimljivosti 2009 Zoran616 719 185,292 30.12.2009. 08.19


Festival najboljih rakija u srcu Srbije – Moj Vikend | Portal za promociju putovanja i vikend turizam | Lokalni vodici Google\nMoj Vikend, Organizacija, vesti decembar 13, 2021\nDrugi šumadijski festival rakije organizovan je u subotu 11. decembra u hotelu Kragujevac. Organizatori su bili Asocijacija proizvođača rakije „Šumadijska rakija“ i Gradska turistička organizacija „Kragujevac“. Namera organizatora je u potpunosti ostvarena, da se na manifestaciji pojave proizvođači rakije, hrane, opreme i sredstava za proizvodnju rakije i predstave sektoru ugostiteljstva i turizma, veletrgovinama i specijalizovanim prodavnicama, ali i pojedincima koji su ljubitelji ovog nacionalnog pića.\nProglašenje pobednika i svečana dodela nagrada za proizvođače rakija\nManifestacija je bila otvorena od 11 do 20 časova. Cena ulaznice od 500 dinara pristupačna, a uz to dobili smo degustacionu čašicu koja se posetiocima davala, a mnogima je verujemo ostala kao suvenir.\nUz kupljenu ulaznicu posetioci su bili pozvani da i sami ocene najbolje rakije Festivala, za šta su bili u prilici da osvoje i vredne nagrade. Na festivalu su uručene i nagrade za najbolje rakije koje su učestvovale na „Trećem ocenjivanju kvaliteta voćnih rakija“.\nSanduče za nagradnu igru iz pogleda prosečnog degustatora\nU prijatnom ambijentu, uz muziku i druženje posetioci su degustirali najbolje voćne rakije iz Srbije. Predstavnici M Koncept grupe portala nisu odoleli da probaju neobične rakije kao npr. Malinovaču od proizvođača iz Ivanjice, Jabukovaču odležalu u hrastovom buretu destilerije iz Kutlova i dr., a nakon toga razgovaraju sa vlasnicima destilerija i njihovim tehnolozima.\nOrganizatori postižu cilj da se kroz manifestaciju i ostale aktivnosti koje zajednički sprovode, podigne nivo rakijske kulture i unapredi položaj destilerija i rakije kao nacionalnog proizvoda. Za Asocijaciju, koju čine proizvođači rakije presudna je bolja pozicioniranost destilerija kroz promociju, distribuciju i prodaju proizvoda. Gradska turistička organizacija „Kragujevac“ je, sa druge strane, prepoznala značaj turističkog proizvoda «šumadijska rakijska tura», na čijem razvoju kontinuirano radi.\nKada kažemo Šumadija, jedna od asocijacija je šljivovica, a poslednje vreme to su i druge voćne rakije izuzetnog kvaliteta. Upravo zato, potrebno je rakiju pozicionirati onako kako ona zaslužuje, a Festival je prava prilika da se to postigne.\nPripremila: Emina Dramlić\nFoto naslovna: Gradska Turistička Organizacija Kragujevac\nProleće je pravo vreme za avanture – ideje za prolećno putovanje\nPripreme za letnju sezonu: pet stvari o kojima ćete najčešće slušati do početka sezone?