Rešili smo najveći Android problem Huawei telefona - aplikacije i igre! | Mondo Portal\nRešili smo najveći Android problem Huawei telefona - aplikacije i igre! 22 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Marko Čavić Izvor mondo.rs 24.03.2020. / 13:00\nEvo ih, sve naše omiljene aplikacije su tu, a pokazaćemo vam i kako sve to radi!\nKad je Google dobio zabranu američke administracije da posluje sa Huawei kompanijom kineski gigant nije sedeo skrštenih ruku.\nOsim što su radili na razvoju svog Huawei Mobile Services ekosistema aplikacija sa AppGallery prodavnicom, radili su i na - PHONE CLONE aplikaciji!\nPhone Clone je ključna aplikacija svih novih Huawei Android telefona, koji dolaze sa Android Open Source Project sistemom i nemaju GMS (Google Mobile Services) tj. Google aplikacije. Ova aplikacija rešiće gotovo sve probleme s aplikacijama, koje biste mogli da imate na svom novom Huawei telefonu.\nKoji telefoni, krenimo odatle, nemaju GMS tj. Google aplikacije - Huawei Mate 30 Pro i ostali iz serije, Huawei Mate Xs, Huawei P40 Lite i ostali iz serije, Huawei Nova 6 i ostali iz serije, Huawei MediaPad Pro tablet, i gotovo svi Huawei telefoni, koji će doći nakon tih modela. Svi oni imaju HMS sistem sa AppGallery prodavnicom, nemaju Google aplikacije i koriste Phone Clone aplikaciju za prebacivanje svega sa starog telefona.\nPhone Clone aplikacija dostupna je u Play Store, AppStore i AppGallery prodavnici. Besplatna je i traži dozvolu za pristup svemu u telefonu, jer joj je to i namena - da apsolutno sve sa starog telefona kopira na nov.\nNaš test model bio je najnoviji Huawei P40 Lite. Detaljno smo ga predstavili nakon premijere u Beogradu, a u prodaji će biti od aprila. Ovaj model dolazi sa Android 10 i EMUI 10.1 sistemom i Phone Clone se već nalazi na njemu. Pre početka operacije kloniranja sadržaja telefona sa starog na novi telefon Phone Clone je potrebno preuzeti na stari telefon (linkove smo vam dali gore)\nPokrenite Phone Clone aplikacije na oba telefona i na novom telefonu odaberite da li klonirate sadržaj sa iOS, Android ili Huawei telefona - odaberite koji model tj. sistem kopirate na novi uređaj. Na našem Huawei P40 Lite otvara se Huawei Share pristupna tačka, na koju se stari telefon sa Phone Clone aplikacijom povezuje.\nNa sledećem ekranu se bira sadržaj, koji je moguće kopirati sa starog na nov telefon: Kontakti, Razmena poruka (uključujući MMS), Dnevnik poziva (uključujući kompletnu istoriju), Beleške, Kalendar, Dokumenti, Sistemska podešavanja (upravljanje androidom, raspored aplikacija, broj početnih ekrana, slika pozadine, čuvar ekrana, taman mod..) i ono najvažnije - Aplikacije i Podaci.\nVeličina našeg fajla je bila preko 17 gigabajta! Prenos je završen za oko 25 minuta korišćenjem Huawei Share, koja je u pozadini zapravo Wi-Fi Direct tehnologija prenosa podataka.\nDok se transfer vrši oba telefona ostaju sa uključenim, ali zatamnjenim ekranom, pa ih stavite na punjač, ako nemate dovoljno energije u bateriji. Telefon sa kojeg se prebacuju fajlovi ne bi trebalo koristiti do se vrši transfer podataka (što se jasno vidi i kao savet tokom prebacivanja, na ekranu telefona). Takođe, telefon na koji se podaci prebacuju ne bi trebalo dirati dok se transfer odvija.\nNakon prebacivanja svega dobićete uputstvo o tome šta je prebačeno uspešno, a šta ne. U našem slučaju neuspešno je bilo prebacivanje Chrome aplikacije, koja nije mogla biti prebačena i dve stavke iz Kalendara, koje nismo mogli da vidimo, pa ne znamo šta to tačno nije prebačeno.\nSve ostalo je prebačeno, uključujući aplikacije Instagram, Facebook, WhatsApp, Twitter, Layout, LinkedIn, IGTV, Office Lens, Telegram, Flipboard, Google Maps, Google Gboard, apsolutno sve domaće medije, inostrane medije, EON platformu, HERE WeGo mape i igre.\nU međuvremenu su u AppGallery stigli Tidal, Lords Mobile, World of Tanks, Kompletna Office kancelarija Microsoft kompanije, Outlook Mail, Microsoft News, Tinder, Snapchat, TikTok, svi domaći operatori sa svojim aplikacijama, aplikacije nekih domaćih banaka, Rise of Kingdoms i mnoge druge.\nI šta sve radi od aplikacija - sve, osim jedne!\nGMail je zamenjen Huawei Mail aplikacijom i radi uobičajeno i sa Google nalogom, umesto Chrome-a imamo Firefox (koji je i inače bio naš izbor) ili Huawei Browser, Gboard radi normalno, Google Maps, takođe, Instagram, Facebook, Messenger, IGTV, Twitter uobičajeno, takođe. Čak je za mnoge aplikacije, s obzirom na to da smo prebacili i sistemska podešavanja, aktiviran nalog, pa u neke i nismo morali da se logujemo opet (dok na neke jesmo).\nTakođe je važno pomenuti da ne radi aplikacija CarGo i u Google Maps ne može da se upiše Google nalog, ali navigacija radi uobičajeno. S druge strane, HERE WeGo radi u potpunosti normalno.\nŠto se YouTube aplikacije tiče - na novom HMS telefonu vam on više i ne treba, jer smo pronašli YouTube Vanced aplikaciju, koja je 1:1 YouTube, a nema reklame i omogućava rad u pozadini. To smo vam već detaljno opisali, tako da se podsetite svega, ako još niste čitali o tome.\nI na kraju smo vrlo zadovoljni ovim što Phone Clone omogućava, jer bez problema za svega 20-ak minuta klonira gotovo 100 posto sadržaja sa starog telefona na novi i to bez ikakvih problema. Naravno, ažuriranje aplikacije je problem, ali samo za sada, jer radimo i na tom rešenju, baš kao što smo vam rekli ranije - znamo neke cake, koje ćemo rado podeliti sa vama, ali o tome ćemo već sledeći put.\nZa sada smo vam otkrili kako da imate (bolji) YouTube na novom Huawei telefonu i evo sad sve svoje omiljene aplikacije, kontakte i sve druge sadržaje - malo li je za početak?!\nOstanite s nama, u sledećim tekstovima pisaćemo vam o tome kako da vršite automatsko ažuriranje aplikacija i kako i zašto bi trebalo da koristite Huawei ID, koji će vam omogućiti skladištenje najbitnijih stvari na Huawei Cloud platformi, koju dobijate gratis. Naravno, to ćemo sve da vam objasnimo sledeći put, zato i ostanite i dalje sa nama…\nI, nismo vam ništa rekli ni ovaj put, naravno :)\nHuawei uređaji instaliranje aplikacija video (MobIT)\nhuawei Huawei MobIT Aplikacije saveti Huawei Mobile Services pametni telefoni\n23.04.2020. / 19:40\nHONOR 20 me toliko dobro sluzi da ja vama to recima ne mogu opisati! SIGURNO ga necu menjati! Ima da ga koristim dokle god telefon bude radio! 😊👍🙂😀\nPhone Clone je najbolja aplikacija ikada, prebacivanje podataka je lako i brzo :)\n30.03.2020. / 17:33\nJa sam već rezervisala moj Huwei P40 :))


Muzička pitalica - Strana 10\nStrana 10 od 24\nIdi na stranu: Prikaz rezultata 136 do 150 od ukupno 358\nTema: Muzička pitalica\nOdgovor: Muzička pitalica\n@LH...ne potcenjuj....imam njegove albume...\nNastupao u projktu G3....\nYngwie Malmsteen..mora biti pa bog ?\nJeste...shmrljav gitarista (po mom mnjenju) ali....brzina mu je vrlina Budi pametan i pravi se lud\nGitarista koji je počeo da svira sa 14g kada je čuo da je umro Hendriks.\nDržao je časove gitare celoj plejadi sada poznatih gitarista, bio član prvog G3 projekta, svirao jedno vreme i u Deep Purple.\nPoznat je i po tome...što koristi gitare samo jedne firme .\nDzo Satrijani Krek, krek.. Ne gudra Citat\nTačno...Joe Satriani je učitelj mnogima .\n...Nastavi igru Mythrandire,olujni gavrane,nastavi igru...\nDanas je jedan od najpopularnijih pevaca iako mu mnogi zameraju glas koji, po nekim misljenjima, nije nista bolje od zavrnutog cvrcka. Uprkos tome, on ne da opstaje na sceni, nego ima sve vise i vise obozavalaca. Njegova muzika je spoj roka, popa, folka, sa uglavnom ritmima akusticne gitare. Izdao je dva albuma do sada.\nKo je pomenuti pevac?\nHint: Bio je na Kosovu '99. godine sa NATO snagama iz svoje zemlje i onome sto ej video i doziveo tamo, posvetio je jednu pesmu na prvom albumu.\nJames Blunt? bRez gugla...\nJeste Izvol'te Krek, krek.. Ne gudra Citat\nDje ba zapelo? Krek, krek.. Ne gudra Citat\nEvo evo...đe gori? Mladi Splićani...sa odličnim tekstovima...već duže vrijeme praše balkanskom hip-hop scenom...jedan slim, jedan debeljuca. Veliki uticaj na njihovu muziku ima reggae i trip-hop ...\nMalo je maka...\nPrvo pa muško....jeste. Pa čemu onda osmeh što sam ja ničija\nKao dete je slušao dosta indijske muzike i jedan od najranijih idola mu je bio Lata Mangeshkar, bollywoodski playback pevač. Kada se doselio u Englesku postao je fan Arethe Franklin, The Who, Jima Crocea, Elvisa Presleya, Led Zeppelina, The Rolling Stonesa, Jimi Hendrixa...\nBio je frontmen jedne poznate grupe . Osim pevanja svirao je klavir, ali i druge instrumente. je....\nAutor DrinChe u forumu Književnost\nPoslednja poruka: 11.03.2015, 11:12\nAutor SQUAW u forumu Muzika\nPoslednja poruka: 04.06.2014, 14:13\nDa sam muzičar...\nAutor izabelitta u forumu Muzika\nPoslednja poruka: 25.01.2010, 01:32


Izetbegović pisao Sassoliju i Tusku: Zagovaranje promjena granica prijetnja miru regije i Evrope - Portal 072info\nIzetbegović pisao Sassoliju i Tusku: Zagovaranje promjena granica prijetnja miru regije i Evrope\nPredsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović uputio je pisma predsjedniku Evropskog parlamenta Davidu Sassoliju i predsjedniku Evropske narodne stranke (EPP) Donaldu Tusku povodom “non-paper” dokumenata.\nIzetbegović u pismima ističe da su građani Bosne i Hercegovine, ali i cijele regije Zapadnog Balkana, uznemireni zbog niza događaja kojima se stvara percepcija da se u određenim krugovima unutar Evropske unije pokušava pokrenuti tema prekrajanja državnih granica na štetu Bosne i Hercegovine, te da je pojam “mirni razlaz” samo mimikrija za secesionizam koji već dugo vremena zagovara predsjednik SNSD-a, uz podršku određenih krugova izvan BiH.\n“Poznato Vam je da su građani BiH položili ogromne žrtve 90-ih godina prošlog stoljeća braneći cjelovitost i teritorijalni integritet svoje države i da ne postoje okolnosti u kojima bi pristali da se odreknu i najmanjeg dijela teritorije, a pogotovo ne političkom odlukom o “mirnom razlazu”, navodi.\nPismo koje je Bakir Izetbegović uputio Donaldu Tusku\n“Svakome ko imalo poznaje historiju, ko razumije aktuelne odnose u svijetu, jasno je da pokušaj ugrožavanja teritorijalnog integriteta Bosne i Hercegovine ne bi izazvao destabilizaciju i sukob samo u našoj zemlji, nego bi se lančanom reakcijom sukobi prelijevali iz jedne u drugu državu u regiji. Niz zemalja EU-a ne bi ostao pošteđen u toj novoj spirali separatizma koja bi bila pokrenuta”, upozorava Izetbegović.\nDodaje da je, bez obzira na to ko je autor “non-papera” te kome je i kada uručen taj dokument, jasno da dio desničarskih i i profašističkih stranaka u Evropi, koje su pod očiglednim malignim utjecajima sila izvan Evrope, zagovara teze koje se u tom pismu navode i da je to opasnost, ne samo za BiH, nego i za cijelu Evropsku uniju.\n“Secesionistički, profašistički, u pravilu islamofobni pokreti i stranke, koji zagovaraju politiku i teze iz „non-papera“, udaraju na same temelje EU-a. Ovo što se događa trenutno nije samo problem nas u BiH ili regiji, nego i cijele Evrope, koja je utemeljena na principu nepovredivosti državnih granica”, istakao je.\nPismo koje je Bakir Izetbegović uputio Davidu Sassoliju\n“Stoga smatram neophodnim da se Evropski parlament, ali i ostale institucije EU-a, još jednom jasno odrede, potcrtaju privrženost principu nepovredivosti granica u cijeloj Evropi, te pruže punu podršku Bosni i Hercegovini i njenom putu ka punopravnom članstvu u EU. Izostanak odlučne reakcije secesionističke i retrogradne snage će tumačiti kao slabljenje podrške EU-a teritorijalnom integritetu Bosne i Hercegovine i vjetar u leđa svojim aspiracijama”, napisao je.\n“Bosni i Hercegovini i njenim građanima u ovom trenutku je potrebna snažna podrška EU, kako bi secesionisti bili obeshrabreni, a sve političke snage u zemlji se fokusirale na ispunjavanje 14 prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije i provođenje prijeko potrebnih reformi”, zaključio je Izetbegović.\nPrethodni članakHadžikadić najavio velike proteste za 30. maj: Vrijeme za bolji život polako ističe\nSljedeći članakUnatoč pandemiji, kineska ekonomija zabilježila ogroman rast od 18,3 posto


VojvodinaCafe - Besplatan internet u 22 opštine u Vojvodini\nVest objavljena: 11.12.2013 10:27\nPredsednik Vlade Vojvodine Bojan Pajtić uručio je u Novom Sadu ugovore u vrednosti od oko 29 miliona dinara za uspostavljanje lokacija za besplatan pristup internetu u 22 opštine u toj pokrajini. Tim novcem uspostaviće se 77 "hotspot" lokacija sa pristupom internetu na javnim mestima u 50 vojvođanskih sela.\n- Projekat će im omogućiti da idu u korak sa novim tehnologijama, da lakše dolaze do novih znanja i informacija u oblasti nauke, novih tehnologija i privrede, što je važno za njihovu egzistenciju - kazao je Pajtić.\nOn je pozvao lokalne samouprave da i dalje učestvuju u ovim programima jer će, prema njegovim rečima, Vlada Vojvodine i u narednoj godini nastaviti sa modernizacijom informacionih tehnologija.\nProjekti lokalnih samouprava za besplatan pristup internetu odobreni su na konkursima vojvođanskog sekretarijata za privredu, zapošljavanje i ravnopravnost polova u oblasti elektronskih komunikacija i informacionog društva.\nPokrajinski sekretar za rad, zapošljavanje i ravnopravnost polova Miroslav Vasin istakao je na potpisivanju ugovora da su ovim ulaganjima ispunjena tri strateška cilja - poboljšanje položaja mladih u selima, uvođenje novih tehnologija i unapređenje položaja sela u okviru programa "Povratak na selo".


Povlačanje iz trke za mjesto predsjednika Srpske | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Povlačanje iz trke za mjesto predsjednika Srpske\nPovlačanje iz trke za mjesto predsjednika Srpske\nDemokratska partija (DP) odustala je od kandidovanja Stojana Buhe za predsjednika Republike Srpske (RS), izjavio je predsjednik ove stranke Dragan Čavić. Čavić je rekao novinarima da je to danas odlučio Izvršni odbor DP-a, ocjenjujući da se „ne vidi demokratski ambijent u kome će građani Srpske odlučivati o kandidatu za predsjednika RS na temelju demokratskih i načela društvene slobode“.\nOn je naveo da DP smatra da će na ovim izborima pobijediti oni koji imaju najbolje organizovanu infrastrukturu i koji imaju najveći uticaj na medije, kao i da ova stranka ne želi da u takvom ambijentu „`potroši tako kvalitetnog kandidata kao što je Buha“.\nČavić je rekao da je DP za opšte izbore predala u zakonom predviđenom roku liste za Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH i Narodnu skupštinu RS, kao i za Skupštinu Kantona 10, a u koaliciji sa SDS-om i PDP-om, zajedničku listu za Skupštinu Kantona devet u Federaciji BiH.\nOn je naglasio da na listama za Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH DP ima 24 kandidata, od kojih su 11 ili 46 odsto žene, dok su četiri kandidata odnosno 17 odsto mlađi od 30 godina.\nZa Narodnu skupštinu RS DP ima 92 kandidata od kojih su 32 ili 35 odsto žene, a 18 kandidata ili procentualno 20 odsto mlađi su od 30 godina.\nNa listama za Skupštine kantona devet i 10 u FBiH, DP ima 23 kandidata od kojih je osam žena i sedam kandidata mlađih od 30 godina.\n„Ukupno na listama za Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, za Narodnu skupštinu RS, Skupštine Kantona devet i 10 u FBiH, DP ima 139 kandidata“, naveo je Čavić.\nČavić je naglasio da njegova stranka ne podržava nijednog kandidata drugih stranaka i koalicija, ali da je DP opredijeljena da „padne“ aktuelna vlast, kao i da nije ni sa kim u koaliciji, već u opoziciji. On je dodao da će članstvo na izborima isključivo odlučivati po vlastitoj savjesti.


6 mitova vezanih za dijete u koje slobodno možete da prestanete da verujete | MONDOBA\nZdrava ishrana dijete i mitovi\n22. September, 12:41\n6 mitova vezanih za dijete u koje slobodno možete da prestanete da verujete 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n19.10.2019. / 14:53\n6 mitova vezanih za dijete u koje slobodno možete da prestanete da verujete\nAutor mondo.rs 19.10.2019. / 14:53\nishrana zdravlje mitovi dijete


Od 120 testiranih: Novih 13 slučajeva zaraze u Federaciji BiH - Portal 072info\nUkupno je 13 slučajeva zaraze koronavirusom zabilježeno jutros u Federaciji, dva u Sarajevu, četiri u Gornjem Vakufu i po jedan u Tešnju, Bugojnu, Zavidovićima, Novom Travniku, Čitluku i Jablanici.\nMeđu zaraženima je i jedna administrativna radnica Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu, a riječ je o sekretarici koja je povezana s inficiranom doktoricom. Ova informacija potvrđena nam je iz KCUS-a.


Yildirim mandatar za 65. Vijeće ministara Republike Turske - iBalkan.net\nISTANBUL– 23. maj 2016. godine, ponedeljak- 22. 05. 2016- 19 : 59h Yildirim je mandatar za 65. Vijeće ministara Republike Turske. Predsjednik Republike Turske Redžep Tajip Erdogan primio je novoizabranog predsjednika vladajuće turske Stranke pravde i razvoja (AK Parti) Binali Yildirima.\nPrijem je upriličen u Predsjedničkoj palati u Ankari, a Erdogan je tom prilikom novoizabranog čelnika AK Partije i dosadašnjeg ministra transporta, pomorstva i komunikacija Turske Yildirima imenovao za mandatara za sastav 65. Vijeća ministara Republike Turske.65. Vijeća ministara Republike Turske.\nPredsjednik Erdogan je ranije primio i aktuelnog premijera Turske Ahmeta Davutoglua koji mu je tom prilikom podnio ostavku vlade na čijem čelu je bio.\nRanije u toku dana, dotadašnji turski ministar saobraćaja Yildirim izabran je za novog predsjednika vladajuće Partije pravde i razvoja /AKP/ na vanrednoj konvenciji.” Predsjednik je dao zadatak Yildirimu da formira 65. vladu Turske i poželio mu sreću”, navodi se u saopštenju, prenosi ” regionalni http://ibalkan.net. Premijer Ahmet Davutoglu ranije je dao ostavku. Davutoglu je ostavku na mjesto lidera AKP podnio početkom ovog mjeseca.\nU saopćenju ureda turskog predsjednika se navodi da je Erdogan prihvatio ostavku koju mu je podnio premijer Davutoglu i da ga je zadužio da njegova vlada i dalje obavlja svoje poslove do izbora novog kabineta.\nU Ankari je u nedelju održan drugi vanredni kongres AK Partije na kojem je aktuelni turski ministar transporta, pomorstva i komunikacija Yildirim izabran za novog predsjednika stranke.\nOdlazak Ahmeta Davutoglua sa mjesta predsjednika AK stranke većina analitičara tumačila je tihim sukobom sa Erdoganom pri čemu je ključno pitanje upravo bilo treba li Turskoj predsjednički sistem. Iako Yildirima hvale kao izuzetno sposobnog tehnokratu, analitičari smatraju da je sada sasvim nebitno ko će biti novi turski premijer i predsjendik AK stranke.\nNaime, turski predsjednik Erdogan de facto je već preuzeo sve ključne poluge i spreman je, a to pokazuje i odlazak Davutoglua, sklonuti svakoga ko mu se nađe na putu da potvrdi svoju vlast. Turski predsjednik Erdogan dao je zadatak novoizabranom šefu vladajuće partije Binali Yildirimu da formira novu vladu u zemlji, saopštila je jučer administracija u Ankari.\nOn je tako postao treći predsjednik stranke koju su ranije sa te pozicije vodili Erdogan i Davutoglu.\n(AK Parti) 65. Vijeće ministara Ahmet Davutoglu Binali Yildirim mandatar za Republika Turska Stranke pravde i razvoja Yildirim


Što kada se dogodi nesreća u planini? - Hrvatski planinarski savez\nHrvatska gorska služba spašavanja može se pozvati preko obavještajnih točaka u planinama ili preko Centra 112.\nPrethodni dio: Opasnosti planinarenja\nSljedeći dio: Osmišljavanje planinarskog djelovanja


Dan online - Pazarni dan: - 2021-02-13\nPazarni dan - datum: 2021-02-06 OČUVANJE TRADICIONALNE POLJOPRIVREDNE PROIZVODNJE\nMuslić: Emitovali radijski serijal O organskoj hrani treba stalno učiti U Crnoj Gori za sada je zaštićeno sedam proizvoda sa geografskim oznakama: „Pljevaljski sir”, „Njeguški pršut”, „Kolašinski lisnati sir”, „Crnogorska goveđa pršuta”, „Crnogorska stelja”, „Crnogorski pršut”, „Durmitorski skorup”\nZnačaj organske proizvodnje je u tome što pruža kvalitetne i zdravstveno bezbjedne proizvode, a proizvodnja doprinosi zaštiti životne sredine. Međutim, nivo znanja i svijesti građana o pitanjima ruralnog razvoja, umrežavanja na tržištu, šemama kvaliteta i značaju organske proizvodnje, ipak nije na zadovoljavajućem nivou, pokazalo je istraživanje nevladine organizacije „Đakomo Adriatik”. Oni su u partnersvu sa „Centrom Sjevera” radili na medijskoj podršci plasmanu poljoprivrednih proizvoda na domaće tržište, dijelom finansijski podržani od Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja.\n– Značaj organske proizvodnje se ogleda u tome što pruža kvalitetne i zdravstveno bezbjedne proizvode, a sama proizvodnja doprinosi zaštiti životne sredine. Do nedavno su proizvođači bili fokusirani na proizvodnju za svoje lične potrebe i za lokalne potrošače. Međutim, kontinuiranim djelovanjem određenih subjekata povećao se broj proizvođača koji svoje proizvode plasiraju na crnogorsko tržište - kaže koordinatorka projekta Muamera Muslić.\nOna dodaje da je u Crnoj Gori, za sada zaštićeno sedam proizvoda sa geografskim oznakama: „Pljevaljski sir”, „Njeguški pršut”, „Kolašinski lisnati sir”, „Crnogorska goveđa pršuta”, „Crnogorska stelja”, „Crnogorski pršut”, „Durmitorski skorup”.\nBrendiranjem i šemom kvaliteta omogućava se da određeno geografsko područje, oblast, bude prepoznato i vidljivo – kazala je Muslić.\nOna dodaje da je realizacijom projekta ostvaren cilj, odnosno uspjeli su da obezbijede održivost lokalnog poljoprivrednog sektora.\n– Pojačana je svijest građana o tradicionalnim crnogorskim poljoprivrednim proizvodima, odnosno kvalitetu i plasmanu poljoprivrednih proizvoda na crnogorsko tržište, posebno u oblastima koje su manje zastupljene, kao šeme kvaliteta i organska proizvodnja. Pored toga, medijskom podrškom smo ostvarili promovisanje organskih proizvoda kod potrošača u cilju povećanja potražnje za tim proizvodima u Crnoj Gori. Razvili smo povoljno okruženje za proizvođače kroz saradnju sa ključnim akterima – rekla je Muslić.\nGlavne aktivnosti sprovedene u toku realizacije ovog projekta bile su istraživanje i analiza stanja na terenu, izrada, štampanje i distibucija informativne brošure sa akcentom na šeme kvaliteta. Organizovane su edukacije u okviru tribine „Domaće – Kvalitetno – Organsko”.\n– Izradili smo i emitovali radijski serijal i promo-spot. Učinili smo sve da ojačamo lokalno znanje i obezbijedimo održivost lokalnog poljoprivrednog sektora. Nastojimo da građane edukujemo o tradicionalnim crnogorskim poljoprivrednim proizvodima, odnosno kvalitetu i plasmanu poljoprivrednih proizvoda na crnogorsko tržište – zaključila je Muslić. M.N.


Kulturni radnici se oglasili u povodu protesta širom BiH - Klix.ba\nKulturni radnici se oglasili u povodu protesta širom BiH\n13.2.2014. u 19:15\nMedijskom manipulacijom se u javnost plasiraju polovične i neprovjerene informacije o samim demonstracijama, čime se tendenciozno skreće pažnja sa onoga što je njihov uzrok, a to je nezaposlenost, siromaštvo i besperspektivna situacija u koju su stanovnici BiH dovedeni.\nStav je ovo glumaca Ermina Brave, Adija Hrustemovića, Maje Izetbegović, Borisa Lera, Sanina Milavića, Jasenka Pašića, Amara Selimovića i Albana Ukaja, reditelja Nermina Hamzagića i Selme Spahić, producentice Narcise Cvitanović, dramaturginje Asje Krsmanović i arhitektice Mirne Ler.\nSmatraju da se strateški podižu tenzije, iskrivljuje realna slika protesta i održava stanje apatije time što se stanovnike BiH ubjeđuje da su pozitivne promjene nemoguće.\nShodno tome, pozvali su zvaničnike na svim nivoima vlasti u BiH da zahtjeve demonstranata shvate ozbiljno, te da se suzdrže od pokušaja korištenja protesta za širenje straha i promoviranje nacionalističkih težnji.\nOsudili su upotrebu nasilja koje generira strah kod građana od ostvarivanja prava na aktivizam i mirna okupljanja, te apelirali na sve studente, proizvođače, medicinske, kulturne, sportske, prosvjetne, komunalne i sve ostale radnike da pruže podršku slobodi izražavanja i misli, te učestvuju u promjenama koje su bh. društvu neophodne.\n"Ne želimo dozvoliti da se zbog strategije stvaranja negativne klime prema demonstrantima ugasi žar građana prema zdravom aktivizmu i izražavanju nezadovoljstva trenutnom političkom i društvenom situacijom", stoji u saopćenju koje su potpisali.\nBelgija odobrila eutanaziju za djecu\n13.02.2014. u 19:25\nICTY: Od 59 osoba osuđenih za zločine u BiH, 41 je već na slobodi\n13.02.2014. u 19:10


Gipsarski radovi, Ilinci :: Daibau.rs\nGIPSARSKI RADOVI, ILINCI\nTražim dobrog gipsara: Skupili smo i proverili gipsare, koji rade u mestu Ilinci i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani gipsari će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan gipsar Ilinci, koji može da uradi:\tsuvomontaža, knauf, spušteni plafon od gipsanih ploča, zidovi od kanufa, sanacija zida knaufom, gipsane ploče za visoko potkrovlje, izolacija nastrešnice i postavljanje knaufa, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\nPreko 5 godina smo realizovali mnogo referenci za završni građevinski radovi. Naša sposobna ekipa može da preuzme manje i srednje projekte. Primarno se bavimo sa radovima za završni građevinski radovi...


Balet Visbaden u Sava centru - Studio Berar\nBalet Visbaden u Sava centru\nBalet Visbaden je 28.03. po prvi put nastupao u Srbiji, sa programom koji potpisuju dva koreografa, i koji je svoju međunarodnu premijeru imao upravo na Beogradskom festivalu igre.\nAmerički plesni stvaralac Ričard Sigal, se po prvi put predstavlja našoj publici sa komadom “Pesme” na muziku kultnih savremenih kompozitora elektronske muzike, i sa posve futurističkom tehnikom umetničke igre i pozorišne rasvete. Drugi deo večeri, bio je rezervisan za postavku “Levo Desno Levo Desno”, najpopularnijeg evropskog koreografa i reditelja, miljenika beogradske publike, Aleksandera Ekmana.\nKategorija: Pozorišne predstave 31 marta, 2015\nPrethodniPrevious post:Koncert Dina Merlina u SkopljuSledećiNext post:Trokadero balet na Beogradskom festivalu igre\nTrokadero balet na Beogradskom festivalu igre\nThe Royal Horse Gala u Kombank Areni\nCirque Eloize u Beogradu


DRUGARICA JOJ IZBILA ZUBE: Devojčica (13) pretučena u Mirijevu! | Crna Hronika | Kurir\n18:42h DELIJE SE OGLASILE POVODOM NAPADA U SPLITU: Navijači Zvezde poslali jasnu poruku na meču sa Vojvodinom!\n18:42h PARTIZAN NASTAVIO PUT KA ODBRANI TROFEJA: Crno-beli slomili FMP i plasirali se u finale (KURIR TV)\n18:41h Bavila se STRIPTIZOM, sa majkom NE RAZGOVARA a danas ima MILIONE: Poznata pevačica prevazišla je ŽIVOTNE PROBLEME i pobedila SEBE!\n18:40h PRVO KLANJE I UBISTVO LJUBAVNICE, A ONDA... Posle skandala Aleksandra napravila NJAGLUPLJI MOGUĆI POTEZ\n18:39h OVAJ SOK OBARA VISOK PRITISAK: Napravite ga od samo jednog sastojka KOJI SIGURNO IMATE U KUĆI\n18:39h ŠTA SE DESI KADA POPIJEMO SODU BIKARBONU I KAFU? Ova mešavina je narodni lek, i sjajnog je ukusa\n18:38h OVO JE DEFINITIVNO NAJBOLESNIJE VENČANJE IKADA! Kada vidite za KOGA se udala ova žena ZGRANUĆETE SE!\n18:38h BIO JE KRIMI KRALJ ZVEZDARE, PRIČALO SE DA JE U VEZI SA NAJPOPULARNIJOM PEVAČICOM, A NJEGOVE POSLEDNJE REČI SVI PAMTE: Ne znam kako sam živ! Ubijen je 2 sata posle njih!\n18:38h RAZVELI SE NAKON SAMO 3 MINUTA BRAKA! Tek su sklopili zavete, ZBOG JEDNE STVARI JE SVE PUKLO!\n18:37h JUTROS SU PROBALI DA ME UBIJU, NE ZNAM KAKO SAM ŽIV: Kralj Zvezdare intervju dao je 2 sata pre likvidacije!\nON JE NAJPOZNATIJI DON SA DORĆOLA: Advokat beogradskih kriminalaca, 3\t228\nARKANOVO UBISTVO NARUČIO JE OVAJ MOĆNIK Osuđeni za egzekuciju 4\t134\nMISICA (20) KOJA JE JEDVA IZVUKLA ŽIVU GLAVU POSLE EKSPLOZIJE 4\t80\nSTRAVA I UŽAS NA PALILULI: Mladić izboden leži ispred ulaza 3\t109\nŠEST MESECI U ZATVORU NIJE PROGOVORIO NI REČ, NIJE JEO NI PIO 95\nSTRAVIČNO PORODIČNO NASILJE U KLADOVU: Rođenog brata isprebijao 36\nSTRAVIČNA NESREĆA NA SENĆANSKOM PUTU: Autom sleteli s puta, 20\nBIO JE KRIMI KRALJ ZVEZDARE, PRIČALO SE DA JE U VEZI SA NAJPOPULARNIJOM\nDRUGARICA JOJ IZBILA ZUBE: Devojčica (13) pretučena u Mirijevu!\nCrna Hronika 30.10.2013. 23:13h 20.05.2017. 17:36h\nUčenica napadnuta ispred Osnovne škole "Despot Stefan Lazarević"\nBEOGRAD - Trinaestogodišnja učenica Osnovne škole "Despot Stefan Lazarević" u Mirijevu pretučena je večeras oko 19 sati. Nju je napala učenica koja je dve godine starije od nje, a o brutalnosti govori činjenica da je pretučenoj devojčici izbijeno nekoliko zuba.\nOŠ "Despot Stefan Lazarević" nalazi se u Ulici Nova 15. Policija je brzo utvrdila identitet devojčice koja je napala drugaricu. Reč je o petnaestogodišnjakinji koja je drugaricu udarala pesnicama ispred škole.\npretučena devojčicamirijevoOŠ Despot Stefan Lazarevićmaloletnička delikvencija\nPRVO KLANJE I UBISTVO LJUBAVNICE, A ONDA... Posle skandala Aleksandra napravila NJAGLUPLJI MOGUĆI POTEZ\nOVAJ SOK OBARA VISOK PRITISAK: Napravite ga od samo jednog sastojka KOJI SIGURNO IMATE U KUĆI\nON JE NAJPOZNATIJI DON SA DORĆOLA: Advokat beogradskih kriminalaca, bio je STRAH I TEREPET! ZAVRŠIO UZIDAN U TEMELJU 3\t228\nARKANOVO UBISTVO NARUČIO JE OVAJ MOĆNIK Osuđeni za egzekuciju tvrdi: Samo on je imao MOĆ I MOTIV DA GA UBIJE! Strašno se plašio Ražnatovića 4\t134\nMISICA (20) KOJA JE JEDVA IZVUKLA ŽIVU GLAVU POSLE EKSPLOZIJE U ZEMUNU OBJAVILA POTRESAN SNIMAK! Ovako je izgledala njena borba za život u Beogradu! (VIDEO) 4\t80\nSTRAVA I UŽAS NA PALILULI: Mladić izboden leži ispred ulaza u zgradu 3\t109\nDNEVNICA JE 150 €: Nemci traže radnike za ovaj posao! Mogu konkurisati i Srbi, a OVO SU USLOVI 9\t931\nDNEVNICA JE 150 €: Nemci traže radnike za ovaj posao! Mogu konkurisati i Srbi, a OVO SU USLOVI 9\t918


BEOBUILD | FORUM • Gradski izbori 2018. - Strana 8\nPoslato: Čet Okt 12, 2017 3:12 pm\nVidim ja da takva lista, makar nastala u šali, uživa ovde enormno poverenje. S razlogom, moram dodati.\nRe: RE: Re: Gradski izbori 2017/18.\nPoslato: Čet Okt 12, 2017 5:35 pm\n[url=http://beobuild.rs/forum/viewtopic.php?p=484373#p484373]JohnnyLee » 12 Okt 2017, 13:47[/url] napisao: реално, као и на претходним изборима, овде није питање ко ће победити, већ са колико ће победити\nSve više mislim da si u pravu. Kako je krenulo, SNS će opušteno slistiti bar 40%, a onda će Šapiću biti daleko lakše da se odluči za njih, nego za bilo kakav eventualni zajednički opozicioni blok.\nNe zaboravite i na faktor SPS, btw.\nNa predsedničkim su uzeli 45% gde su bili svi zajedno i gde Vučić nije silazio sa TV, novina i ostalih medija.\nKo će sada da izigrava Vučića?\nVesić? Mali? Dr. Nebojša?\nZato i izlaze sa timom jer i nemaju nikoga ko može da glumi mini Vučića.\nDrugi par opanaka je što i ako osvoje 30% glasova oni formiraju vlast. Uvek je tu SPS, Šapić se pokazao vrlo pragmatičan u tom smislu da može sa svakim samo je pitanje cene, LDP Boris i ostale kombi stranke će odvući par % ispod cenzusa, samim tim broj mandata raste.\nPoslato: Čet Okt 12, 2017 6:36 pm\nDa, dodaj u formulu i uvezene birače, za koje ne sumnjam da ih ima. Iskreno se nadam da opozicija neće ponoviti (ne)taktiku sa predsedničkih izbora, a trenutno sve ide ka tome. Gledaćemo mi Mališu, Vesića i ekipu još dugo, kako je krenulo...\nPoslato: Čet Okt 12, 2017 8:53 pm\nEvo i "stenograma" dijaloga Vesića i novinarke N1. Svaka joj čast.\nhttp://rs.n1info.com/a334581/Vesti/Vest ... aloga.html\nN1: Hoćete da kažete...\nVesić: Sad vi mene saslušajte, pošto postavljate paušalna pitanja...\nN1: Nisu pitanja paušalna, nego pominjete Dragana Đilasa koji uopšte nije tema sada...\nVesić: Niste ovde došli da se raspravljate sa mnom, ako hoćete da se raspravljate, vi se učlanite u stranku, i onda se kandidujte.\nN1: Nećemo da se vređamo...\nVesić: Ne, hoćemo!\nN1: A hoćemo?\nVesić: Pa vi mene vređate, ne možete tako da se ponašate.\nRed na račun novinara N1, red na račun Saveta za borbu protiv korupcije čiji je osnivač, podsetimo, Vlada Srbije, nizale su se uvrede gradskog menadžera. Ove prve tretira kao političke protivnike, za druge tvrdi da iznose neistine.\nVesić: Ocene su paušalne, netačne, i naprosto Savet za borbu protiv korupcije apsolutno nije telo koje može da kontroliše bilo čije prihode.\nN1: Hoćete da kažete da Vladino telo Savet za borbu protiv korupcije laže?\nVesić: Ne, to ste vi rekli.\nN1: Koristite "netačno" kao eufemizam, objasnite nam šta je tu netačno?\nVesić: Ja sam rekao da koriste netačne informacije, to je to... I mislim da nema potreba da se raspravljamo, sledeći put se lepo kandidujte, pa se raspravljajte.\nN1: Ne možete vi meni da govorite da se ja kandidujem, ja sam novinar, nisam član političke stranke...\nVesić: Nemate pravo da se raspravljate, imate pravo da postavite pitanje i dobijete odgovor...\nN1: I da dobijete potpitanje kad ja vidim da ne dobijam odgovor na svoje pitanje...\nVesić: Nemate pravo da se raspravljate na ovakav način...\nN1: Imam sve pravo ovog sveta da vam postavim pitanja kao novinar.\nVesić: Niste vi jedini na ovom svetu.\nČlan 8. Zakona o javnom informisanju kaže - izabran, postavljen, odnosno imenovan nosilac javne i političke funkcije dužan je da trpi iznošenje kritičkih mišljenja, koja se odnose na rezultate njegovog rada, odnosno politiku koju sprovodi, a u vezi je sa obavljanjem njegove funkcije bez obzira na to da li se oseća lično povređenim iznošenjem tih mišljenja.\nNaravno, u izveštaju Tanjuga, samo su Vesićevi odgovori.\nPoslato: Pet Okt 20, 2017 11:12 pm\nhttp://www.nspm.rs/hronika/istrazivanje ... treci.html\nPrilicno losi rezultati za SNS i SPS u Beogradu.\nPoslato: Pet Okt 27, 2017 9:52 pm\nDzonTravolta » Čet Okt 12, 2017 3:12 pm napisao: Vidim ja da takva lista, makar nastala u šali, uživa ovde enormno poverenje. S razlogom, moram dodati.\nVi na vlast - ja odoh u beli svet po cenu da me "pojede". Bolje je da se ljutim na stranog ubicu nego na domaćeg.\nPoslato: Sub Okt 28, 2017 4:32 pm\ndjordjebg » 12 Oct 2017 10:13 am napisao: Rodoljub Sabic bi bio najbolji kandidat opozicije za Beograd. Sa obzirom da je van stranaka mirne duse bi mogao da okupi siroku podrsku stranaka i gradjana. Dokazao se na poslu koji radi, harizmaticniji je od Jankovica i veoma voli Beograd.\nSa obzirom da je ovaj forum pracen i uticijan neka opozicija uzme pamet u glavu i uradi nesto dobro za promenu.\nSlažem se, i meni se čini da je bolja opcija od Jankovića, koji nije siguran šta bi i kako bi...\nPoslato: Sub Okt 28, 2017 5:26 pm\nKsenija » 27 Okt 2017, 21:52 napisao:\nHvala Vam na komplimentu. Posle Vašeg komentara, ignorisaću Vaše postojanje na ovom forumu.\nPoslato: Sub Okt 28, 2017 11:03 pm\nKsenija » 27 Окт 2017, 21:52 napisao: Vi na vlast - ja odoh u beli svet po cenu da me "pojede". Bolje je da se ljutim na stranog ubicu nego na domaćeg.\nслободно иди, овде никоме нећеш фалити\nPoslato: Ned Okt 29, 2017 12:26 pm\nNe daj bože da falim takvima kakav si ti i tvoj bot-klan.\nA sada Igore izaberi postove za brisanje, i po savesti.\nPoslato: Ned Okt 29, 2017 12:54 pm\nKsenija, nema povlacenja, nema predaje\nPoslato: Ned Okt 29, 2017 1:06 pm\nPo meni Đilas ima prednost u odnosu na Malog&Vesica&SNS jer je za vreme njegove vlasti dosta ulagano u gradnju novih I prosirenje starih ulica, dosta vise nego danas se radilo na smanjenju guzvi. Ovi drugi po tom pitanju nisu skoro nista uradili, njima je vazniji bio privatni interes Beograda na Vodi, nego javni interes. S druge strane, za Djilasa ne mogu da glasam ako bude sa Jankovicem jer sam antirodsildovski raspolozen (kao I protiv Cede, Ne davimo Bg I ostalih sledbenika njihove ideologije I ekonomije). S druge strane, Beograd moze ocekivati odmazdu, zastoj u razvoju I jos veci urbanisticki haos ako se gradska vlast bude razlikovala od republicke.\nPoslato: Ned Okt 29, 2017 1:41 pm\nĐilas oteo 9km leve obale Save...\nLicemero je tražiti odgovornost za Savamlu, a otimanje 9km obale, vodozahvata odekle BGD dobija vodu za piće, nasipa koji štiti najveću opštinu u Srbiji proglasiti za lokalni problem!\n100+ nelegalnih objekata sazidano za 18 meseci, na VODOZAHVATU, nasipu koji štiti 200 000 ljudi!\nĐilas každa da on nije odgovoran, ne želi da priča o tome, staro je...\nKako on može da bude gradonačelnik?\nPoslato: Ned Okt 29, 2017 1:50 pm\nDaleko da je Đilas bio idealan. Prezaduzio je grad I sebicno je pricao o visinama rata za otplatu kao da je on jedini I niko posle njega nece zaduzivati, pljuvao je Kineze kad se pocinjao Pupinov most ("ne znam ja kakvi su oni, ja samo radim sa Zapadnim firmama") dok sad nema problema da mu se to pripise za zaslugu, divlja gradnja je cvetala... Ali za razliku od ovih koji su sagradili samo onu ulicu od mosta na Adi do Tosinog bunara za sve ove godine I grad od milion I po - dva miliona ljudi, ipak je uradio vise. Obe vlasti nisu nam napravile nove parkovske povrsine, resile znacajnije pitanje parkiralista, zaustavili korupciju u gradnji... Unutrasnji magistralni prsten, Spoljna tangenta, nastavak prosirenja Juznog bulevara, Bulevara, Zicke... sve stoji godinama, samo guzve I vreme putovanja gradom raste.\nPoslato: Uto Okt 31, 2017 11:35 pm\nKsenija » 29 Окт 2017, 11:26 napisao: Ne daj bože da falim takvima kakav si ti i tvoj bot-klan.\nEarthmoving » 29 Окт 2017, 11:54 napisao: Ksenija, nema povlacenja, nema predaje\nвас двоје (или можда Ти?) сте краљеви и заслужили сте по плус за ове постове. нарочито за бот-клан, ваљао сам се од смеха\nPoslato: Sre Nov 01, 2017 12:30 am\nBulevarac » Sun Oct 29, 2017 12:41 pm napisao: Đilas oteo 9km leve obale Save...\nLicemero je tražiti odgovornost za Savamlu, a otimanje 9km obale,\nZnaci, realno ni djilas ni mali. Obojica treba da odu u istoriju, jer su obojica ispali stetocine pogotovo na savskim obalama (nesto su i uradili, ali ih to ne pere od lonca putera na glavama).\nPoslato: Sre Nov 01, 2017 12:39 am\nRealno jedino NDMBG, PSG i DJB, eventualno Dveri su razumne opcije. Svi ostali su istrošeni i pokazali nesposobnost.\nPoslato: Sre Nov 01, 2017 7:48 am\nJohny, moj post nije bio protiv tebe.\nPoslato: Sre Nov 01, 2017 9:45 am\nзнам да није већ због подршке Ксенији си заслужио плус, једини си који подржаваш њене небулозе\nPoslato: Sre Nov 01, 2017 10:20 am\nTaman posla da je jedini. Oni koji me podržavaju vrede kao 10000000000000000000000000000 tebe i tvoje klape. I ko je tebe šta pitao, oglasio si se citirajući me a da mi nisi bio ni na pameti. Takve uglavnom doživljavam kao forumske klovnove.\nNe vidim dobar izbor. Da je na listi Duleja, Earthmoving, Bumbarevo brdo, Zuma, Delija, Beogradski fantom, Bukira, GOJE, dragan, tragač, mradulović i još neki (setiću se kasnije i koji), imali bi moj glas. A pošto nisu, glasaću za one koji su mi bliski u r.l.\nPoslato: Sre Nov 01, 2017 10:35 am\nJa mislim da Ksenija suštinski ima dobru logiku, iako možda nekima deluje da prenaglašava. Moguće da su efektivniji postovi kada se sroče kratko i jezgrovito, nego detaljno ali ni ja nemam taj talenat, kao možda neki od vas (posebno Igor, koji ume da u jednom redu kratko i jasno sve kaže, ali i neki drugi). Ali Ksenija je pročitala knjiga, mislim više od mene, tebe i nas par još zajedno, gde se sigurno upoznala sa mnogim idejama koje možda neki od nas ni ne znaju, pa teško da priča nebuloze. Sa druge strane, moguće da žene imaju nešto drugačiji stil komunikacije od mušakaraca na forumu, pa sam i toga svestan. Ali kažem, ispod svega toga kad se razgrne, ja mislim da ona ima dobar rezon.\nŠto se tiče izbora, nameravam da izađem ali još nisam siguran kakva je situacija, šta se dešava. Sa jedne strane vidimo pritisak kabalske mafije u vidu Hojta Jia koji vrši pritisak i Vučića koji mu kao hrabro odgovara ali nije jasno da li će mu u stvari sve popustiti. Postavlja se pitanje i ako mu popusti šta mi od toga imamo. Jasno šta imaju Albanci, Muslimani u Bosni, Hrvati ili Milogorci iz čijih su zemalja Srbi počišćeni ili se čiste i koji dobijaju na poklon od Amera i EU srpske teritorije ali nije jasno šta Srbi onda imaju od saradnje sa takvima? Kao super smo, samo ću sve teritorije da ti uzmem i poklonim drugima. Ja prosto ne verujem da je to prijateljstvo, već neprijateljstvo. U takvoj situaciji logično je da zatražimo zaštitu od Rusije i Kine koji nas podržavaju da mi imamo veću teritoriju. Teritorija je i osnov ekonomije kao i svi resursi na njoj. Sa druge strane postoji pretnja da smo ekonomski zavisni od Zapada. Da odu, njihove banke mi ne bi nedostajale. Ok, imaju fabrike koje zapošljavaju nekoliko desetina hiljada ljudi sa mizernim platama. I uz naše plaćanje subvencija, pa ne vidim da nam nešto čine. Ako bi mogli da organizujemo eksploatacije litijuma kod Loznice i zlata kod Bora uz pomoć kineskog ili ruskog kapitala, mislim da bi imali odlične prihode i bez Zapada jer ceo svet ima ogromnu tražnju za tim rudama. Tu sam dakle mišljenja da nam je veći interes da budemo nezavisni kako bi sami prodavali te resurse nego da nam se kabalska mafija zakači na vrat i da nam suštinski pljačka sirovine za svoj opstanak i finansiranje troškova tog opstanka po svetu. Takođe, za razvoj infrastrukture, se već sada najviše oslanjamo na Kineze, pa nas ni tu Zapad ne može mnogo ucenjivati. Moguće da bi promenom politike mogli dobiti veća sredstva sa Istoka nego sada sa oslabljenog Zapada. Sve u svemu ja sam da se izvučemo iz Zapadnog kolonijalnog položaja. Cena slobode nikada nije bila jeftina, sigurno da bi platili neku cenu. Ali ako bi bez njih uspeli da ekonomiju postavimo na zdrave noge, onda bi u budućnosti imali višestruke koristi od toga u odnosu na one okolo koji će padati sa njihovim sistemom. Stoga bi čak i za ove gradske izbore voleo da vidim prvenstveno ruski mig (Kinezi to ne rade tako već na drugi način). Jer da bi došli čak i u neutralan položaj, moramo se prvo izvući iz kabalskog magnetnog polja. I naravno ako bi sutra ovi drugi pokušali isto tako da nam nametnu kolonijalnu politiku, borili bi se i protiv toga. Ali meni trenutna kineska strategija sa dominantnim projektom "Jedan pojas-jedan put" deluje drugačije i miroljubivije od Zapadne agresivne i u suštini pljačkaške spoljne politike. A takođe nisam siguran da Zapad čak i ne blokira kineske projekte u Srbiji. Recimo Beogradska obilaznica je trebala da počne da se radi još pre pola godina ali još ne počinje, a kao razlog se navidi da se prvi put kredit uzima u juanima. Ono što nije jasno je da li Zapad vrši tajni pritisak protiv uzimanja kredita u juanima kako bi sačuvala svoj kabalski ekonomski poredak. Ako imali punu slobodu izbora misli da ni nastavak obilaznice Bubanj potok-Pančevo kao i neki drugi projekti po gradu poput kineske poslovne zone bi išli mnogo brže i bolje nego sad, gde sa utiska da Zapad zbog ljubomore nekako pokušava da blokira rast tuđeg uticaja kako ne bi izgubili svoj uticaj.\nPoslato: Sre Nov 01, 2017 10:51 am\nU tvom gigantskom postu nema teme koja je vezana za gradske izbore i ono što je u nadležnosti organa gradske vlasti. Bar na ovoj temi valja se baviti konkretnijim i opipljivijim stvarima, koje utiču na kvalitet naših svakodnevica.\nPoslato: Sre Nov 01, 2017 10:57 am\nJa došao da vidim , možda ima nekih lepih razmišljanja, kad ono "kabalska mafija"!\nPoslato: Sre Nov 01, 2017 11:29 am\nJa ne vidim nikoga ozbiljnog za gradolnačenika, a vidim klovnove iz već gledanih smesno-žalosnih filmova, sa istim ili drugim glumcima, koje ne da ne bi voleo da vidim na mestu gradonačelnika mog grada, nego im daleko lepa kuća. Biće, kao i do sada - ,,sjaši Kurta, da uzjaše Murta,,. A mi ćemo i dalje da slušamo priče kako se živi bolje i gradi, a sve teže ćemo da sastavljamo kraj sa krajem.\nKo je bio u prošlosti dobar gradonačelnik, ne mogu da kazem, jer nije niko. Mogu samo da kazem ko je bio najmanje zlo od svih. Đilas jeste pokrao Boga Oca, jeste pravio stvari pogrešnim prioritetom i koštale su nas nekoliko puta više nego što je njihova cena, ali krali su i pre njega, pa uradili mnogo manje. Ali ne mogu zato da kazem da je Đilas bio dobar gradonačelnik. Siniša Mali, ako se oduzme ono što je započeto za vreme mandata Đilasa, a završeno za vreme njegovog mandata, uradio je vrlo malo od velikih projekata, a ne mislim da je krao ništa manje od Đilasa.\nPoslato: Sre Nov 01, 2017 12:03 pm\nKako nema Goje, Bg obilaznica je itekako gradska tema iako je u nadležnosti republičke vlasti. A pošto je post već gigantski, nisam hteo da još komplikujem sa pričom da izbor gradske vlasti može uticati i na republičku vlast, posebno u smislu ako SNS ne bi dobio većinu. Takođe, pitanje je da li će biti i republički izbori, pa ne vidim šta je onda problem i to spomenuti. Zatim dobar deo projekata po gradu finansiraju njihove banke, moguće i na kinesku industrijsku zonu i kineske i druge investicije u gradu, prisustvo imigranata u gradu itd, tako da je sve povezano.\nSerb packer, kako nema veze kabalska mafija, ono što je najočiglednije po gradu možemo videti masi izraelsih investicija koji su deo te ekipe (kao i veliki broj kritika na ovom sajta o privilegovanom dobijanju visinskih dozvola poput Skajlajna u Kneza Miloša, sumniva kupovina Depoa na Bulevaru i sl.), a da ne spominjem da iza najvećeg većeg dela zapadne ekonomije u Srbiji, kao i drugim socijalnim dešavanjima (poput Soroševog finansiranja imigranata, Fonda za humanitarno pravo, žena u crnom itd) stoji kapital i monetarni sistem kabalske mafije. Znači veći deo fabrika koje se u Srbiju otvaraju su deo njihovog sistema (EU, Južna Koreja, Japan, SAD), s obzirom da iza svega toga finansijski stoji rotšildovski dolarski ekonomski sistem (proširen na evro i jen). Pošto je puno učesnika tog sistema, najsažetiji naziv je - kabalska mafija. O našim strankama poput Čedine, Ne davimo Beograd i Jankovića meni je jasno da su oni ideološki i finansijski deo tog sistema, tj žele biti, pa ih je potrebno tako i sagledavati čak i u kontekstu gradskih izbora. Pošto sam ja protivnik tog ekonomskog sistema i pošto gradski izbori mogu uticati na republičke (a možda će biti i zajedno), ja težim suprotnoj strani koja se širom sveta bori protiv njih: putinovskoj Rusiji, Kini (kupovina nafte za juane do kraja godine u samoj srži ugrožava njihov sistem) i američkim generalima čiji je predstavik Tramp. A pošto smo mi u Evropi, ovde je najizraženija borba Putina protiv kabalista, dok je u samoj Americi u toku borba američke vojske protiv njih. U tom kontekstu treba posmatrati i razotkrivanje holivudskih aktera ovih dana (poput Vajnštajna i ostalih) što je po meni udar američke vojske na Holivud koji je već odavno pod kapitalom u službi propagande kabalske mafije (zanimljivo je relatizovanje i naše glumice Seke Sablić pre neki dan Vajnštajnovih zločina, valjda po principu - naši smo (sunarodnici), ja tebi - ti meni, a slično ćete naći i kod Ejdusa koji je posle 2000-e od tih istih dobio lepu platu u kancelariji za saradnju sa NATO, zatim položaj profesora, a zatim se odužuje svojima podržavajući prošle godine Ne davimo Beograd). Kabalskoj mafiji je očajno potreban rat i otimanje novih resursa u nekoj zemlji jer je u velikom dugu (posebno u SAD), pa bi bilo pametno da shvatimo kako stvari stoje da mi ne bi bili deo njihove igre ili kolateralna šteta. Stvari se moraju posmatrati šire, da bi se donela odluka za koga glasati u Srbiji, potrebno je shvatiti duh vremena bez zakašnjenja. Ok, ne morate složiti sa mnom da je ovo trenutna slika sveta ali ja želim da vam izložim jedan pogled (iako ovo mnogi već znaju i bez mene) na ovoj političkoj temi. Meni pogled kroz ovu prizmu mnogo bolje dešifruje dešavanja u svetu i kod nas, i pomaže da preciznije predviđam dešavanja nego što sam to mogao pre ovoga.


Isporučen prvi BMW ActiveE model sa motorom od 170ks na tržište SAD\nPrvi BMW ActiveE model je isporučen na tržište SAD-a i tako je označen početak novog poglavlja ovog premium brenda. Vlasnici prvog ActiveE BMW-a su Tom i Meredith Mologhney koji su ponosno primili ključeve prvog modela i započeli svoj dvogodišnji period korišćenja.\nOvaj par je dobro ipoznat sa električnim automobilima jer su učestvovali u testiranju Mini E modela. Oni su takođe učestvovali u programu tzv. elektronauta što je termin koji označava ljude koji testiraju električna vozila u odnosu na specifičnosti tržišta.\nModel BMW ActiveE pogoni električni motor koji proizvodi 170ks snage. Ovaj motor omogućava pomenutom vozilu da ubrza od 0 do 100km/h za manje od 9 sekundi i ostvari maksimalnu brzinu od oko 145km/h. Jednim punjenjem ovaj model može da pređe oko 160km.\nAutor bmwsrbija (Vesti) Isporučen prvi BMW ActiveE model sa motorom od 170ks na tržište SAD :: Komentari (0) :: Permalink :: Trekbekovi (0) <\nDa li BMW pravi oybiljna off-road vozila?\nPitanje koje će zaokupiti mnoge ljubitelje off-road modela, ali i ljubitelje vozila kompanije BMW je može li ova kompanija da izradi ozbiljno off-road vozilo? Pre svega treba definisati šta je to ozbiljno off-road vozilo? Koje su potencijalne koristi kompanije u gradnji jednog ovakvog vozila? Ozbiljno off-road vozilo bi se moglo definisati kao off-road vozilo koje karakteriše konstantni pogon na sva četiri točka sa blokiranjem prednjeg, srednjeg i zadnjeg diferencijala.\nOvakvo vozilo bi trebalo da ima značajan klirens, najmanje 44cm, prag za ulazak, niže odnose stepena prenosa. Takođe, bogata fabrički obezbeđena oprema je veoma bitna u ovoj priči. Konačno, dizel pogon bi bio poželjan, naročito sa velikim obrtnim momentom, uz naravno efikasnost potrošnje goriva.\nVozilo koje najviše podseća na off-road model u opsegu kompanije BMW trenutno je X5. Uprkos tome što može dosta dobro da izađe na kraj sa klizavim putevima, ovaj model teško da može da se snađe duboko u afričkoj ili južnoameričkoj džungli. BMW bi kreiranjem ovakvog modela imao tu korist što bi ušao na jedno potpuno novo tržište koje ima potencijal da donese značajna sredstva.\nAutor bmwsrbija (Vesti, X Modeli) Da li BMW pravi oybiljna off-road vozila? :: Komentari (0) :: Permalink :: Trekbekovi (0) <\nVideo : BMW 1M skup u Sidneju\nAutor bmwsrbija (Vesti, M Modeli) Video : BMW 1M skup u Sidneju :: Komentari (0) :: Permalink :: Trekbekovi (0) <


Nemačka obećava podršku iračkim Kurdima | Politika | DW | 16.08.2014\nNemačka obećava podršku iračkim Kurdima\nI dok Bundesver doprema hitnu humanitarnu pomoć Iraku, šef nemačke diplomatije, Frank-Valter Štajnmajer, želeo je lično da se uveri u mogućnosti pružanja pomoći u borbi protiv radikalnih islamista u toj zemlji.\nSituaciju na severu Iraka Štajnmajer je nazvao „šokantnom“ i obećao da će Berlin učiniti sve, kako bi se Kurdima pružila podrška u suprotstavljanju islamističkoj terorističkoj miliciji „Islamistička država“ (IS). „Slike koje iz Iraka stižu svakodnevno, svedoče o stradanjima nedužnih. Ceo svet - pa tako i Nemačka – je zbog toga u šoku“, rekao je nemački ministar po dolasku u iračku prestonicu. „Terorističke bande čine sve kako bi državu bacili na kolena.“\nŠtajnmajer će u Erbilu, kako se očekuje, zajedno sa predsednikom kurdske autonomne oblasti, Masudom Barsanijem, razmotriti mogućnosti nemačke pomoći. On će, pored ostalog, obići i više izbegličkih centara u regionu. Nemačka vlada je obećala da će učiniti sve što je „politički i pravno“ moguće, kako bi se pružila podrška Kurdima u borbama protiv ekstremnih islamističkih snaga. Berlin je istovremeno izrazio spremnost u obezbeđivanju odgovarajuće vojne opreme. Nemačke je do sada izdvojila 24,4 miliona evra pomoći, namenjene brojnim izbeglicama, čiji broj svakodnevno raste.\nŠtajnmajer sa Al-Abadijem\nNajavljeno je da će se nemački ministar inostranih poslova sresti i sa državnim rukodvodstvom u Bagdadu. Pored ostalog i sa kandidatom za iračkog premijera Hajderom al-Abadijem. „Strahujemo da je stabilnost u Iraku ugrožena i da bi i poslednje sidro moglo pasti“, rekao je Štajnmajer, političar Socijademokratske partije (SPD).\nOdustajanje od trećeg premijerskog mandata, Nurija al-Malikija, nemački ministar je ocenio pozitivnom, rekavši da je svakako reč „o maloj svetloj tački“. Nakon više sedmica zastoja u pregovorima o formiranju vlade, postoje naznake da bi Irak uskoro konačno mogao dobiti novu vladu.\nEventualni izbor Al-Abadija za novog iračkog premijera, u Iraku mnogi doživljavaju kao mogućnost prekida sukoba u zemlji, jer je njegov stav da se u budućoj vladi moraju naći predstavnici svih regiona i religija. Jedino tako će miliciji IS biti uskraćena podrška onih koji su zbog prilika u zemlji nezadovoljni, poručio je Štajnmajer. Al-Maliki je još u četvrtak izrazio spremnost da se povuče, u korist Al-Abadija, kako bi se okončala politička blokada u zemlji. Neposredno nakon toga, kandidat za premijera je najavio da će se založiti za osnivanje vlade nacionalnog jedinstva.\nNeposredno uoči dolaska šefa nemačke diplomatije u Irak, prvi transportni avion Bundesvera sa zalihama pomoći, sleteo je jutros na aerodrom u Erbilu. Očekuje se da će pet aviona iz Nemačke dopremiti oko 36 tona lekova, sanitetskog materijala i hrane za kurdsku autonomnu oblast. Kompletna humanitarna pomoć biće predata predstavnicima Ujedinjenih nacija, koji su nadležni za njenu dalju distribuciju.\nAutor Jakov Leon (dw. ard)\nKljučne reči Irak, Štajnmajer, Kurdi, pomoć, Erbil\nTrajni link https://p.dw.com/p/1Cvgd\n„Ne ide Kurdistan na prazan stomak“ 21.09.2017\nIrački Kurdi u ponedeljak će glasati na referendumu o nezavisnosti koji ne priznaju ni Bagdad ni međunarodna zajednica. Mnogi Kurdi se ipak nadaju odlaganju glasanja jer se plaše ekonomske bede i mogućih sukoba.


NovaEnergija.net » Kako da saznate da li neko ima lažne pratioce na Instagramu Kako da saznate da li neko ima lažne pratioce na Instagramu – NovaEnergija.net\nKako da saznate da li neko ima lažne pratioce na Instagramu\nNajbolji način da otkrijete lažne influensere!\nOsobe sa ogromnim brojem pratilaca na Instagramu, takozvani influenseri, sa velikim brojem lajkova i komentara dobijaju i veliku moć – koji mnogi dobro naplaćuju. Međutim, tu su i oni koji su svoju “slavu” stekli kupovinom lažnih naloga koji samo pumpaju broj pratilaca, ali zapravo nemaju nikakvu pravu težinu.\nAko želite da proverite da li osoba koju pratite zaista ima šta da kaže i pokaže – i zbog toga je prati puno ljudi, ili je u pitanju neko ko se koristi lažima i obmanama, obratite pažnju na ove stvari:\nMnogo je lakše otkriti da li neko ima lažne pratioce nego što mislite. Obratite pažnju na ove crvene zastavice:\nPratioci bez profilnih fotografija ili postova: Ako nekog influensera prate ljudi koji nikada nisu ništa objavili ili nemaju profilnu sliku, sa velikom sigurnošću možete da pretpostavite da su pitanju lažni pratioci.\nNebitni ili spamerski komentari: Ako obratite pažnju na njihove pratioce i osobe koje oni prate, možda ćete videti jedan ili dva naloga za kupovinu fanova. Ovo su ozbiljni znakovi upozorenja da neko gradi lažni imidžuz pomoć fejk pratilaca.\n2. Obratite pažnju na to šta pratioci rad\nNajbolje je da podelite ukupni broj lajkova i komentara sa ukupnim brojem pratilaca kako biste otkrili pravu istinu.\nOvo je veoma važno jer je veliki borj Instagram korisnika otkrio da kupovinom pratilaca može da podigne svoj status i počne da zahteva novac za određene objave.\nKako da saznate da li neko ima lažne pratioce na Instagramu was last modified: February 10th, 2018 by Ivana Karanović\ndruštvena mrežaInstagramlažni pratiocitop\nBuffer i Pablo – alati za bolje...


NEOČEKIVANA ODLUKA SUPER LIGE: Pravdu na derbiju sudi najmlađi srpski sudija | Novosti.RS\nPištaljka će biti u rukama najmlađeg superligaškog sudije Miloša Milanovića iz Ćuprije, koji ima samo 27 godina.\nNJemu će pomagati najbolji srpski mahači, sa ogromnim internacionalnim iskustvom – Dalibor Đurđević i Milovan Ristić.\nPodstimo, ovaj arbitar je bio najmlađi delilac pravde iz Srbije na nekom međunarodnom meču, kada je u oktobru bio delegiran za četvrtog sudiju u prijateljskom susretu Holandije i Meksika.\nMilanović je bio akter i poslednjeg Večitog derbija, kao četvrti sudija, dok je poslednju utakmicu kao glavni arbitar, imao u subotu, u duelu Metalca i TSC-a (0:0).\nfudbal Sport FK Partizan FK Vojvodina Ling Long Super liga Srbije


VESNA ČIPČIĆ SE OGLASILA NAKON VESTI DA JOJ JE ĆERKA TRUDNA! Buduća baka PRESREĆNA – evo šta je REKLA! | Blok vesti\nHome Magazin VESNA ČIPČIĆ SE OGLASILA NAKON VESTI DA JOJ JE ĆERKA TRUDNA! Buduća...\nVESNA ČIPČIĆ SE OGLASILA NAKON VESTI DA JOJ JE ĆERKA TRUDNA! Buduća baka PRESREĆNA – evo šta je REKLA!\nMlada glumica Anja Alač nedavno je potvrdila lepe vesti, da sa svojim izabranikom arhitektom i strit art umetnikom Andrejem Josifovskim Pijanistom očekuje prinovu. Njena majka, glumica Vesna Čipčić prvi put je prokomentarisala srećne vesti i otkrila da se neizmerno raduje unučetu.Original Article\nPrevious articleSAVIĆ PORUČUJE: Borite se kao lavovi\nGROBNICA SRBA, JEVREJA I ROMA: Pre osam decenija u Zagrebu…\nVITAMINI SU KLJUČNI U PREVENCIJI I BORBI PROTIV KORONE: Dr…\nPOČAST DIANI BUDISAVLJEVIĆ: Inzbruk se spasiteljki hiljada srpske dece iz…\nNA rodnoj kući Diane Budisavljević u austrijskom gradu Inzbruku postavljena je spomen-ploča zahvalnosti zbog njenog podviga spasavanja hiljada srpske dece iz logora NDH.\nKAKVI SMO TO LJUDI POSTALI? Pozlilo dečaku koji boluje od…\n"BEZ POTVRDE O VAKCINACIJI NEĆE MOĆI DA SE PUTUJE": Doktor…\nPAO DOGOVOR: Kamioni odblokirali prelaz Horgoš\nPOSLOVNO udruženje Međunarodni transport saopštilo je da je postignut dogovor da se u ponedeljak održi sastanak njihovih predstavnika sa Ministarstvom saobraćaja i Republičkom direkcijom za imovinu u vezi sa problemom naplate parkinga na prelazu Horgoš.\nNarodno pozorište će sutra predstaviti dva koncerta Opere i to u matine terminu, pa su tako od 12 sati na repertoaru scene iz čuvenih opera polaznika operskog studija, dok je gala veče predviđeno za arije "V'iši d'arte” (Živeh od umetnosti).\nRaspad braka princeze Dajane i britanskog princa Čarlsa jedan je od najvećih skandala koji je obeležio živote britanske kraljevske porodice, no pisma otkrivena 2003. godine pokazala su kako je princ Filip osudio neverstvo svog sina i stao na Dajaninu stranu.\nKontroverzni Lil Nas X: Nadam se da su hejteri tužni\nPesma Montero (Call Me By Your Name), koju je mladi reper Lil Nas X objavio nedavno, dospela je na prvo mesto Billboardove HOT 100 liste, najuticajnije muzičke lestvice na svetu.\nSvi žele Jovetića, najavljena potencijalna transfer bomba\nStevan Jovetić je odigrao briljantno kvalifikacioni ciklus za reprezentaciju Crne Gore što je pokrenulo priče o njegovom mogućem transferu.\nTeška nesreća na Pupinovom mostu\nTeška saobraćajna nesreća dogodila se jutros na Pupinovom mostu. Kako je potvrđeno portalu Nova.rs, jedna osoba je povređena.\n3. noć pod šatorima: U 13h veliki protest ispred Skupštine\nFrilenseri su u šatorima ispred Skupštine Srbije proveli i treću noć. Nezadovoljni predlozima Vlade u vezi sa rešenjem problema naplate poreza oni su i juče istakli da neće odustati, sve dok Vlada ne predloži prihvatljive uslove oporezivanja radnika na internetu. Danas u 13 časova održaće se veliki ekološki protest ispred zgrade Narodne skupštine Srbije. Skup organizuje veliki broj ekoloških organizacija, predvođenih udruženjem Odbranimo reke Stare planine (ORSP).\n"Vesićevo izvinjenje licemerno, dovoljno za odlazak?" (VIDEO)\n"Kako vam se čini, može li zamenik gradonačelnika da ostane na tom mestu posle korona partija u Ljutice Bogdana", upitao je Goran Dimitrijević u uvodu "Pregleda dana" na Newsmax Adria.\nZemljotres u još jednoj zemlji iz komšiluka\nZemljotres jačine 4.8 stepeni po Rihterovoj skali pogodio je večeras Rumuniju.


Košarkaški klub Mega Mozzart » MILOJEVIĆ POSLE POBEDE U ZAGREBU: „ČESTITAM MOJIM MOMCIMA KAKO SU IZNELI CEO MEČ“\nKošarkaši Mega Bemaxa su u verovatno meču sezone pružili sjajnu partiju i došli do izuzetno bitne pobede protiv Cibone u Zagrebu sa 76:87 (13:28, 23:16, 14:28, 26:15) u okviru meča 19. kola ABA lige. Ovim trijumfom je Mega došla do 5. pobede i time se pomerila sa začelja tabele, čime je napravljen veliki korak ka opstanku u regionalnom takmičenju.\nTokom susreta je Mega vodila i sa 29 poena razlike, a najbliže što je domaća ekipa prišla je bilo na 8 poena razlike na poluvremenu. Trener Mega Bemaxa Dejan Milojević je sa razlogom bio veoma zadovoljan na konferenciji za štampu posle meča:\n– Mislim da smo odigrali veoma kvalitetnu utakmicu, pre svega defanzivno. Naterali smo Cibonu na mnogo grešaka, iz kojih smo mi imali mnogo lakih poena, razigrali smo se i posle toga smo dobro šutirali. S obzirom na važnost utakmice, čestitam momcima kako su izneli ceo meč. Zahvalio bi se Kejnu koji je nedavno došao i praktično sa dva treninga ovoliko pomogao ekipi. Iskreno, nisam to očekivao da će se ovako brzo uklopiti i već u prvoj utakmici dati ovoliki doprinos. I svi ostali momci koji su igrali u Zagrebu odradili su fantastičan posao, još jedan korak nam treba da bismo ostali u ligi i verujem da ćemo ga napraviti. Ciboni želim sreću i želim im da takođe izbore opstanak,


“PUTINIZAM” – SAVREMENA IDEOLOGIJA RUSKE FEDERACIJE\nSažetak: Na Zapadu (SAD, Evropska unija i Japan) ideologiju “putinizma” doživljavaju na jedan poseban, uglavnom negativan način. Glavne zamerke su ideološke prirode i svode se na to da je “putinizam” nacionalistička i autoritarna forma upravljanja koja se suprotstavlja zapadnim vrednostima i liberalnoj demokratiji. Nasuprot tome, ruski autori ističu da “putinizam” nije to što mu spočitavaju na Zapadu, već autentična ideologija koja Rusiju vodi samostalnim putem (ne po zapadnim obrascima) u budućnost. Njena osnovna obeležja su suverena demokratija (dakle, ona demokratija koja ne zavisi od Zapada, već isključivo od volje ruskog naroda), suverenitet i kvalitet života.\nKljučne reči: “Putinizam”, Rusija, suverenitet, politika, ideologija, demokratija, kvalitet života.\nVeć od 2004. godine zapadni mediji počeli su da pišu o “putinizmu” kao novoj ruskoj ideologiji, a već sledeće, 2005. godine naglasili su da je ova ideologija svrstala Rusiju u neslobodne države (prema mišljenju “Freedom House” , agencije bliske vladi SAD, ali i Američkoj obaveštajnoj agenciji). (1) Zatim su isti mediji započeli kampanju sa osnovnom tezom da se “putinizam” sada i izvozi u zemlje u okruženju (Belorusiju, Azerbejdžan, Ukrajinu, itd). (2) Ipak, najoštriju (i zašto ne reći) i najnetačniju ocenu ove ideologije dao je direktor američkog Instituta globalnog ekonomskog rasta (Institute for Global Economic Growth) Ričard U. Ran (Richard W. Rahn), koji je u Vašington tajmsu (3) izjavio da “putinizam suštinski predstavlja nacionalističko autoritarnu formu upravljanja u Rusiji sa spoljašnjim atributima demokratije i tržišne ekonomije”. Prema mišljenju istog autora, “putinizam” je više povezan sa fašizmom, nego sa komunizmom. Imamo, dakle, pred sobom dilemu da odgovorimo na pitanje šta je u suštini “putinizam”, koje su njegove osobenosti i da li mišljenja sa Zapada predstavljaju istinu ili klevetu? (4)\n1. Koreni ideologije “putinizma”\nOno što je definitivno jasno jeste da je sa dolaskom Vladimira Putina na funkciju predsednika Ruske Federacije ova slovenska država pronašla sebe i da je krenula u uzlaznom smeru, kako u ekonomiji, tako i u drugim sferama. To najbolje pokazuju zlatne i devizne rezerve, koje su, prema rečima samog Putina, veće neko ikada. “ Rezerve u zlatu porasle su tako da predstavljaju rekord sve istorije Rusije i rekord Sovjetskog Saveza i carske Rusije – 424 milijarde dolara SAD. Stabilizacioni fond vlade sastoji se od 3,5 triliona rublji.” (5) Naravno, i opšte blagostanje stanovnika je povećano, što je očigledno čim se stane na tlo Rusije.\nPraćenje ruske politike i, naravno, politike njenog predsednika Putina je zanimljivo pošto je reč o vanserijskom političaru, talentu za ovu oblast. (6) N aša analiza je posvećena upravo ideološkom obrascu Vladimira Putina. Metod koji smo koristili je analiza delâ njegovih javnih istupanja, posebno onih pred parlamentom (Dumom) i deputatima, kao i istupanja nekih njegovih bliskih saradnika.\nPutinova ideologija je interesantna i kada se zna da je on ponikao u komunizmu i KGB - u (oličenju komunističke ideloške čistoće), a u političkoj praksi koju sprovodi ideje crpi iz delâ poznatog filozofa Ivana Iljina, ideologa Bele garde, kao i delâ istoričara, akademika Vasilija Ključevskog, učitelja velikog knjaza Georgija Aleksandroviča (brata Nikolaja II). (7) Moramo primetiti da Iljin ima veći uticaj na današnju rusku politiku pošto, pored predsednika Putina, njegove ideje sprovode i Svetski ruski sabor, partija “Rodina”; LDPR Vladimira Žirinovskog, kao i mnoge druge patriotske organizacije i pokreti.\nOno što je posebno interesantno jeste da Putin danas, na osnovu učenja Iljina i Ključevskog, ali i vlastitog eksperimenta, pokušava da stvori političke obrasce koji će imati širi, univerzalni karakter, odnosno koji će biti primenjeni i van Rusije, i biti stvarna alternativa političkim projektima SAD i Evropske unije. (8) Istovremeno, izučavanje njegove ideologije, ne samo u društvenom već i u inžinjerijskom smislu, tek je u začetku.\n2. Ideološki sadržaj “putinizma”\nVladimir Putin je dugo izbegavao da se izjasni o svojoj političkoj poziciji i političkim vrednostima. (9) Godine 1999, Putin je jednostavno navodio redosled poteza: govorio je o sebi kao o predsedniku koji treba da spase Rusiju od katastrofe i raspada i uvede istu u eru stabilnosti.\nNedefinisanost političke ideologije Putina, po stupanju na funkciju predsednika Ruske Federacije, bila je njegov zaštitni znak. Naime, političar koje ne iskazuje svoju ideologiju nema šta ni da primenjuje u praksi, a samim tim ne privlači pažnju kritičara. Političke vrednosti koje zastupa politički slab “vlasnik” moraju se, dakle, skrivati. U tom slučaju glavni zaštitnik vrednosti predstavlja tajna.\nOvakvu političku praksu Putinu je nametnulo vreme u kome je stupio na dužnost predsednika, zatim ljudi i vlastiti resursi. Poznato je da je Putin na vlast došao kada se Ruska Federacija raspadala, kada državna vlast nije funkcionisala, kao, uostalom, ni privreda... Zaduženost je bila znatna, a neprijatelji Rusije izbili su na njene granice iz više pravaca. Kadrovi koje je zatekao u državnoj administraciji već su stekli krajnje sumnjivu i politički neprihvatljivu reputaciju...\nIpak, posle sređivanja stanja u privredi i državnoj administraciji , Putin je počeo da od 2003. godine iznosi i elemente svoje političke ideologije. Podsticaj da javno počne da iznosi svoja viđenja problema (svoju ideologiju) dala je politička kriza 2003. godine koju je izazvala ostavka Vološina, problemi sa naftnom kompanijom JUKOS, neočekivani rezultati izbora za parlament (Dumu) itd. Ključne vrednosti Putinove ideologije su suverena demokratija, suverenitet, stabilnost i kvalitet života. (10)\n2. 1. Suverena demokratija\nIdeju suverene demokratije Putin je više puta pominjao i o njoj govorio u svom obraćanju deputatima (poslanicima). Međutim, važno je naglasiti da je ovu ideju formulisao zamenik šefa administracije ruske vlade Vladislav Surkov. (11)\nObjašnjavajući u jednom stručnom časopisu šta je suverena demokratija, Mihail Rogožnikov je napisao da svaki suverenitet ne garantuje razvitak države, kao što ni svaka demokratija ne označava da upravljanje državom ishodi iz nacionalnih interesa. “Suverena demokratija” predstavlja načelo u opštedržavnom smislu. Za ovaj pojam važan je aspekt “unutrašnjeg suvereniteta”, a zasnovan je na savremenom shvatanju nacije i demokratije (u smislu kako je to shvatao američki istoričar Džon Lukač).\nRanije, imajući u vidu države Evrope, govorilo se o “evropskim nacijama”, a sada se govori o “evropskoj demokratiji”. Nacija je politički etnos, demokratija – društveni ideal. I sada postoji državni narod, ali je umesto jednonacionalan postao mnogonacionalan. To znači da je demokratija zamenila shvatanje nacije, lišavajući državnu naciju suvereniteta. Dakle, smatra Mihail Rogožnikov, kada mi govorimo o suverenoj demokratiji, mi imamo u vidu Rusiju kao suverenu demokratsku naciju. To jest, mi ne živimo “pri”, već “ u ” suverenoj demokratiji. (12)\nIskustva sa zapadnom demokratijom pokazala su da je ona, s jedne strane, internacionalna, liberalna vrednost, kojom se slamaju tuđi suvereniteti (“u cilju njihove demokratizacije”). Sa druge strane, isticanje suvereniteta kao vrednosti znači da njen zagovornik ne sledi “svetske standarde demokratskih procedura”. To jest, glavni problem sa suverenom demokratijom je taj što “putinizam” ne dozvoljava da se izbriše iz političkog života ruska nacija i njena kultura, odnosno izmeštanje ruskog suvereniteta u neke međunarodne centre moći. (13)\nJedna od ključnih vrednosti na kojoj se zasniva politika predsednika Putina jeste suverenitet, tj. mogućnost samostalnog (unutar svoje države) rešavanja pitanja vlasti. Ovde je važno naglasiti da je pitanje vlasti tesno povezano sa demokratskim procedurama. (14) Problem sa demokratijom za Ruse je taj što se monopol na demokratski diskurs nalazi na mestu koje može ukinuti (Rusima i svakom drugom) pravo na samostalno rešavanje pitanja vlasti. Drugim rečima, demokratija u okvirima globalnih demokratskih revolucija postaje univerzalni način za likvidaciju suvereniteta. U tom smislu , ideja “narandžaste revolucije” (od Srbije do Ukrajine) predstavlja klasičan “dogovor sa đavolom”: mi ćemo vama pomoći da smenite vlast, a vi ćete se odreći suvereniteta. Na taj način nacionalni lideri ne mogu preduzimati samostalna rešenja, odnosno sprovoditi svoj (nacionalni) politički program. Ko to čini, samostalno ili kroz političku stranku, biva etiketiran različim negativnim vrednostima, ali i onemogućavan da dođe na vlast.\nPutin je sebi postavio zadatak da formira takav sistem u čijem će okviru ruski narod sâm moći da rešava pitanja (izbora i smene) vlasti i političkog programa. Rešenje ovog pitanja može da isključi mogućnost smene vlasti po svaku cenu svake četvrte godine, ili rotaciju partija u vlasti i u opoziciji. No, principijelno je važno da se sa rešenjem saglasi većina građana Ruske Federacije. Volja ove većine bila bi jedinstvena osnova političkog režima, bezuslovno nosilac svake unutrašnje i spoljašnje legitimizacije, prolaz testova na osnovu “sopstvenih standarda” itd. U ovome je Putinova formula demokratskog suvereniteta, dok je sama ideja dobila među ruskim sociolozima i politikolozima ime suverena demokratija. (15)\nPutin smatra da SAD i EU (Zapad) organizuju “demokratiju” u kojoj nema promena. Naime, smena partija na vlasti ne dovodi do promene političkog programa (sve partije sprovode isti program), a u tom smislu je posebno zaštićen sistem koji sankcioniše proceduru dolaska na vlast. Da bi se ovo izbeglo, Putin smatra nužnim stvaranje sopstvenog, unikatnog obrasca demokratije, što pomenuti obrasac odmah izvodi na tržište. Naime, formiranje obrasca demokratije za sebe je, istovremeno, stvaranje modela za druge, a to je ono što Zapad želi da izbegne po svaku cenu (ukidanje monopola na demokratsku proceduru). Argumentaciji Putina doprinosi i proglašavanj e nekih država u ruskom okruženju demokratskim, a ta društva su oličenje bede. Takvu demokratiju, smatra Putin, treba gasiti kao požar. Putin se kritički odnosi i prema političkim partijama koje za njega nisu instrument demokratije, nego manipulacije, a slično se posmatraju i mediji (kao instrument terora). Putin zagovara stvaranje socijalnih institucija kao instrumenta antiterora. (16)\n2. 2. Suverenitet\nŠta ugrožava suverenitet kao sastavni deo našeg sadašnjeg i budućeg političkog modela, pita se Surkov. Odgovor je: “Osnovna opasnost za suverenost naše nacije je međunarodni terorizam; zatim ga ugrožava mogućnost vojnog sukoba; nekonkurentnost naše ekonomije; posezanje za savremenim ‘ narandžastim tehnologijama', tj. revolucijama u uslovima snižavanja nacionalnog imuniteta prema spoljašnjim uticajima.” (17)\nIsti autor nešto dalje dodaje: “U nekim granama, radi očuvanja suvereniteta, neophodno je prevashodno obezbediti uticaj nacionalnog kapitala. Nacionalni – to ne znači obavezno državni. No, TEK, strateške komunikacije, finansijski sistem i odbrambena sfera dužni su biti, pre svega, ruski. Ostale grane neophodno je maksimalno otvoriti za inostrane investicije, za temeljitu modernizaciju. Mi smo dužni da učestvujemo u globalnoj ekonomiji u sastavu novih multinacionalnih korporacija. Mnogonacionalnih, a ne trans-, nad- i nenacionalnih. Ekonomska budućnost nije u iščezavanju velikih nacija, već u njihovoj saradnji...” (18)\nIdeja suvereniteta podrazumeva onemogućavanje smene vlasti u državi od strane drugih država (spolja). Stav da samo mi možemo rešavati pitanja smene vlasti znači da mi zabranjujemo svima ostalima da učestvuju u rešavanju ovog problema, tj. mi se plašimo da prepustimo ovo pitanje drugima pošto bi to radili u svoju, a ne našu korist.\nRealni suverenitet pretpostavlja stvaranje procedure koja omogućava stanovništvu da samo, bez uticaja spolja, u okvirima određenih intervala političkih ciklusa, rešava pitanje vlasti. Da bi ovo postalo moguće, neophodna je gigantska aparatura demokratije – partije, parlament, sredstva za masovnu komunikaciju, “treći sektor” itd. U tom smislu formiranje realnog suvereniteta i realne demokratije – to su dve strane jednog istog zadatka. Jedna od njih se odnosi na zaštitu političkog sistema od ometanja spolja, a druga iznutra.\nRast broja suverenih država do kraja Drugog svetskog rata bio je znatan, posebno tokom antikolonijalne revolucije. Međutim, posle Drugog svetskog rata opada i, iako se, naime, broj država u svetu povećava, sve je manje suverenih država. Realni, tj. apsolutni suverenitet – to je nuklearni suverenitet. Ako država ima nuklearno oružje, onda je ona suverena, ne samo po formi, već i po suštini. Ukoliko država nema nuklearno oružje, njen suverenitet je moguće osporavati. Međutim, i ovde ima nijansi. Na primer, francuski nuklearni suverenitet je samo francuski, a nuklearni suverenitet SAD javlja se izvorom suvereniteta za desetine država, koje su neposredno uključene u američki sistem. Sa druge strane, suverenitet Japana ili Španije opstaje samo ukoliko je obezbeđen američkim nuklearnim štitom. Ovakav suverenitet nije vlastiti, nego delegiran. Iz ovoga sledi da danas postoje tri tipa suverenosti: delegirani (nenuklearni), sopstveni (nuklearni) i apsolutni (tj. posedovanje prava delegiranja suvereniteta drugima). Da bi ojačao ruski suverenitet, Putin podstiče stvaranje novih nuklearnih raketa (Topuz, Bulava, Topolj-M). Naime, nenuklearna država “u prevodu” na savremeni politički jezik suvereniteta znači tablu sa oglasom “Prodaje se – jeftino!”.\n2. 3. Stabilnost\nIdeja stabilnosti u Putinovoj ideologiji pretpostavlja stabilnost privrednog rasta, jednake uslove za učesnike realizacije političko-ekonomskih poslova, kao i nemešanje vlasti u ove procese. Prvo što je Putin uradio dolaskom na predsedničku funkciju je prekid prakse zadržavanja plata i penzija koje se isplaćuju iz budžeta. Zatim se usmerio na učvršćivanje stabilnosti kroz formiranje “vertikale vlasti”, tj. stavljanje gubernatora i federalne birokratije pod svoju vlast. Ovo je dalo željene efekte. (19)\nŠto se tiče politike stabilnosti, i sâm Putin je shvatio da je ona imala svoje domete, ali da je “sebe već iscrpela”. Prve udarce stabilnosti Ruske Federacije zadale su SAD kada su 2003. godine, bez odobrenja Saveta bezbednosti UN, napale Irak, a i istovremeno su preko naftne kompanije JUKOS pokušale da destabilizuju situaciju unutar zemlje. Zatim slede “revolucija ruža” u Gruziji koja je na vlast dovela ljude antiruske vokacije, a potom se scenario ponovio u još nekoliko država na granicama Rusije. Na taj način doktrina stabilnosti je trpela udar za udarom (JUKOS, Gruzija, Ukrajina, Beslan, obnavljanje propagandnog rata SAD i EU protiv Rusije i propagiranje “narandžaste” Ukrajine kao obrasca za Rusiju...). (20)\nI sâm Putin je ovome doprineo određenim potezima na unutrašnjem planu, pre svega zahtevom da se bruto nacionalni dohodak udvostruči, što nije moguće bez “nestabilnosti”. Naime, ako se stabilnost dugo sprovodi, vodi do svojevrsnog parazitizma. Sprovodeći politiku stabilnosti, država konzervira situaciju koja dozvoljava razvoj neverovatnog broja parazita. U tom smislu razvoj događaja u svetu, ali i kod kuće, omogućio je lagani raskid sa doktrinom stabilnosti. Ovim je Putin stvorio novu klimu – klimu neophodnih promena.\n2. 4. Kvalitet života\nGodine 2004, Putin je mnogo govorio o ekonomiji, tražeći da cilj razvoja ekonomije bude povećanje kvaliteta života stanovništva (obrazovanja, medicinske pomoći, ishrane, itd.). Ovo je nastavio da razvija i sledeće, 2005. godine. Naime, za razliku od adepta “ekonomizma” Kudrina i Ilariona, Putin nije zainteresovan za stvaranje uslova za razvoj ekonomije koja je sama sebi cilj, već za ekonomiju koja će doprineti poboljšanju kvaliteta života stanovništva, do nivoa evropskog standarda.\nŠto se tiče kvaliteta života, “na prvo mesto, kod zadataka države, V. Putin postavio je širenje i ubrzavanje izvođenja kvalitetnog stambenog prostora. Samo deset odsto građana Rusije danas živi u stanovima koji odgovaraju savremenim zahtevima.” (21) Na drugo mesto postavio je dostupniju i kvalitetniju zdravstvenu zaštitu. Na trećem mestu, u obraćanju, nalazio se zadatak da se za sve mlade ljude obezbedi kvalitetno obrazovanje. (22)\nDa bi obezbedio evropski kvalitet života, Putin je prekinuo sa “politikom reformi” po zapadnom obrascu, pošto su sve reforme na kojima je insistirao Zapad propale. Umesto “politike reformi”, Putin je pokrenuo politiku nacionalnih projekata. Ova politika je dala rezultate, a za nju je zadužen Medvedev, koji se, inače, pominje kao jedan od dva moguća Putinova naslednika.\n2. 4. 1. Uloga obrazovanja u borbi protiv siromaštva\nZa Putina siromaštvo predstavlja neprihvatljivu političku činjenicu sa kojom se sve socijalne institucije moraju boriti i izboriti. Da bi se siromaštvo prevazišlo, Putin je istakao šest prioriteta: stvaranje stabilnog sistema obrade zemlje, zatim proizvodnja oruđa i instrumenata za zemljoradnju, proizvodnja složenih mašina, proizvodnja sredstava za proizvodnju, proizvodnja tehnologija i obrazovanje višeg i najvišeg nivoa.\nNačin na koji Putin misli da se izbori je veoma logičan, a u praksi daje izuzetne rezultate, te Rusija i Rusi imaju sve kvalitetniji život. Ono što nas, između ostalog, u ovoj njegovoj doktrini interesuje jeste obrazovanje kao način borbe protiv siromaštva, koji nije nov, ali ima kritičkih primedbi na zapadni obrazac obrazovanja.\nPutinu blizak čovek, V. J. Surkov, u već napred citiranom govoru članovima partije “ Jedinstvena Rusija ” osvrnuo se i na to šta je njihov program kada je u pitanju obrazovanje. Prvo je istakao da Rusi smatraju svoje obrazovanje za jedno od boljih u svetu, ali da to nije baš sasvim tako. Insistirao je na međunarodnoj razmeni profesora i da ruski univerziteti nemaju dobru bazu kao neki zapadni. To znači da predstoji modernizacija ruskog obrazovanja, a to, između ostalog, znači da ruski profesori ne mogu kao do sada da uzimaju novac iz nekih ambasada i nevladinih organizacija, pa studentima, umesto predviđenog gradiva, pričaju protiv ruskih vlasti, pokušavajući da ih učine nezadovoljnim i potencijalno revolucionarnim sredstvom. Obrazovanje je veoma značajno. Stvara lik čoveka i naroda. “Obrazovanje je stvaranje nacije, organizacije njenog života, njene kulture.” (23)\nPutin, između ostalog, zahteva da se očuva sistem obrazovanja od osnovnih škola do visokog obrazovanja pošto on, pored ostalog, obezbeđuje kontrolu nad teritorijom, odnosno čuva postojeću strukturu seoba. Naime, prilično razvijen obrazovni sistem (svih nivoa) dovodi do toga da sada dve trećine omladine Ruske Federacije ide na fakultete, a 20 odsto fakultetski obrazovanog stanovništva ubraja Ruse među najobrazovanije nacije. Interesantan je Putinov stav da privatni univerziteti daju nekvalitetno obrazovanje i, zapravo, služe za obrazovanje mase za revolucije svake vrste, pošto daju diplome bez znanja, a za novac. I bolonjski sistem obrazovanja za Putina nije bogom dana kategorija koja se mora bezuslovno primenjivati. Prema njegovom mišljenju, sistem obrazovanja po Bolonji predstavlja međunarodni standard koji Ruska Federacija treba da uvaži, ali samo u onim oblastima gde se ne stvara društvena elita. Oni univerziteti i fakulteti koji stvaraju društvenu elitu (vojna i policijska ak a demija, diplomatska akademija, filozofski, sociološki, pravni i slični fakulteti) moraju nastaviti obrazovni proces po ruskom sistemu.\n3. “Putinizam” je liberalna ideologija\nNaravno, na kraju je zanimljivo pokušati odgovoriti na pitanje – kojoj globalnoj ideologiji pripada “putinizam”?\nSama rasprava o političkim ideologijama, prema našem mišljenju, krajnje je interesantna, a podsetili bismo na to da je Manhajm smatrao da je ideologija uvek konzervativna. U tome je osnovna razlika između ideologije i utopije. Danas, međutim, ideologiju definišemo kao sistem ideja, pogleda, predstava, osećaja i verovanja o ciljevima razvoja društva i čoveka, a takođe i kao sredstvo i put postignuća ovih ciljeva ovaploćenih u vrednosnim orijentacijama (čoveka i ljudi) u svojim istinskim stremljenjima i ciljevima koje su on ili oni postavili pred sebe. (24)\nSledeći, dakle, datu definiciju ideologije, možemo sa sigurnošću konstatovati da je “putinizam” savremena ideologija. Međutim, ono što zahteva detaljniju analizu jeste odgovor na pitanja kojoj globalnoj ideologiji pripada “putinizam”: liberalizmu, konzervativizmu ili nacionalizmu? (25)\nNa osnovu podataka koje imamo smatramo da je “putinizam” ideologija koja (skoro) podjednako uzima od sve tri pomenute ideologije, gradeći novu ideološku sintezu koju su na Zapadu nazvali – “ putinizam”. Drugim rečima, “putinizam” nije idealtipska, odnosno čista ideologija, a ako bismo morali da je svrstamo, prema Veberovom obrascu idealnih tipova, u neke postojeće ideološke okvire, ona je pre liberalna, nego konzervativna ideologija. Zašto? Zato što traga za novim kvalitetima i novim tumačenjima, kao i primenama starih klasičnih liberalnih ideoloških dogmi (demokratije, tržište, suverenitet i kvalitet života). U tom smislu, ona predstavlja inovativni i modernizujući opit, doduše u okviru ruskih potreba i interesa, a njena kritika, odgovorno se može reći, predstavlja konzervativno, nemodernizujuće i nestvaralačko insistiranje na praktikovanju uspostavljenih ideoloških dogmi, pre svega u SAD.\nNa taj način, možemo odgovorno reći da i sve optužbe na račun ideologije “putinizma” kao fašističke ideologije predstavljaju klevetu i ozlojeđenost što se Rusija podigla i time onemogućila realizaciju zapadnih interesa na istoku Evrope, Balkanu i u centralnoj Aziji. Drugim rečima, ne samo da je onemogućeno razbijanje i podela Rusije, odnosno krađa njenih prirodnih bogatstava, već je rusko vaskrsavanje sprečilo ostvarenje sebičnih interesa SAD i EU i u drugim delovima sveta. (26) To je, dakle, pravi razlog klevetanja “putinizma” za njegov navodni autoritarni i pseudotržišni obrazac političkog sistema u Rusiji.\n1. Babasov, E. M., Osnovi ideologii sovremennogo gosudarstva, 2–3. izdanie, dopolnennoe, Amalfeja, Minsk 2004.\n2. Đurić, Vinko, Na polovini puta, Vladimir Putin i vaskrs Rusije, Beograd 2004 .\n3. Ekspert , N o 43 (489), 14. nojabrja 2005 goda.\n4. Kolesnikov, Andrej, Uvidetj Putina i umeretj, E ksmo, Moskva 2005.\n5. Močnik, Rastko, Konse nzualna vladavina ljudstva, Društvo 2000, št. 189–191, Ljubljana 2007 .\n6. Meljnik, V. A., Politologija, “Višejšaja škola”, Minsk 2002.\n7. Medvedev, Roj, Putin – povratak Rusije, Novosti, Beograd 2007.\n8. Milošević, Zoran, Rusko pitanje danas, Institut za političke studije, Beograd 2006.\n9. Milošević, Zoran, Modernizacija i nacionalizam , Zaslon, Šabac 2006.\n10. Miloševič, Zoran, “Vejmarskaja metafora” i Rossija. K voprosu ob otnošenijah Rossii i SŠA // Tradicii v kontekste russkoj kuljturi: Mežvuzovskij sbornik naučnih rabot. Vipusk HŠ.- Čerepovec, ČGU, 2006.\n11. Milošević, Zoran, Putinova politika, Institut za političke studije, Beograd 2007.\n12. Milošević, Zoran, Sociologija masovnih komunikacija, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Istočno Sarajevo 2007.\n13. Miloševič, Zoran, “Slavjanskij vopros” i pravoslavie, GOU VPO “ČGU”, Čerepovec 2007.\n14. Ovčina, Ismet, Političke stranke i demokratija, DES, Sarajevo 2007.\n15. Panarin, Aleksandr, Narod bez eliti, Algoritm/ E ksmo, Moskva 2006.\n16. Petrović, Dragan, Rusija na početku XXI veka , Prometej, Novi Sad/ Institut za političke studije, Beograd 2007.\n17. “Rossija, slava Bogu, – eto ne Irak”, http :// www . nashi . su / announcements /7\n18. Solovjev, A. I., Politologija , Političeskaja teorija – političeskie tehnologii, Aspekt press, Moskva 2005.\n19. Surkov, V. Ju ., Suverenitet – eto političeskij sinonim Konkurentosposobnosti, http :// www . nashi . su / announcements / 4\n20. Suverennaja demokratija: istorija s prodolženiem, “ Profilj”, 9. 7. 2007. Prema http://www.edinorus-ural.ru/analytics/society/2007/07/12/society_1194.html\n21. The Washington Post , 30. 11 2004 .\n22. The Washington Times, 20. 9. 2007.\n23. The Gardian, 21. 11. 2007 .\n24. H andelsblatt , 20. 4. 2005.\n25. Čadaev, Aleksej, Putin. Ego ideologija, Izdateljstvo “Evropa”, Moskva 2006.\n1. Videti tekst Hansa-Joahima Špantera (Hans-Joachim Spanger), “Opasni lik putinizma” u nemačkim novimama H andelsblatt , 20. 4. 2005.\n2. O tome videti tekstove Džordža F. Vika, „'Putinzam' šećka po regionu ” objavljene u Vašington postu, 30. 11. 2004. i Sajmona Tisdala „Rusija može početi izvoz ‘putinizma'” u Gardijanu 21. 11. 2007.\n3. Vašington tajms, 20. 9. 2007.\n4. Vinko Đurić u svojoj knjizi Na polovini puta, Vladimir Putin i vaskrs Rusije, Beograd 2004, str. 152–153. komentariše analizu američke agencije “Stratfor” po kojoj je 2002. godine ruskom predsedniku Putinu pretila opasnost da prođe kao njegovi prethodnici Gorbačov i Jeljcin. Đurić u ovjavljavanju ove (netačne) analize vidi potrebu Amerikanaca da ubede svoju javnost da je zbližavanje sa Rusijom obavljeno “ tobože ” bez ikakvih ustupaka, i, drugo, da poljuljaju neverovatnu popularnost Putina na ruskom domaćem terenu.\n5. “Rossija, slava Bogu – eto ne Irak”, http://www.nashi.su/announcements /7\n6. Tako misli i pisac predgovora, Andrej Vasiljev, knjizi Andrej-a Kolesnikova, Uvidet Putina i umeret , Eksmo, Moskva 2005, str. 3–4.\n7. Vidi Zoran Milošević, Putinova politika, Institut za političke studije, Beograd 2007, str. 8.; Zoran Milošević, Rusko pitanje danas, Institut za političke studije, Beograd 2007, str. 13–42.\n8. Političar i saradnik Putina, Surkov, u jednom govoru istakao je sledeće: “Počeći izdaleka, a hoću reći da razvijene evropske civilizacije, čiji deo je i ruska civilizacija, pokazuju da su ljudi svih epoha stremili pre svega materijalnom blagostanju, a pored toga, trudili su se steći tako ustrojstvo sopstvenog života u kojem bi mogli biti slobodni i da bi svet u odnosu prema njima bio pravedan. Znači, materijalni uspeh, sloboda i pravda čine osnovne vrednosti koje mi sa vama delimo. ” V. J . Surkov , Suverenitet – eto političeskij sinonim Konkurentosposobnosti, http://www.nashi.su/ announcements /4\n9. Neopredeljenost u ideološko-doktrinarnim pitanjima bila je njegova zaštita, smatra Aleksej Čadajev. Vidi Aleksej Čadaev, Putin. Ego ideologija, Izdatelstvo “ Evropa ” , Moskva 2006, str. 3.\n10. Isto, str. 15.\n11. Vidi Suverennaja demokratija: istorija s prodolženiem, „Profil”, 9. 7. 2007.Prema: http://www.edinorus-ural.ru/analytics/society/2007/07/12/society_1194.html\n12. Mihail Rogožnikov, Čto takoe “suverennaja demokratija”, Ekspert, No 43 (489), 14. nojabrja 2005 . goda .\n13. Aleksej Čadaev, Putin. Ego ideologija, str. 15.\n14. Isto, str. 25.\n15. Demokratijom nisu zadovoljni ni na Zapadu. Najnovije ideje za popravak liberalne demokratije u Evropskoj uniji sažete su u pojmu konsenzualna demokratija, pri čemu se konsenzus posmatra kao ideologija depolitizacije. Vidi Rastko Močnik, Konse nzualna vladavina ljudstva, Društvo 2000, št. 189 – 191, Ljubljana 2007, str. 35–44.\n16. Ne samo Putin, već i mnogi autori iz Rusije ukazuju na destruktivnost liberalizma, pa i same demokratije zapadnog tipa. Vidi Aleksandr Panarin, Narod bez eliti, Algoritm/ Eksmo, Moskva 2006. Posebno str. 5–16, i 210–252. O medijima i kako oni šire stereotipe i vrednosti nasuprot istini videti Zoran Milošević, Sociologija masovnih komunikacija, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Istočno Sarajevo 2007, posebno strane 80–81. i 118–119.\n17. V. J. Surkov, Suverenitet – eto političeskij sinonim Konkurentosposobnosti, http:// www.nashi.su/announcements/4\n19. Aleksej Čadaev, Putin. Ego ideologija, str. 19.\n21. Roj Medvedev, Putin – povratak Rusije, Novosti, Beograd 2007, str. 196.\n22. Aleksej Čadaev, Putin. Ego ideologija, str. 15.\n23. V. J. Surkov, Suverenitet – eto političeskij sinonim Konkurentosposobnosti, http:// www.nashi.su/announcements/4\n24. Vidi E. M. Babasov, Osnovi ideologii sovremennogo gosudarstva , 2–3 izdanie, dopolnennoe, Amalfeja, Minsk 2004, str. 7. Upor. Zoran Milošević, Modernizacija i nacionalizam, Zaslon, Šabac 2006, str. 16. Ismet Ovčina, Političke stranke i demokratija, DES, Sarajevo 2007 , str. 175.\n25. Šire o ovim ideologijama videti kod V. A. Melnik, Politologija, “Višejšaja škola", Minsk 2002, str. 253–265; A. I. Solovev, Politologija, Političeskaja teorija – političeskie tehnologii, Aspekt press, Moskva 2005, str. 339–351.\n26. O tome videti Zoran Miloševič, “Slavjanskij vopros” i pravoslavie, GOU VPO “ČGU” , Čerepovec, 2007. posebno strane 4–33.; Zoran Miloševič, “Vejmarskaja metafora” i Rossija. K voprosu ob otnošenijah Rossii i SŠA // Tradicii v kontekste russkoj kulturi: Mežvuzovskij sbornik naučnih rabot. Vipusk HŠ.- Čerepovec, ČGU, 2006 , str. 122–141.\n(Iz tehničkih razloga slova ruske ćirilice zamenjena su provizornom latiničnom transkripcijom)


500 miliona konzola: Sony predstavio PS4 Pro Limited Edition – BiGportal.ba\n500 miliona konzola: Sony predstavio PS4 Pro Limited Edition\nPrvi Sony PlayStation pojavio se 3. decembra 1994. godine i od tada do danas Sony dominantno drži poziciju kao jedna od vodećih kompanija na poljlu kućnih gejming konzola, što je pogotovo naglašeno u ovoj generaciji konzola.\nPlayStation 4 se od izlaska do danas prodao u 82 miliona primeraka i pitanje je dana kada će prestići Xbox 360 i PlayStation 3, koje su se prodale u oko 84 miliona primeraka.\nBiće proizvedeno u svega 50.000 primeraka ove limitirane edicije i prodavaće se po ceni od 500 dolara, a dolazi na tržište 24. avgusta.


Džaferović: Napad na Ferhadiju direktna posljedica atmosfere netrpeljivosti - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nZamjenik predsjedavajućeg Zastupničkog doma PSBiH i potpredsjednik SDA, te kandidat te stranke za Predsjedništvo BiH na predstojećim izborima, Šefik Džaferović najoštrije je osudio napad na džamiju Ferhadija u Banjoj Luci i traži od nadležnih državnih i entitetskih institucija da hitno otkriju i kazne počinioce.\nOznačeno: banja luka, ferhadija, šefik džaferovič\nNakon centralne bajramske svečanosti u Gazi Husrev-begovoj džamiji u Sarajevu, povodom jednog od najvećih muslimanskih blagdana Ramazanskog bajrama, u prostorijama Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini organizirano je tradicionalno čestitanje kod reisu-l-uleme IZ u BiH Huseina ef. Kavazovića. Reisu-l-ulema je, uz razgovor s prijateljima i poznanicima, goste počastio kafom, sokom i nezaobilaznom bajramskom poslasticom […]


UEFA nagradila projekat fudbal je za sve fudbal je za devojčice | Sport | Fudbal\nVELIKO PRIZNANJE ZA FSS I MOZZART – UEFA NAGRADILA PROJEKAT „FUDBAL JE ZA SVE, FUDBAL JE ZA DEVOJČICE“! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nA post shared by Women's EURO 2022 (@uefawomenseuro)\n07.10.2021. / 19:22


Jelena i Ana u četvrtfinalu\n– June 17, 2016Posted in: ATP/WTA SRB, Glavne vesti\nNa WTA turniru u Majorci Jelena Janković i Ana Ivanović plasirale su se u četvrtfinale i u pojedinačnoj konkurenciji i u konkurenciji parova.\nInternacional turnir u Španiji održava se po prvi put, a Jelena i Ana postavljene su za drugu i treću nositeljku, dok je šampionka Rolan Garosa Garbinje Muguruza bila postavljena za prvu, ali je poražena na startu turnira.\nAna je bez problema stigla do četvrtfinala pobedama nad Francuskinjom Paulin Parmentje (6-4, 6-4) i Španjolkom Sarom Soribes Tormo (6-1, 6-0).U borbi za polufinale igraće protiv šeste nositeljke Karoline Garsije iz Francuske, koja ju je prošle godine pobedila tri puta u nizu, ali ni jednom na travi.\nJelena je u oba svoja meča morala da pravi preokrete. U meču protiv mlade hrvatske nade Ane Konjuh gubila je 3-5, spasila set loptu, a onda preokrenula na 7-5, 6-3. U narednom meču protiv Else Martens iz Belgije, imala je još više problema. Izgubila je prvih sedam gemova, a onda od 0-6 0-1 stigla do 0-6 6-3, 6-4. I Jelena će u borbi za polufinale igrati protiv teniserke koja ju je dosta puta “mučila” i pobeđivala, Sorane Kirstee iz Rumunije.\nU konkurenciji parova Jankovićeva je u paru sa Aleksandrinom Najdenovom iz Bugarske u prvom kolu bila bolja od tandema Lisicki/Bušar, ali su u četvrtfinalu poražene od četvrtih nositeljki Martines-Snačez/Dabrovski.\nIvanovićeva je u timu sa Kirsten Flipkens iz Belgije bila bolja od ruskog para Melinkova/Ivakhenko, a za mesto u polufinalu igraće protiv trećih nositeljki Kato/Hozumi iz Japana.


Crveno-beli spremni da probude Vezuv! | Mondo Portal\nLiga sampiona Napoli Crvena zvezda\n26. septembar, 20:32\nCrveno-beli spremni da probude Vezuv! 75 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.11.2018. / 08:17\nAutor Jovan Terzić 27.11.2018. / 08:17\nVezuv je jedini aktivan vulkan na kopnenom delu Evrope. Jedini koji je imao erupciju u poslednjih 100 godina. Bilo je to 1944.\nFudbaleri Crvene zvezde uspeli su da "otvore nebo" 1991, a mogu li sada da "probude Vezuv"\nZvezdini fudbaleri i stručni štab u Napulj lete u 10 časova čarterom iz Beograda. MONDO će, takođe, biti u Italiji i izveštavati vas o svim zanimljivostima sa ovog gostovanja crveno-belih.\nIzabranici Vladana Milojevića mnogo puta u poslednjih godinu i po dana priredili su velika iznenađenja na terenu i rezultatima nadmašili sva očekivanja. Pokušaće to da ponove i podno Vezuva, gde u sredu od 21.00 igraju protiv Napolija utakmicu pretposlednjeg kola grupne faze Lige šampiona.\nU prošlom su savladali Liverpul 2:0 i tako ostali u trci za osminu finala ili selidbu u Ligu Evrope.\n"Porasli su apetiti posle Liverpula. Ne idemo tamo samo da odigramo utakmicu i da se predamo, već da probamo da napravimo dobar rezultat i daćemo sve od sebe da uspemo. Svaki bod u ovakvoj grupi mnogo znači", istakao je Srđan Babić pred brojnim novinarima koji su u ponedeljak uveče došli da razgovaraju sa igračima uoči poslednjeg treninga pred put.\nSAMO ZVEZDINA GRUPA NEMOGUĆA ZA "ČITANJE"\nBez ikakvog straha od favorizovanog rivala govorio je i Veljko Simić.\n"Ako smo mogli protiv vicešampiona Evrope, možemo i protiv Napolija. Ne želim da dajem obećanja, ali činjenica je da na krilima pobede nad Liverpulom putujemo tamo sa mnogo više samopouzdanja. Ne pretimo, ali ćemo sigurno dati maksimum da dođemo do povoljnog rezultata. Pokazali smo da možemo da se nosimo sa najvećima", izjavio je mladi vezista.\nDegenek: Sa Delijama do novog čuda\nPoslednjeplasirani tim Serije A, Kjevo, uspeo je u nedelju da odoli drugoplasiranom Napoliju na njegovom San Paolu (0:0) i probudio dodatnu nadu među navijačima crveno-belih.\n"Uradili smo dobru analizu Napolija, gledali smo i utakmicu protiv Kjeva. Nisu nam nepoznati", samouveren je Zvezdin štoper.\nU odsustvu povređenog Vujadina Savića, Babić će činiti par centralnih defanzivaca sa Milošem Degenekom. Težak posao ih čeka. Karlo Anćeloti na raspolaganju ima nekoliko odličnih napadača različitih karakteristika...\n"Igrači kao Milik nam više prijaju nego Insinje ili Mertens koji imaju po metar i 60 centimetra. Ali ko god da bude igrao, neće biti lako", svestan je Babić, uz dodatak:\n"Mislim da možemo očekivati sličnu utakmicu kao u Beogradu. Ako dobro i čvrsto uđemo, Napoliju neće biti lako".\nSimić kao adute italijanskog tima vidi odličnu pas igru i dug posed lopte.\n"Umeju da izmore protivnika i dekoncentrišu ga, a onda pronađu rupu u odbrani", upozorava 23-godišnji ofanzivni vezista.\nZa kraj, pitanje da li Crvena zvezda može u osminu finala Lige šampiona.\n"Zašto da ne, sportski je nadati se", poručio je Simić.\nPodsetimo, crveno-beli jesu na začelju tabele Grupe C, ali sa samo dva boda manje od Liverpula i Napolija, a jednim od Pari Sen Žermena. U poslednjem kolu dočekuju Parižane.\nFK Crvena Zvezda liga šampiona napoli italija italija vezuv\n27.11.2018. / 15:43\nSta bude bude, 1 pobeda ili 2 remija uz dat gol u Napulju za trece mesto. Prvo i drugo su rezervisana ☺\n27.11.2018. / 15:09\nPored svih *ranja i prepucavanja, da li je nekom uopšte palo na pamet ko sudi i na koji će sve način da osakati Zvezdu, naravno po nalogu fife ..fije???\nTuzno je biti navijac partizana...


Aleksandra Novakov za RKM o knjizi Petra Kostića i saradnji Matice srpske sa "Akvarijusom" | Radio Kosovska Mitrovica\nAleksandra Novakov za RKM o knjizi Petra Kostića i saradnji Matice srpske sa “Akvarijusom”\n22. October, 2021 12:44 |\nU okviru malog sajma knjiga u PKC “Akvarijus” pod nazivom “Pijaca knjiga”, sinoć je mitrovačkoj publici predstavljeno reprint izdanje knjige Petra Kostića “Prosvetno-kulturni život Prizrena i njegove okoline krajem XIX i početkom XX veka”. Knjigu su objavili udruženje “Sveti Spas”, uz finansijsku pomoć Komesarijata za izbegla i raseljena lica Republike Srbije\nPetar Kostić bio je srpski pisac, senator i nastavnik u prizrenskoj Bogosloviji. Osnovao je Srpsku gimnaziju u Solunu 1894. Pored Prizrena i Soluna, jedan deo života je proveo u Skoplju, gde je i preminuo 1934. godine. Objavio je jednu knjigu i mnoštvo naučnih radova.\nSekretar Kosovskometohijskog odbora Matice srpske istoričar Aleksandra Novakov koja je ovim povodom boravila u Kosovskoj Mitrovici, kaže za Radio Kosovska Mitrovica da je rad Petra Kostića od izvanrednog značaja, te da je ona za njega vezana i kao neko ko se bavi leksikografijom, ali i kao Prizrenka.\n“Ovo je reprint izdanje. Knjiga je nastala 1933. godine. Prvo reprint izdanje je bilo 1997. godine, neposredno pre rata i odlučili smo da objavimo novo izdanje ove knjige. 2017. godine, kolega Uroš Šešum i ja, objedinili smo sve naučne radove Petra Kostića koji su bili rasuti u srpskoj periodici i objavili knjigu u izdanju Društva prijatelja manastira Svetih Arhangela. Knjiga nosi naziv “Listići iz dalje i bliže prošlosti”. Na promociju te knjige u kripti Hrama Svetog Save, došao je vladika Atanasije, doneo primerak knjige “Crkveni život Srba u Prizrenu i njegove okoline u XIX i početkom XX veka” i unutra stavio izvesnu količinu novca i rekao mi da napravimo reprint te knjige. Naravno da smo poslušali vladiku. Knjiga je objavljena i već za Spasovdan te godine je promovisana u okviru Spasovdanskih dana u Prizrenu, koje organizujemo svake godine”.\nNaša sagovornica se za Kosovo i Metohiju interesuje kroz svoj naučno – istraživački rad, ali i kao sekretar Kosovskometohijskog odbora u Matici srpskoj i kao član Društva prijatelja manastira Svetih Arhangela, interesuje je sve vezano za ovo podneblje. Kaže, izvanrednu saradnju imaju sa Domom kulture Gračanica i sa Filozofskim fakultetom prištinskog Univerziteta.\n“Pokušavamo kroz odbor i ovako, da stalno budemo na vezi sa Srbima sa Kosova i Metohije i u tome uspevamo. Ili smo mi u Prizrenu, Mitrovici i Gračanici, ili su oni naši gosti. Imali smo Nedelju kulture Kosova i Metohije u Matici srpskoj. Tada je Dom kulture Gračanica predstavio sve što je bitno sa područja Kosova i Metohije. Objavljujemo knjige sa temom Kosova i Metohije” priča Novakov.\nIzdanja Matice srpske će od sada biti zastupljen i u Kosovskoj Mitrovici i to kroz saradnju koju će najstarija književna, kulturna i naučna institucija srpskog naroda, otpočeti sa PKC “Akvarijus”.\n“Nisam znala da u vašem gradu postoji ovakav kutak. Nažalost, o Kosovskoj Mitrovici se priča na neki drugi način, to nisu baš omiljene teme. Ovo me je oduševilo. Divan prostor, divni ljudi i dogovorili smo da izdanja Matice srpske budu zastupljena ovde… Oni su umetnici i pokušaćemo i njihov rad da predstavimo u Matici srpskoj. Matica srpska se trudi da ne zaboravi svoj narod na KiM” najavljuje Novakov jednu lepu saradnju.