ZONA SUMRAKA: Umesto da raspuste nepotrebnu komunalnu policiju, plaćaju za jačanje imidža komunalaca | WebTribune\nHome IZBOR ZONA SUMRAKA: Umesto da raspuste nepotrebnu komunalnu policiju, plaćaju za “jačanje imidža” komunalaca\nPotpuno nepotrebna služba, nastala dupliranjem opisa posla, radnih obaveza i ovlašćenja iz već postojeće komunalne instekcije i redovne policije, trebalo bi da doživi renesansu po zamisli nekih nadobudnih funkcionera Ministarstva državne uprave. Umesto da ukinu ovu izmišljenu službu i uštede narodni novac, oni razmišljaju o propagandi ove službe.\nKomunalna policija će sačekati na izgradnju pozitivne reputacije, jer je država obustavila tender u kom traži izradu strategije za “jačanje imidža” komunalaca.\nMinistarstvo državne uprave je u maju raspisalo konkurs za “analizu stavova javnosti” i izradu strategije, a iako su stigle dve ponude, proces je obustavljen.\nRazlozi nisu potpuno jasni iz dokumentacije, jer se navodi da su nastupili “nepredviđeni, objektivni razlozi za okončanje postupka”. Nova javna nabavka biće sprovedena uskoro.\nKako se navodi, okvirni datum ponovnog sprovođenja postupka je septembar-oktobar 2017.\n“Razlog za obustavu postupka: objektivni razlozi koji onemogućavaju da se započeti postupak okonča, a koji se nisu mogli predvideti u vreme pokretanja postupka. Postupak javne nabavke obustavljen je u fazi pre donošenja odluke o dodeli ugovora”, navodi se u obaveštenju objavljenom na sajtu ministarstva.\nMinistarstvo je za analizu rada i izradu strategije namenilo dva i po miliona dinara, a ponude su poslali kompanija “FCB Afirma d.o.o.” i grupa ponuđača koju čine “Blumen grup” i “Masmi d.o.o.”\nPrema konkursnoj dokumentaciji, ponuđači je trebalo da između ostalog izrade “integrisanu strategiju komunikacije” u periodu do kraja godine, koja bi trebalo da uključi “tradicionalne medije, internet, društvene mreže i stručnu javnost i kreatore mišljenja”.\nPredviđeni su i uspostavljanje saradnje sa medijima, urednicima i novinarima u tradicionalnim i onlajn medijima, izrada i plasiranje “najmanje četiri saopštenja na mesečnom nivou”, obezbeđivanje medijskih objava i “ugovaranje intervjua i izjava” i slične delatnosti.\nTakođe, planirana je “priprema postova za društvene mreže”, doduše samo jednom nedeljno, ali i izrada šest animiranih video-snimaka za društvene mreže i Jutjub, kao i njihovo plasiranje u medijima, što podrazumeva i “plaćanje onlajn medijima”.\nSuštinski, izabrana kompanija bi tokom šest meseci radila uobičajene PR aktivnosti za Komunalnu policiju, radi poboljšanja prilično niskog rejtinga u javnosti, a to bi sve građane koštalo dva i po milona dinara.


Apartman Filip 1 - Sokobanja\nApartman Filip 1 nalazi se na visokom prizemlju kuće apartmanskog tipa u centru Sokobanje. Apartman se sastoji dnevnog boravka, spavaće sobe u kojoj se nalazi francuski ležaj, kupatila i terase. Apartman poseduje TV sa kablovskom i parking mesto.


BIC Bank Hapoalim B.M, Marom Naveh, Ramat Gan (Izrael) (SWIFT kod).\nBIC Bank Hapoalim B.M, Marom Naveh, Ramat Gan\nNaziv banke: Bank Hapoalim B.M, Marom Naveh\nUlica: 83 Hayarden St.\nPoštanski broj: 5236425\nTelefon: +972 (0)3 6713120\nFaks: +972 (0)3 5744004\nBIC Bank Hapoalim B.M, Marom Naveh, Ramat Gan (Izrael) (SWIFT kod)\nBIC za Bank Hapoalim B.M, Marom Naveh u gradu Ramat Gan je POALILITXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Bank Hapoalim B.M, Marom Naveh, to je 12. Iz tog razloga BIC, u našem primeru POALILITXXX, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je Bank Hapoalim B.M, Marom Naveh u gradu Ramat Gan. Shodno tome, Ramat Gan se nalazi u zemlji Izrael. Bank Hapoalim B.M, Marom Naveh se može kontaktirati na 03-6713120.


Blago komšijama: GUMENI BAZEN NA TERASI, nargila i zavodljiv ples! (FOTO) | Mondo.Me Prod\nBlago komsijama GUMENI BAZEN NA TERASI nargila i zavodljiv ples FOTO\nBlago komšijama: GUMENI BAZEN NA TERASI, nargila i zavodljiv ples! (FOTO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n01.07.2020. / 10:47\nAutori mondo.me Katarina Bojović 01.07.2020. / 10:47\nPjevačica je smislila kako da se rasladi!\nTeodora Džehverović baš zna da udovolji sebi!\nNakon što se uselila u svoj novi stan svjedoci smo konstantnog okupljanja i đuskanja sa drugaricama uz aktuelne muzičke hitove, a sada je pjevačica otišla korak dalje.\nTeodora je postavila gumeni bazen na svoju terasu, obukla kupaći, zapalila nargilu i zaplesala uz svoju pjesmu.\nKakav se provod sprema u bazenu ostaje da ispratimo, ali sigurni smo da njene komšije uživaju u pogledu.\nIzvor: Instagram/screenshot/teodoradzehverovic 1\nIzvor: Instagram/screenshot/teodoradzehverovic 2\nIzvor: Instagram/screenshot/teodoradzehverovic 3


Oaza Call Center - Bika.net\nOaza Call Center\nCall & Contact centar Oaza smješten na atraktivnoj lokaciji (Sv. Leopolda Bogdana Mandića 111 o) samo 3 kilometra od užeg centra Osijeka prostire se na preko 1.600 kvadratnih metara moderno opremljenog prostora.\n30-ak zaposlenih operatera/agenata (i potencijal do 100 radnih mjesta) prošli su složene treninge i obuku koja uključuje poznavanje proizvoda ili usluge koju nude ili o kojoj daju informacije. Rad operatera prate profesionalni supervizori čije su glavne dužnosti briga o rezultatu akcija, motivacija i edukacija operatera, te priprema izvještaja u zadanim vremenskim rokovima.\nUz to, ekspeditivnu ekipu „podržava“ moderno opremljen prostor i infrastruktura, kao i tehnički potencijali. Sve to OAZU čini suvremenim indikatorom kako trebaju izgledati call & contact centri 21. stoljeća.\nUlica: Europska avenija 6/I\n01 / 8000844\nArhitektura, graditeljstvo, geodezija (1805)\nFinancije, računovodstvo i osiguranja (472)\nProizvodnja i zanatske usluge (1419)\nTurizam i ugostiteljstvo (3245)


Rješenje o utvrđivanju ispitnog roka za polaganje stručnog ispita u oblasti socijalne i dječje zaštite za 05. februar 2018. godine\nDržavni organi, organi lokalne samouprave, javne ustanove, javna preduzeća i drugi subjekti koji obavljaju djelatnosti od javnog interesa dužni su da u praznične dane obezbijede vršenje poslova čijim bi prekidom mogle nastupiti štetne posledice po građane ili državu...\nPovodom predstojećeg vjerskog praznika Božića, za zaposlene rimokatoličke vjeroispovjesti, Ministarstvo rada i socijalnog staranja, daje saopštenje za javnost\nNa osnovu Zakona o svetkovanju vjerskih praznika (“Sl. list RCG”, br. 56/93), vjernici rimokatoličke vjeroispovjesti imaju pravo na plaćeno odsustvo radi svetkovanja vjerskog praznika za Badnji dan i Božić (dva dana) i to: nedjelja - 24. decembar, ponedjeljak 25. decembar i utorak 26. decembar...\nRješenja o slobodnom pristupu informacijama za 2017. godinu\nIzvještavanje i poslovna analitika – Socijalni karton – IISSS\nProjekat: Socijalni karton – Integrisani informacioni sistem socijalnog staranja (IISSS)\nRješenje o utvrđivanju ispitnog roka za polaganje stručnog ispita u oblasti socijalne i dječje zaštite za 27. decembar 2017. godine\nUtvrđuje se rok za polaganje stručnog ispita iz oblasti socijalne i dječje zaštite za 15. decembar 2017. godine\nSAOPŠTENJE: Regionalna konferencija “Gradimo zaštitu i zdravlje na radu za XXI vijek“\nRegionalna konferencija pod motom “Gradimo zaštitu i zdravlje na radu za XXI vijek“, održavala se od 26 – 28. oktobra 2017. godine u hotelu Mediteran u Bečićima.


Diskretne boje za vrlo koncentrirani ured 🖏 Informativni Portal "Hand Made" | 2019\nGlavni » Čarobnjak za savjete »Diskretne boje za vrlo koncentrirani ured\nKrema, bež, siva i smeđa oker potiču refleksiju\nDa biste pratili refleksiju, ako volite koncentrirani i usamljeni rad, idite za neutralne nijanse: krem, bež, kamen, siva, svijetlo smeđa oker. Ako vam se sviđa, probajte ljubičastu ili ljubičastu boju, koja promiče meditaciju i originalnost. Te boje s jakom osobnošću vrlo su ugodne u malim dodirima, na jastucima ili zavjesama, kako bi se poboljšali neutralni zidovi. Ako se radi o zajedničkom radu i susretima koje želite potaknuti, obojite zid ili dio prostorije žutom bojom i dodajte zelene biljke u kutove: te boje, sinonim za vitalnost prirode, energiju razmjene.\nSuzdržati se od izbora za crveni, hiperstimulant koji može izazvati hiperaktivnost mentalnu ili u svakom slučaju ometati koncentraciju. Višak smeđeg - često prisutnog kroz drveni namještaj i elemente za pohranu - usporava energiju i koči kreativnost. Foto: Računalni kockasti knez 365 eura - Camif (Camif je sada u likvidaciji)\nSljedeći Članak Koje boje za koju orijentaciju?


Kragujevčani 19/09/2021\tNo Comments Korona virusKragujevacOboljevaju deca\nKoronavirus je u Srbiji od početka epidemije registrovan kod 853.686 osoba, a zabeleženo je 7.698 smrtnih slučajeva. Procenat smrtnosti je 0,90 odsto. Na bolničkom lečenju su 4.054 pacijenta, od kojih je 163 na respiratoru, pokazuju podaci sa sajta covid19.rs.18. 09. 2021. 12:23\nKragujevac, na bolničkom lečenju i beba rođena pre devet dana\nU Univerzitetskom kliničkom centru u Kragujevcu u kovid sistemu je devet klinika na kojima se leči 250 pacijenata. Na klinici za pedijatriju je petoro dece zaraženih koronavirusom iz Kragujevca i Jagodine – od beba do sedamnaestogodišnjaka. Najmlađa je beba rođena pre devet dana kod čije majke je takođe potvrđeno prisustvo koronavirusa.\n„U Centru za neonatologiju trenutno se nalazi jedna kovid pozitivna beba, stara je devet dana. Imala je lakšu do srednje tešku kliničku sliku, praćenu temperaturom, ali stanje bebe je poboljšano. Tako da savetujemo trudnicama da se čuvaju, mada je po Svetskoj zdravstvenoj organizaciji i naši stavovi su – iako je mama kovid pozitivna da treba da doji svoju bebu“, navodi dr Dragana Ristić, direktorka Centra za neonatologiju UKC Kragujevac.\nPrevious Previous post: NISMO NI SVESNI KOLIKO SMO BOGATI! Sa ovog mesta pruža se pogled na pola Srbije – selo koje je ucrtano na mapu sveta (FOTO)\nNext Next post: JELENA ĐOKOVIĆ U POSETI GRAČANICI: Obići će i druge manastire na Kosovu (FOTO)


EU UVODI NOVO PRAVILO Bez ovog papira ubuduće nećete moći u Grčku na more | SerbianForum\nEU UVODI NOVO PRAVILO Bez ovog papira ubuduće nećete moći u Grčku na more\nGrađani zemalja van šengenske zone, uključujući Srbiju i druge države Zapadnog Balkana, ubuduće će morati da traže dozvolu za ulazak u zemlje koje ovoj zoni pripadaju, i to će ih koštati sedam evra. Kako je planirano, ova mera će stupiti na snagu 2021. godine.\nOdluku o naplati ulaska u Šengen zonu već su potvrdili ambasadori EU, ali to još treba da učini Evropski parlament i usvoji Savet ministara EU.\nInače, ovo nije nikakva novina, jer predlog o uspostavljanju novog Evropskog sistema za odobravanje putovanja (ETIAS) postoji još od 2016. godine, a godinu dana kasnije potvrdio je i Odbor za građanske slobode (LIBE).\nI prošle godine, kada se ovoj ideji razgovaralo, i juče kada je ona konačno obnarodovana, građani Zapadnog Balkana nisu bili naročito srećni, naprotiv, što zbog plaćanja ulaska u zemlje EU, ali i zbog dodatne birokratije.\nNegodovao je i srpski šef diplomatije Ivica Dačić, koji je za ovu odluku rekao da je loša.\n- Oni govore da će to važiti za sve, ne samo za nas, i smatram da je to veoma loša odluka. Svako voli da prikuplja pare i tako bi trebalo i mi da se ponašamo. Iako znam da se predsednik Vučić ne bi složio sa mnom, ja bih svima udario reciprocitet. I kada je reč o vizama, taksama, poniženju naše države... Kad bi se tako osećali, drugačije bi se ponašali - kaže Dačić.\nKako će sistem funkcionisati?\nNaplata ulaska u šengenski prostor primanjivaće se na državljane trećih zemalja, koji su oslobođeni viza.\nOni će pre putovanja u neku od ovih zemalja morati da pribave ovlašćenje za putovanje, i to putem online prijave. Za svaku prijavu, podnosilac zahteva plaća naknadu za putovanje u iznosu od sedam evra.\nOvaj, novi sistem putovanja odnosiće se na više od 60 zemalja sveta čijim stanovnicima je omogućeno bezvizno putovanje u zemlje EU, uključujući SAD i Kanadu.\nPrema postupku za dobijanje ovih kartica, kako se navodi u jučerašnjem saopštenju Evropskog saveta, informacije dobijene na ovaj način automatski se obrađuju prema EU i relevantnim bazama podataka Interpol-a, kako bi se utvrdilo da li postoje osnov za eventualno odbijanje zahteva za putovanje. Ako se utvrdi da nikakvih smatnji nema, dozvola se izdaje automatski i brzo.\nMeđutim, ako postoji neki podatak koji zahteva dodatnu analizu, to će biti posao za administraciju, odnosno za ETIAS, koja će ga “ručno obraditi”. Rok za izdavanje ili odbijanje prijave za putovanje je najkasnije 96 sati nakon podnošenja prijave ili, ako su u međuvremenu tražene dodatne informacije, 96 sati nakon prijema tih informacija.\nProvera i važenje dozvole\nPre ukrcavanja, prevoznik je dužan da proveri da li putnik ima važeće ovlašćenje za putovanje. Međutim, čak i ako ga poseduje, “konačnu odluku” o ulasku u zemlju daje granična policija.\nInače, dozvola za putovanje važiće tri godine, ili do isteka važnosti putne isprave koja je registrovana tokom prijave, u zavisnosti od toga šta prvo ističe. Tokom tog perioda, u šengenski prostor biće moguć neograničeni broj ulazaka.\nDozvola za putovanje nije viza za ulazak u zemlje EU već je, kako objašnjavaju iz EU, o lakšem, jeftinijem, bržem i pristupačnijem sistemu provere putnika.\nBezvizni režim i dalje ostaje na snazi.\nIdeja je zapravo da se na ovaj način spreče ilegalne imigracije, da se poboljšaju granične kontrole, uštedi vreme putnicima, kao i da ovo bude korisno sredstvo u borbi protiv kriminala i terorizma.\nKako se popunjava formular?\nČitava procedura oko izdavanja putne dozvole odvijaće se online i trajaće desetak minuta, tako da ne postoji potreba za odlaskom u konzulate, niti podnošenje bilo kakvih prijava, a nema ni biometrijske registracije...\nŠta ako me odbiju?\nSvako koga odbiju, dobiće razloge za to, a imaće i rok od dve nedelje da podnese žalbu.\nLični podaci (ime i prezime, datum i mesto rođenja, pol, nacionalnost...)\nPutna isprava (podaci pasoša)\nU koju državu prvo ulazite\nSigurnosna pitanja koja se tiču javnog zdravlja\nKriminalna pozadina (da li ste bili osuđivani, posedujete li kriminalni dosije)\nDa li ste se oglušili o zabranu ulaska u neku EU zemlju ili odbili da izađete.\nZemlje Šengena su:\nAustrija, Belgija, Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Island, Italija, Grčka, Luksemburg,\nHolandija, Norveška, Portugal, Španija, Švedska, Češka, Poljska, Estonija, Latvija, Litvanija,\nMađarska, Malta, Slovačka i Slovenija.\nSve ove zemlje, osim Norveške i Islanda su članice Evropske unije.\nIrska i Engleska, iako članice EU, nisu potpisnice Šengenskog sporazuma.


01. Aug 2001 15:38 (GMT+01:00)\nU Vladi Srbije potpisan sporazum sa sindikatima\nFormiran socijalno ekonomski savet\nCilj da cenu tranzicije ne plate najsiromašniji i da se, uz pomoć Vlade, napravi fer dogovor zaposlenih i poslodavaca\nBEOGRAD - Potpisivanje sporazuma o formiranju ekonomsko-socijalnog saveta Republike Srbije veliki je korak u dobrom pravcu, ali samo jedan korak ka rešavanju problema. U ovom momentu potreban je ogroman napor svih institucija, ustanova i ostalih učesnika da se svi problemi koji budu proistekli iz procesa privatizacije reše tako da što manje koštaju i da cenu tranzicije ne plate najsiromašniji slojevi, nego da se napravi fer dogovor poslodavaca i zaposlenih uz pomoć Vlade - rekao je Zoran Đinđić, predsednik srpske vlade, u sredu prilikom potpisivanja ovog sporazuma između predstavnika Vlade i sindikata.\nSporazum su potpisali Milenko Smiljanić, predsednik Saveza sindikata Srbije, Ranka Savić, generalni sekretar Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata i Nebojša Atanacković u ime Unije poslodavaca Srbije. Premijer Đinđić je istakao da će za desetak dana svi sindikati potpisati ovaj sporazum.\nNa prvom sastanku predstavnika sindikata i Vlade dati su okviri saradnje i postavljene su osnove kako da se definišu zajednički interesi, posebno kada se ima u vidu privatizacija kojom će se menjati ekonomski sistem države i položaj poslodavaca i zaposlenih.\nKada svi sindikati budu potpisali ovaj sporazum, uslediće razgovori i donošenje zajedničkih odluka. - Svi smo zajednički odgovorni za sve što nam se dešava u zemlji. Na sastancima ekonomsko-socijalnog saveta utvrdiće se šta je najvažnije, a za ostvarenje dogovorenog zajedno ćemo odgovarati svako u svom domenu - istakao je Đinđić.\nIdeja o formiranju ovog saveta, prema rečima Smiljanića, poznata je zemljama u tranziciji. - Bilo bi dobro da je ovaj savet bio formiran kao prvi korak reformi, ali ni sada nije kasno - rekao je Smiljanić. Ukazujući na dve vrste problema, predsednik SSS je rekao da će prvi problem, a to su loše polazne osnove društva, moći da se reši socijalno ekonomskim savetom, dok će se pokušaji nekih grupa da instrumentalizuju sindikate u ostvarenju svojih političkih ciljeva teško rešiti. Smiljanić je podsetio Vladu da pored "Zastave" postoje i druge velike firme, koje takođe mogu biti problem, a sem toga građani će teško moći da podnesu ovu erupciju cena, i njihovo divljanje bi Vlada trebalo da zauzda.\nRanka Savić, generalni sekretar ASNS, izražavajući veliko zadovoljstvo zbog potpisanog sporazuma, apelovala je na ostale članove saveta da ispolje maksimalno strpljenje jer je neophodna tolerancija i saradnja svih članova, kako bi se donele prave odluke koje se tiču položaja radnika. Nebojša Atanacković je bio mišljenja da će propisani sporazum doprineti da se proces privatizacije brže okonča.\nČanak: Potpisaćemo, jer je to naša ideja\n-To je čista formalnost i nema ni jednog razloga da UGS "Nezavisnost" ne potpiše sporazum o formiranju saveta, izjavio je juče za "Glas" Branislav Čanak, predsednik tog sindikata, koji još nije stavio potpis na pomenuti dokument. - Formiranje saveta je ideja "Nezavisnosti", mi smo ga napisali i ponudili partnerima, tako da je samo pitanje dana kada ćemo ga i formalno potpisati. Učinićemo to uskoro, svejedno da li za dan, dva ili mesec dana.\nČanak kaže da je bio sprečen da prisustvuje potpisivanju sporazuma, ali da se neposredno pre toga sreo s premijerom Đinđićem. O čemu su njih dvojica tom prilikom razgovarali, Čanak nije želeo da otkrije. Sve što je u vezi sa susretom s Đinđićem želeo da kaže, bila je ocena da je razgovor bio "vrlo sadržajan".\nBolji uslovi za transport ruskog gasa\nZašto su spoljni dugovi tema posete ministarske trojke u Vašingotonu\nNajveći deo radnika u "Zastavi" za ponuđeni program\nDragan Veselinov najavio mogućnost: Umesto za seme pare za otkup žita\nOd ponedeljka nova cena narodnog hleba; Za 13 dinara veća vekna\nTelefoniranje od srede mnogo skuplje nego što je objavljeno


Plavska opština: Putevi čisti, ali ima drugih problema\nNaslovnica NAJNOVIJE Privreda Plavska opština: Putevi čisti, ali ima drugih problema\nPlav – Gradske saobraćajnice u Plavu, Gusinju i Murinu su čiste, kao i svi prilazni i lokalni putevi za 20-ak sela plavske opštine. Nekoliko sela nema struje, ali se očekuje da električari uskoro riješe taj problem.\n– Mehanizacija opštine i privatnih preduzeća na terenu je i za sada možemo reći da su svi putevi i gradske saobraćajnice čisti, a da se saobraćaj na cijeloj teritoriji opštine odvija bez većih problema – kazao je predsjednik opštine Orhan Šahmanović.\nRegionalni put Gusinje – Plav – Murino – Andrijevica – Berane veoma dobro je očišćen, zahvaljujući danonoćnom radu snjegočistača i radnika „Crnagoraputa“. Policija, ipak, redovno upozorava vozače da vožnju prilagode uslovima na kolovozu i da ne kreću bez kompletne zimske opreme.\nZbog kvara ili nestanka električne energije u repetitoru na brdu Kofiljača, nedaleko od Plava, cijelo područje opštine već četvrti dan je bez TV signala.


Nedeljni horoskop od 6. do 12. 4. 2020 | WebTribune\nHome ŽIVOT Nedeljni horoskop od 6. do 12. 4. 2020\nPosted date: април 05, 2020 In: ŽIVOT\nMoguće je da ćete na poslovnom polju imati manje nesuglasice sa saradnicima. Inat će uzimati maha i na polju ljubavi, pa vam je odnos sa voljenom osobom promenljiv i nestabilan. Kada je u pitanju zdravlje, očekuje vas nedelja u kojoj će vam slabe tačke uglavnom biti vezane za urogenitalni trakt.\nNa polju posla vas očekuje dosta obaveza, ali ćete uspeti da se pravilno organizujete i da rešite sve na vreme. U ljubavi sada niste preterano aktivni, niste spremni za veće promene. Na polju zdravlja vas očekuje mogući pad imuniteta. Slušajte savete stručnjaka i potrudite se maksimalno da vodite računa o sebi.\nMožete da očekujete povoljan period u kojem na polju posla nećete imati veće probleme. Postajete spremni i za ljubavne promene, kao i za to da preuzmete inicijativu oko osobe koja vam se dopada. Na polju zdravlja možete da budete skloni manjim problemima sa alergijama, a vodite računa i o srcu.\nOčekuje vas period u kojem ćete moći da sprovedete poslovne promene koje želite. Na polju ljubavi vas očekuje zanimljiva komunikacija sa novom osobom. Kada je u pitanju zdravlje, očekuje vas period u kojem možete da budete skloni manjim smetnjama. Slabe tačke su vam vezane za grlo.\nOčekuje vas prilika da se pozabavite vanim pitanjima na polju novca. Kada je u pitanju ljubav, od voljene osobe očekujete neke konkretne odgovore. Na polju zdravlja vam dolazi period u kojem možete imati probleme sa zubima. Pored toga, slaba tačka može da vam bude i štitna žlezda. Pazite na sebe.\nMožete da očekujete da ćete imati malo težu fazu za posao. Neće vam biti lako da ostvarite sve svoje planove. Na polju ljubavi nemate dovoljno poverenja u voljenu osobu. Kada je u pitanju zdravlje, sada možete da budete skloni problemima sa depresijom, izbegavajte alkohol ili unos lekova koji nisu po savetu lekara.\nZadovoljni ste poslovnom situacijom i na ovom polju sada nemate veće promene. Kada je u pitanju ljubav, voljenoj osobi pokazujete da ste tu za nju bez obzira na sve. Na polju zdravlja vas očekuje period u kojem ćete biti skloni manjim problemima sa osetljivim zglobovima i stopalima. Čuvajte se mogućih povreda.\nPoslu ste maksimalno posvećeni i spremni ste da ostvarite svoje ciljeve. Na polju ljubavi vas očekuje period hlađenja od voljenje osobe, odnos vam se menja. Kada je u pitanju zdravlje, mogli biste da budete skloni manjim problemima sa kožom. Prate vas iritacije, akne, pojava crvenila. Posavetujte se sa lekarom.\nUspešno ste završili svoje poslovne obaveze. Nastupa period u kojem možete malo da se odmorite. Na polju ljubavi vas očekuje povoljna faza za nove promene. Kada je u pitanju zdravlje, osećate se dobro. Potrudite se da živite zdravo i da menjate svoje navike kako biste bolje funkcionisali.\nMožete da očekujete da ćete u narednom periodu biti zabrinuti oko finansija ili nekih dugovanja. Na polju ljubavi vas očekuje period u kojem nećete biti sasvim zadovoljni odnosom sa voljenom osobom. Kada je u pitanju zdravlje, očekuje vas period koji vam može doneti probleme sa slepim i debelim crevom.


Bosnalijek dvije decenije najbolji prijatelj porodice SOS mame Fikrete - RTV SLON\nVeć dvadeset godina kompanija Bosnalijek podržava odrastanje generacija djece i mladih iz porodice SOS mame Fikrete. Kao najposvećeniji korporativni donator, Bosnalijek je i ove godine donirao novčani iznos koji pokriva godišnji trošak života porodice SOS mame Fikrete. Dvije decenije posvećenosti misiji organizacije SOS Dječijih sela u BiH je primjer strateške opredijeljenosti kompanije Bosnalijek da se kreiraju održive promjene i osigura direktni uticaj na kvalitet života djece i mladih. Ovaj važni jubilej obilježen je potpisivanjem donatorskog ugovora između pomoćnice direktora Bosnalijeka Lane Mujanović i nacionalne direktorica SOS Dječijih sela u BiH Mirele Gruenther-Đečević.\nPrethodni članakArnautović: Nakon osiguranja sredstava, započele aktivnosti na organiziranju izbora\nSljedeći ČlanakRudnicima za uvezivanje staža za 194 radnika 7,3 miliona KM


U POVERENJU: Koncert Dina Merlina u Beogradu - kako je bilo\nKoncert Dina Merlina u Beogradu - kako je bilo\nU prepunoj Areni megapopularni pevač izvodio je pred skoro 20.000 fanova svoje brojne hitove, dok je publika sve vreme pevala sa njim uglas.\nPublici očigledno nije smetalo ni to što je koncert kasnio gotovo sat vremena zbog strogog pretresa na ulazu u Arenu, pa su zbog toga tribine i prvih pola sata od početka koncerta bile poluprazne. Čim je “Čarobnjak” zapevao prvu pesmu, svi su bili na nogama.\nIako su ekstremističke grupe najavljivale haos i paljenje zastava, u Areni i oko njen nije zabeležen ni jedan incident pre niti u toku koncerta! Dino Merlin trebalo je danas da poseti porodilište GAK u ulici Narodnog fronta u Beogradu kako bi darovao dukat jednoj bebi, ali to nije uspeo zbog obaveza oko koncerta. On je je i jednoj bebi u Sarajevu poklonio dukat – Ahmetu, dok je u Beogradu darivao Jovana. Dukati su neprocenjive vrednosti jer potiču iz vremena Franje Josipa.\nIako je bilo planirano da se za vreme njegovog govora prikažu slike beba, tehnika je zakazala, što je Dino prokomentarisao rečima da mu je krivo što živi u digitalnom dobu.\n(Tekst: Ivan Vuković, Foto: Dragan Gajić, Izvor: Scandal.rs)


us open zensko finale istorija ema radukanu lejla fernandez\nFoto: EPA/Justin Lane / RAS kombo\nBritanka Ema Radukanu (18) ispisala je istoriju na US openu pošto je postala prva i u muškoj i u ženskoj konkurenciji koja je iz kvalifikacija stigla do finala nekog grend slema.\nTrenutno 150. teniserka sveta je došla do meča za trofej stigla iz kvalifikacija, i to bez izgubljenog seta, a samo u jednom setu u kvalifikacijama je izgubila pet gemova, a u svakom ostalom je to bilo maksimalno četiri.\nKao i u prethodnim mečevima, Radukanu je i u polufinalu bila ubedljiva, gde je savladala Mariju Sakari 6:1, 6:4.\nGrkinja nije uspela da pruži značajniji otpor Britanki, koja je prva teniserka iz te zemlje u grend slem finalu još od Virdžinije Vejd i Vimbldona 1977. godine, a ujedno i najmlađa, još od Marije Šarapove i Vimbldona 2004. godine. Ema će se za trofej boriti protiv 19-godišnje Lejle Fernandes iz Kanade.\nTrenutno 73. teniserka sveta, je posle velike borbe u polufinalu, za dva sata i 24 minuta, savladala Arinu Sabalenku sa 2:1, po setovima 7:6 (3), 4:6, 6:4.\nLejla, koja je prethodno "rušila" i Naomi Osaku i Elinu Svitolinu, uz grend slem šampionku Anđelik Kerber, je u prvom setu gubila 4:1, ali se onda izdigla i zaigrala sjajno. Uspela je da napravi brejk u sedmom gemu, spasi brejk loptu u osmom, a onda i set loptu u dvanaestom i ovaj deo igre uvede u taj-brejk. Tamo se odlično snašla, slavila je sa 7:3 i povela.\nNa startu drugog seta Sabalenka pravi brejk u prvom gemu, pa ga u četvrtom Fernandes vraća. Nakon toga, Sabalenka je protivnici uzela servis i u devetom gemu, te u narednom stigla do izjednačenja. U odlučujućem setu, Lejla je odigrala fenomenalno, napravila je dva brejka, u šestom, koji je odmah i ispustila i osmom, koji je bio presudan za trijumf i plasman u finale.\nLejla Eni Fernandez


Treba da grmi još jače: Zvezda specijalnim spotom poziva navijače u Pionir! (VIDEO) | Telegraf - Najnovije vesti\n21. april 2019 | 17:23 » 17:25\nPobeda Zvezdi donosi novu titulu ABA lige, ali i učešće u Evroligi sledeće sezone\nKošarkaši Crvene zvezde posle dva izgubljena meča u Podgorici protiv Budućnosti, igraju 5. odlučujući meč ABA lige pred koji su u klubu pripremili promotivni spot kao pozivnicu svojim navijačima da podrže klub kako bi osvojio titulu i ušao u Evroligu.\nOno što je sigurno, atmosfera će biti zaista usijana, jer, ulog je veliki, kao i tenzije posle dešavanja iz hale Morača, a motivacioni video, dodatno bi trebalo da doprinese stvaranju pobedničke atmosfere.\nDa podsetimo odlučujući meč dva tima igra se u ponedeljak od 19 sati u hali Aleksandar Nikolić.\nBorabora 22.04.2019 08:29\nĆorčo jesi li ti normalan, razbuca ce Zvezda ta Milogorska goveda sa 20 razlike.\nĆoravi 2 21.04.2019 18:55\nOvu buraniju će Budućnost sa 20 poena razlike da razbuca.\nMilo 21.04.2019 18:45\nSad na svom terenu vernom publokom sa 30 do 40 razlike to ce im biti najaci udarac


Politički subjekti čestitali Novu godinu - KVorum.net / Kotor-Varoš -\nPolitički subjekti čestitali Novu godinu\nAutor: Slaven Šubara / Datum: 03.01.2018. 10:56\nSkoro svi politički subjekti koji djeluju na kotorvaroškoj političkoj sceni poželjeli su stanovnicima opštine srećnu Novu 2018. godinu.\n– Svima koji žive od svoga napornog rada želim u novoj godini da imaju veće plate, nezaposlenima da pronađu posao, omladini da kupe stan i ne žive kod mame i tate, kkreditno zaduženima da kredite vrate i da ih bankarski razbojnici ne zovu više za rate. Onima koji su morali otići trbuhom za kruhom da se u našu, bolju državu, vrate – naveo je u novogodišnjoj čestitci predsjednik Opštinskog odbora SP-a Kotor Varoš Predrag Tešić.\n- Stanovnicima Kotor Varoša i Republike Srpske želimo sve najljepše u 2018. godini uz želju da ona bude srećnija od svih prethodnih. Želimo vam puno zdravlja, uspjeha i sreće za naše porodice, za našu djecu…, navodi se u saopštenju Opštinskog odbora DNS-a Kotor Varoš\n- Čestitkama se pridružio i predsjednik OO SDS Kotor Varoš Nedeljko Glamočak i potpredsjednik Srpske demokratske stranke. "Sve najbolje svim građanima Republike Srpske od pobjedničkog tima SDS-a Kotor Varoš" - poručio je Glamočak.\nOpštinski odbor SNSD-a Кotor Varoš svim građanima naše opštine želi srećne novogodišnje i božićne praznike u nadi da će 2018. godina biti još uspješnija od prethodne.\nU SNSD-u ističu da je rukovodstvo RS, iako se u 2017. godini RS suočila sa brojnim političkim i ekonomskim izazovima, znalo kako da ih iprevaziđe i građanima pruži nadu u bolje sutra.\n– Sa željom da 2018. bude uspješnija i radosnija u odnosu na 2017. svim Kotrvarošanima čestitamo Novu godinu – navedeno je u čestitki kotorvaroškog PDP-a.\nAko smo nekoga izostavili, nemojte da nam zamjerite, mnogobrojne čestitke su stizale sa svih strana, a vjerujemo da i oni koji nisu navedeni u tekstu stanovnicima i svojim biračima žele isto.\nPrethodna vijest: KVorum.net: Srećna Nova 2018. godina Sljedeća vijest: Brojni Kotorvarošani dočekali Novu 2018. godinu na Gradskom trgu


Veći deo Crne Gore bio u redovima Ravne Gore – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Oko nas > Balkan > Veći deo Crne Gore bio u redovima Ravne Gore\nNovosti 26/04/2017 Balkan\nISTORIČARI okupljeni oko Srpskog istorijsko-kulturnog društva “Nikola Vasojević” iz Berana reagovali su povodom izjave premijera Duška Markovića i na njegovu poruku da “Crna Gora nije Ravna gora”.\n– Poznato je da je u Drugom svetskom ratu prvi gerilac porobljene Evrope general Dragoljub Draža Mihailović razvio barjak slobode i borbe protiv fašizma upravo na Ravnoj gori. A, evo činjenica koje govore da je slobodarski Ravnogorski pokret prvi napao nemačke fašiste dok tada partizana nije bilo, a veći deo Crne Gore se borio u Ravnogorskom pokretu.\nProfesor Radoje L. Knežević, jedan od učesnika u puču 27. marta, a potom ministar dvora, u više navrata je pisao kako su 28. maja 1941. pripadnici Dražine, tad još malobrojne vojske, napali nemačku motorizovanu kolonu kod Ljuljaka, na putu Kragujevac – Gornji Milanovac.\nDragoslav Stranjaković, predratni profesor istorije na Beogradskom univerzitetu, poratni stradalnik kao ravnogorac i nastavnik na bogosloviji, uspeo je da u Parizu objavi knjigu “Titov pokret i režim u Jugoslaviji 1941-1946.”, pod pseudonimom Branko Lazić.\nČetnički prepad na Nemce kod sela Ljuljaci za njega je ključni dokaz da je Draža Mihailović prvi započeo oružane sukobe sa Nemcima, a ne pripadnici Titovog pokreta, pišu istoričari iz Berana premijeru Markoviću, podsećajući ga da “polazeći od činjenica, za napad na nemačku motorizovanu kolonu kod Ljuljaka na dan 28. maja 1941. može se reći sasvim pouzdano samo to – da je do njega uistinu došlo”.\nJoš je bezbroj činjenica koje takozvani premijer ne zna, da zna ne bi govorio neistine. Svedoci smo da je kod nas poslednjih dvadesetak godina, a u svetu i mnogo ranije, objavljen popriličan broj tekstova i publikacija u kojima se dokazuje da je Dragoljub Draža Mihailović prvi koji je u Srbiji, na celom jugoslovenskom prostoru, i čak u Evropi, pobo “antifašistički barjak gerile”. Tvrdi se da je prvi počeo da stvara vojnu organizaciju i prvi počeo sa oružanim napadima na okupatorsku vojnu silu, kažu istoričari iz Berana, naglašavajući da u tim dokazima dominiraju tri datuma – 15. april, 11. i 28. maj 1941. godine.\nMihailović je 15. aprila doneo odluku da ne položi oružje i “proglasi jugoslovenske planine za svoja uporišta”. Na dan 11. maja počeo je da “sprovodi u djelo tu odluku”, a 28. maja 1941. otpočeo je i oružanu borbu protiv vojne sile nemačkog okupatora u Srbiji…”.\n– U Crnoj Gori vojvoda Pavle Đurišić se 1941. godine nalazio na čelu rodoljubivih snaga koje su oslobodile Berane od italijanskog okupatora i zbog toga zaslužuuje da mu vlada Crne Gore u gradu na Limu konačno podigne trajno obeležje. Decenijama Pavlu Đurišiću je nepravedno pripisivan epitet izdajnika. Došlo je vreme da to priznaju vlasti u Crnoj Gori – navodi se u saopštenju.\nZAHTEVAMO od Vlade Crne Gore i premijera Duška Markovića da shodno demokratskim standardima koji važe u svim zemljama demokratije, gde je svima dozvoljeno pravo na grob i spomenik, da omogući podizanje spomenika vojvodi Pavlu Đurišiću u Beranama i Gornjem Zaostru, selu gde se tokom Drugog dvetskog rata nalazio ravnogorski štab za Crnu Goru – ističe se u saopštenju Društva “Nikola Vasojević”\nKRIZA NA GRANICI SA SRBIJOM I GRČKOM: Pretnje novog talasa izbeglica\nĐukanović: 16. oktobra branimo stabilnost i evropsku budućnost Crne Gore; Demokratski front: Još sedam dana i Milo ide sa vlasti!\nProdaja Buljarice mora biti javna


ADRA Srbija: Društvo je dužno da bude svesno svih beskućnika i da se njima pozabave oni koji su preuzeli odgovornost - Storyteller\nADRA Srbija: Društvo je dužno da bude svesno svih beskućnika i da se njima pozabave oni koji su preuzeli odgovornost\nPostoji nekoliko razloga zašto su beskućnici nevidljivi za sistem. Sistem možda ne interesuju ti ljudi, ili ga možda interesuju ali nije u stanju da reši problem beskućnika. Ili sistem i interesuju i on je u stanju da se pozabavi sa dobrim delom njih, ali je ovu grupaciju objektivno gledano teško obuhvatiti jer su mobilni, ne žele da budu viđeni i sl., kaže Igor Mitrović, direktor ADRA Srbija sa kojim smo za portal “Storyteller” pričali o tome da li su i koliko su za sistem vidljivi beskućnici u Srbiji, a dotakli smo se i izazova sa kojima se suočava romska populacija.\n“Neko će reći – eh, da je naše društvo u Srbiji makar blizu ovoj trećoj situaciji, ali nije. Ja mogu samo da se složim sa tim. Naš sistem, tj. ljudi koji ga vode i koji su na ključnim pozicijama, prvo treba da preskoči ta dva stepenika. Mnogo ima još da se radi”, dodaje Mitrović.\nADRA Srbija, koja trenutno uz pomoć razvojne pomoći SlovakAid i ADRA Slovačka sprovodi projekat “Higijena, prevencija i zdravstvena zaštita za ljude bez doma u Beogradu tokom kovid19”, je deo globalne humanitarne organizacije Hrišćanske adventističke crkve koja svojim humanitarnim i razvojnim programima pomaže pojedincima i zajednicama u više od 130 zemalja bez obzira na etničku, političku ili versku pripadnost.\nIgor Mitrović, direktor ADRA Srbija: “Da ostavim malo sistem po strani. Kako stojimo mi ostali – građani, organizacije civilnog društva, poslovni sektor, sa njima? Da li nas interesuju?” / Foto: iz arhive I.M.\nU situaciji u kojoj je pandemija korona virusa naša svakodnevnica, posebno u medijima primećujemo da su i za sistem, i za širu javnost neki pripadnici ovog društva i dalje nevidljivi, napr. beskućnici, romske porodice itd. Zašto kao društvo zatvaramo oči pred ovim problemom?\nI. Mitrović: “Ponekad zato što ne znamo da postoji, ili smo svesni da ima tamo nekih ljudi koji se muče ali imamo dovoljno svojih briga. A ponekad nas to ne interesuje ili pak nemamo snage da pomognemo. Mnogo je razloga.\nA što se tiče reakcije sistema, možemo da zagrebemo ispod površine. Bilo je neke reakcije, ali je bilo i odsustva reakcije ili neadekvatne reakcije na potrebe ovih posebno ugroženih grupa. Možemo da krenemo od toga kako su neke druge države reagovale. Različite države su se različito ponele prema beskućnicima, romskoj populaciji i drugima. Potvrdilo se da kad naiđe neočekivana kriza, otkrije se koliko je sistem otporan tj. rezilijentan.\nOva kriza je samo potvrdila koliko je naš sistem imao kapaciteta i volje da se bavi ovim ranjivim grupama pre nje, ili pak nije. Pandemija je, svakako, brzo počela da iscrpljuje resurse pa su oni odranije zapostavljeni postali dodatno zapostavljeni i izloženi različitim rizicima.\nOvo je neko opšte zapažanje. Ako govorimo o tome kako je društvo reagovalo u Srbiji, mogu da budem konkretniji.\nZa početak, postoji razlika između romske i populacije beskućnika. O romskoj populaciji naša država ima bolje informacije pa je i znala koje su potrebe bile urgentne. Romskoj zajednici je podeljena izvesna humanitarna pomoć, kako od države tako i od drugih organizacija. Po meni, glavni problem koji niko nije bio u stanju da reši jeste udarac koju su deca školskog uzrasta romske nacionalnosti osetila kada je školovanje u martu postalo na daljinu. Velika većina njih, koji su inače uvek na ivici da “ispadnu” iz obrazovanja, nisu imali tehničke uslove da normalno pohađaju školu. Neko bi rekao da obrazovanje nije prioritet u uslovima kada je najvažnije sačuvati zdravlje i živote ljudi. Ne slažem se sa tim. Naročito romskoj deci je obrazovanje jedina šansa da izađu iz višegeneracijskog kruga siromaštva. Ne smemo zaboraviti da ulažemo u njega. ADRA nastoji da u oblastima u kojima radi pomogne.\nŠto se tiče beskućnika, nemamo pouzdane podatke, još uvek nemamo nacionalnu strategiju koja se tiče beskućnšitva niti akcionog plana. Ruku na srce, ova populacija je teška za analizu jer ju je mnogo teže obuhvatiti istraživanjem. Rasuta je i ljudi često prelaze iz jedne podkategorije beskućnika u drugu. Danas su na ulici, nakon nekoliko sedmica su se sklonili kod nekog na mesec dana, zatim se vrate na ulicu, zarade nešto i uspeju da iznajme neki prostor na dva meseca, i opet ukrug. U svakom slučaju, da bismo uopšte dobili neke pouzdane podatke o broju i profilima, neophodan je uporan terenski rad da bi se”držao korak” sa njima, da bi smo ih upoznali a zatim napravio neki plan podrške. Zato je ADRA nekoliko godina ulagala u terenski rad pre nego što je napravila plan koji sada pokušavamo da sprovodimo. Sistem, s druge strane, nema svojih resursa da sprovodi taj terenski rad i zato je jedina nada da tesno sarađuje sa organizacijama civilnog društva poput Adre.”\nBeskućnici imaju podršku od ADRA Srbije / Foto: ADRA Srbija\nZahvaljujući razvojnoj pomoći SlovakAid ADRA Slovačka i ADRA Srbija implementiraju projekat “Higijena, prevencija i zdravstvena zaštita za ljude bez doma u Beogradu tokom kovid19”. Koje su glavne aktivnosti projekta?\nI. Mitrović: “Što se Srbije tiče, najveći broj beskućnika živi u Beogradu. Oni su postali beskućnici iz mnogo razloga. Neki su izgubili posao, a nakon toga se nisu snašli. Drugi su sami izabrali da žive tako jer nisu mogli naći zajednički jezik sa ukućanima. Kod nekih su alkohol i druge psihoaktivne supstance doprineli tome za završe na ulici ili da iz nje ne mogu da odu. Neki su psihijatrijski pacijenti, a trenutni sistem nema kapaciteta da ih zbrine. A ima i mladih koji su izašli iz sistema socijalne zaštite – domova za decu i mlade bez roditeljskog staranja i hraniteljskih porodica, i nisu se snašli.\nNiko ne zna tačan broj zato što ne postoji sistem da se uradi valjan popis. Procene idu od 4.000 pa čak do 10.000 samo u Beogradu. Država prvo mora da se dogovori koga će smatrati “beskućnikom”. Ako pratimo iskustvo društava koje su odmakle u borbi protiv beskućništva, “beskućnik” je svako ko odgovara nekoj od ovih grupa, a) oni koji žive na otvorenom, b) koji imaju nekakav fizički zakon tj. krov nad glavom ali ne i uslove za život (vodu, struju, itd), c) oni koji su privremeno smešteni npr. u Sigurne kuće, prihvatilišta ali koji nemaju svoj krov nad glavom, ali i d) oni koji žive u nesigurnom smeštaju što bi značilo da žive kod nekog a to nije njihove najuža porodica – kod prijatelja, rođaka, ali je izvesno da će uskoro morati da odu odatle. Koliko tek ima onih koji žive na ivici beskućništva jer im preti sudska odluka iseljavanja.\nDa naglasim, naravno da su različiti razlozi zašto je neko u situaciji beskućništva. I sve treba uzeti u obzir. Međutim, društvo jeste dužno da bude svesno svih njih i da se njima pozabave oni koji su preuzeli odgovornost.\nGlavne aktivnost projekta koji podržava Slovačka agencija za međunarodnu saradnju SlovakAid a sprovode ADRA Slovačke i ADRA Srbije jesu: podela 10.000 higijenskih paketa osobama u situaciji beskućništva (maska, dezinfekciono sredstvo, sapun), omogućavanje održavanja higijene kroz mobilne tuševe, upotrebu toaleta sve to u okviru Drumodoma koji odlazi 3 puta sedmično na 3 lokacije u Beogradu, vešeraj (prikupljanje veša, pranje, podela opranog i novog veša i odeće), zdravstvena savetovanja, upućivanje na zdravstveni sistem sa pratnjom, kupovina lekova, pomoć u dobijanju ličnih dokumenata, praćenje i psihološka podrška i podrška u pronalaženju trajnijeg ekonomskog i stambenog rešenja.”\nDrumodrom na terenu / Foto: ADRA Srbija\nZašto ove ljude sistem ne vidi?\nI. Mitrović: “Navešću tri moguća odgovora, i oni važe za bilo koju zemlju. Sistem možda ne interesuju ti ljudi. Ili ga možda interesuju ali nije u stanju – institucije su slabe, nema sredstava, nema stručnosti. Ili sistem i interesuju i on je u stanju da se pozabavi sa dobrim delom njih ali je ovu grupaciju objektivno gledano teško obuhvatiti jer su mobilni, ne žele da budu viđeni i sl. Neko će reći – eh, da je naše društvo u Srbiji makar blizu ovoj trećoj situaciji, ali nije. Ja mogu samo da se složim sa tim. Naš sistem, tj. ljudi koji ga vode i koji su na ključnim pozicijama, prvo treba da preskoči ta dva stepenika. Mnogo ima još da se radi.\nDa ostavim malo sistem po strani. Kako stojimo mi ostali – građani, organizacije civilnog društva, poslovni sektor, sa njima? Da li nas interesuju?\nPrvi problem je da neko mora da nam otvori oči, da znamo da tih ljudi ima i koliko ih ima. Da ih upoznamo. S tim ciljem na našem sajtu mesečno objavljujemo životnu priču naših sugrađana, beskućnica i beskućnika u Beogradu. Naše kolege novinar Vuk Vučković i fotograf Miloš Stošić nam približavaju te priče koje su i crne i bele. Ta reč “beskućnik” dobija svoje lice. Znam kako te priče deluju na mene. Naizmenično se zatresem od tuge, naljutim zbog njihovih postupaka ili društva koje je to dopustilo i zapitam – i, šta sada. U svakom slučaju, postanem svesniji.\nDrugo, postoji načni da pomognemo – konkretno, uklučivanjem u neku akciju (mi pokrećemo neke, kao to ih pokreću i vode druge organizacije).\nTreće, preduzeća mogu da se povežu sa nama i ispitaju mogućnosti uključivanje ovih naših građana i građanki na tržište rada.\nČetvrto, možemo da izvršimo pritisak na one koji donose strateške dokumente da u sistemu stvore prostor za prevenciju beskućništva a zatim i za adekvatnu borbu protiv njega. Za početak, da se u Nacionalnoj strategiji stanovanja “beskućništvo” jasno “napadne”. Zatim, da se uloži pravi napor da saznamo koliko ih ima i plan kako da se zajedno radi u smeru ciljeva.”\nSvakodnevno se srećete sa ovim ljudima – kakve su njihove životne priče, zašto su ostali na ulici, koji su najčešći razlozi? Da li možete sa nama da podelite neku konkretnu životnu priču koja vam se urezala u sećanje…?\nI. Mitrović: “Dragi čitaoci, upoznajte Gagu.”\n“Da, od heroina. Ja sam 2010. godine završila u komi – više nisam imala vene – gde da se ubodem i bola sam se u debelo meso od čega sam dobila hematome. Nisam obraćala pažnju na to i to se pretvorilo u sepsu i ja sam pala u komu. Nijedna bolnica nije htela da me primi jer imam i hepatitis ce. I prime me na kraju u Gradskoj bolnici – primio me je doktor Aščerić koji je inače moje godište.”\nPROČITAJTE GAGINU PRIČU AUTORA VUKA VUČKOVIĆA I FOTOGRAFA MILOŠA STOŠIĆA.\nDa li su se uslovi u kojima beskućnici u Beogradu žive tokom pandemije pogoršali – da li uopšte imaju pristup dezinfekcionim sredstvima, zdravstvenoj zaštiti, da li mogu tek tako da se pojave u ambulanti i kažu “molim vas, testirajte me na korona virus, mislim da imam simptome”? Da li su oni uopšte svesni da je tu novi virus?\nI. Mitrović: “Dodatno im je otežan pristup hrani i sekundarnim sirovinama, a oba su recimo pronalazili u otpacima. Ranije su punili mobilne u kafićima, sada je to nemoguće ili otežano. Za vreme policijskog časa kada je opšta kampanja bila “ostanite kod kuće”, bilo je bolno ironično posmatrati ove ljude koji nisu imali gde da odu. Sada kada svaki dinar koji nekako zarade čuvaju za hranu teško da sami mogu da kupuju maske ili dezinfekciona sredstva. Jedino ako im neko da tj. donira.\nDobar deo njih nema zdravstvene knjižice. Oni malobrojni koji imaju teško se odluče da odu. Svesni su korona virusa, naravno. Oni koji su odlazili bili su testirani. Njihov glavni problem sa zdravljem je što praktično mnogi imaju veoma složena hronična stanja, od fizičkog do psihičkog zdravlja. Povrh toga, ono je zapušteno. Načetog zdravlja i bez pristupa zdravstvenoj zaštiti oni su neprestano na ivici, a često i ne znaju da im je urgentna pomoć neophodna. To sve ih čini dodatno ranjivim i na korona virus tj. da su usled svih tih faktora u najrizičnijoj grupi.”\nKoje su to konkretne aktivnosti i mere koje bi na duže staze rešile probleme sa kojima se susreću beskućnici – šta je to što bi pomoglo da se beskućnici skuće, ne samo tokom pandemije korona virusa?\nI. Mitrović: “Prvo, da država i nadležni u državi budu iskreno zainteresovani da se reši pitanje beskućništva. Da okupe najbolje stručnjake i organizacije iz građanskog društva, realnog (poslovnog) sektora i naprave plan. On bi podrazumevao prvo dogovor o definiciji beskućništva a zatim “mapiranje” beskućnika tj. dobijanja što je jasnije slike o tome koliko ih ima. To jeste naporan posao ali ako ste zaista rešeni da “napadnete” taj problem, uradićete najviše što je moguće.\nZatim, brzo usvajanje Nacionalne strategije o stanovanju koja je sada već u skupštinskoj proceduri. I na kraju, da Akcioni plan koji će se izglasati bude praćen i budžetskim izdvajanjima da se on može sprovesti. Ponavljam, kada je država zaista zainteresovana da reši problem, uradiće sve da ovi koraci budu ostvareni.\nRuku na srce, problem beskućnštva je složen ali postoje pozitivni primeri kako je to rešavano u nekim državama. Mi nismo bogato društvo ali je najvažnije da postoji rešenost i da sposobni i vredni ljudi povedu u dobrom smeru. Ja verujem u to da kada su takvi ljudi na čelu, skrivena pozitivna energija u društvu se po prvi put oslobodi i možeš da računaš na taj vetar u leđa. Mislim i na građane, udruženja, fondacije, poslovni sektor.”\nIgor Mitrović: “Vidim koliko se ljudi ipak trudi da pomažu i onima izvan tog najužeg kruga. To nikad nisu svi, naravno, ali ljudi saosećaju i pomažu. Finansijski, volonterski, donirajući odeću, belu tehniku, nameštaj, i drugo. To je ono što građani mogu da urade.” / Foto: ADRA Srbija\nO humanosti i solidarnosti se mnogo priča, a moje pitanje za kraj glasi: da li radimo dovoljno na tome da naša humanost dođe do izražaja i promeni svet?\nI. Mitrović: “Ne mogu da očekujem da građanin i građanka – u velikoj meri ophrvani i iscrpljeni problemima svakodnevice, imaju snage i vremena da se previše bave drugima. Imamo snage i vremena da se staramo o najbližima, i to je to. S druge strane, kada se ima upravo to na umu, ja vidim koliko se ljudi ipak trudi da pomažu i onima izvan tog najužeg kruga. To nikad nisu svi, naravno, ali ljudi saosećaju i pomažu. Finansijski, volonterski, donirajući odeću, belu tehniku, nameštaj, i drugo. To je ono što građani mogu da urade.\nPročitajte i članak Potrebna integracija znakovnog jezika u obrazovni sistem\nMoram da kažem šta mi je sve vreme na umu, a čini se da smo to malo zaboravili (ili ne verujemo da ima išta od toga) – verske zajednice i njihova uloga u podizanju svesti, u inicijativama i slično.\nVerske organizacije moraju imati veću ulogu u pokretanju lokalnih zajednica. Živimo u nekom čudnom sekularnom društvu, ali čak i u takvom okruženju potezi verskih autoriteta odjekuju i javnost reaguje. Verske organizacije raspolažu autoritetom i kada bi povele u pozitivnom smeru, vizionarski, odlučno, društveno odgovorno, hrabro, mudro i kad bi dugo gurali u dobrom smeru, probudili bi se i ostali. Tako je bilo u istoriji, tako može da bude i danas. To je neiskorišćena snaga društva. Naravno, praktično sve zavisi od vođa u tim zajednicama.”\nNaslovna fotografija: ADRA Srbija\nTagsADRA Srbija beskućnici romska populacija


Gradonačelnik Generalštaba ili kako glupostima Marka Atlagića nema kraja VIDEO\nPolitika Autor:Jelena Jelovac11. nov. 202111:02 > 11:2718 komentara\nPoslanik Srpske napredne stranke Marko Atlagić, poznat po svojim najčešće uvredljivim nastupima u Skupštini, izmislio je novu funkciju - gradonačelnik generalštaba.\nAtlagiću je, inače, uža specijalnost vređanje najpogrdnijim imenima svakog onoga ko pripada opoziciji ili se usudi da kritikuje režim.\nOvog puta na meti mu je bio Zdravko Ponoš, jedno od imena koje se pojavljuje kao mogući kandidat za zajedničkog predsedničkog kandidata opozicije.\nPomoš je svojevremeno bio i načelnik Generalšataba Vojske Srbije. U Atlagićevoj izvedbi to se kaže „gradonačelnik“.\n„Poštovani građani Republike Srbije, ovih dana se javlja i Zdravko Ponoš. Samo nekoliko rečenica da znate, kao gradonačelnik Generalštaba poguban za vojsku Srbije, odrekao se ga čak i njegov Boris Tadić“, rekao je Atlagić.\nPoštovani građani, Atlaga je toliko opterećen Đilasom, da mu je potrebna stručna pomoć pic.twitter.com/oLztKLYv7Y\n— Shalter Ego (@Tochkonja) November 10, 2021\nČisto podsećanja radi, profesor Atlagić se u Skupštini iskazao pre svega napadom na glumicu Jelisavetu Seku Sablić za koju je rekao da joj nedostaje patriotizma. Zatim je glumcu Draganu Bjelogrliću poručio da bez stida i morala. Svojevremeno je profesorku Srbijanku Turajlić nazvao moralnom nakazom.\nProfesor je ranije pogrdnim rečima nazivao i sociologa Jovu Bakića, govorio da pljuje državu i građane Srbije, nazivao ga „govnarom“, a upućivao je uvrede i istoričarki Dubravki Stojanović, koju je, kako su preneli medije, nazvao „falsifikatorka istorije“ koju, „po zakoniku Knjaza Miloša, treba po kratkom postupku“.\nGradonačelnikGradonačelnik GeneralštabaMarko AtlagićZdravko Ponoš


Čovjek optužen za otmicu egipatskog aviona izveden na suđenje | Visokoin.com\nČovjek optužen za otmicu egipatskog aviona izveden na suđenje\nČovjeku optuženom za otmicu aviona aviokompanije EgyptAir i prisiljivanje da sleti na Kipar naređeno je da ostane još osam dana u policijskom pritvoru tokom njegovog prvog poijavljivanja u sudnici u srijedu.\nPolicija je poručila sudu u Larnaci da se 58-godišnji Egipćanin Seif al-Din Mohamed Mostafa suočava s eventualnim optužbama za otmicu, uzimanje ljudi kao taoca kako bi ih odveo na nepoznatu lokaciju, nesmotreno i prijeteće ponašanje i prekršaje kojima je prekšio antiteroristički zakon, prenosi AFP.\nOptuženi nije govorio u sudnici.\nDok je izlazio iz policijskog automobila, on je, međutim, pokazivao prstima simbolični znak pobjede prema novinarima koji prisustvuju ročištu u sudnici, koja se nalazi manje od kilometra udaljenosti od aerodroma u Larnaci na kome se talačka kriza odvijala u utorak.\nMostafa, čija je bivša supruga Kipranka, neće se suočiti s nikakvim novim zvaničnim optužbama do novog ročišta na kome se očekuje da se izjasni o krivici.\nKiparske vlasti opisale su Mostafu kao “psihički nestabilnog” i saopćile su da njegov slučaj “nema veze s terorizmom”.\nOn je optužćen da je u utorak prisilio posadu da preusmjeri avion na aerodrom u Larnaci, na južnoj obali otoka, prijeteći da će detonirati eksplozive za koje se kasnije ispostavilo da su bili lažni.\nVlasti navode da su njegovi motivi bili lične prirode i povezani su s njegovom bivšom kiparskom suprugom, s kojom je imao djece.\nOtmica je izazvala šestosatnu talačku krizu na aerodromu i dovela je do zatvaranja glavne ulazne tačke za turiste na mediteranski turistički otok.\nVećina od 55 putnika u avionu – koji su prvobitno putovali iz Aleksandrije u Kairo – brzo je oslobođena nakon što je avion sletio.\nNeki su, međutim, pobjegli prije okončanja talačke krize, među kojima i jedan uniformirani čovjek koji se mogao primijetiti kako izlazi kroz prozor pilotske kabine i skače na pistu.


100+ Citata o Koji Se Nikada Neće - Činija Citata\nCitati o Koji Se Nikada Neće\nOni koji nikada ne mijenjaju mišljenje, vole sebe više nego istinu. -Narodne poslovice\nAmerika je najgrandiozniji eksperiment koji je svijet ikada vidio, ali bojim se da to neće biti baš uspješan eksperiment. -Sigmund Frojd\nSvaki čitalac pronalazi sebe. Rad pisca je samo neka vrsta optičkog instrumenta koji omogućava čitaocu da uvidi u sebi ono što bez knjige nikada ne bi. -Marsel Prust


Moderna nega lica i tela\nIzvor: Story, 08.Nov.2015, 15:05 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nOvde je reč o sigurnoj nehirurškoj tehnici, gde se malim iglama u problematičnu regiju aplikuju određene supstance, a sve tajne ove metode koja postoji od 1952. godine, otkriva naša stručna saradnica\nDoktor Ivana Filipović Marković,\nspecijalista dermatologije, Delta estetica\nPrimenjuje se u svim granama medicine i veoma je zastupljena u estetici. Tom metodom možemo da podmladimo lice i izlečimo akne, fleke, ožiljke, >> Pročitaj celu vest na sajtu Story << kao i da ubrzamo metabolizam. U zavisnosti od problema zbog kojeg se mezoterapija primenjuje, zavisi i sastav koktela koji se priprema. On sadrži vitamine, aminokiseline, enzime, homeopatske preparate... Starosna granica za ovu primenu ove metode kreće se od 18. do 75. godine.\nTakođe, zbog velike popularnosti pojavio se veliki broj nestručnih osoba koje se bave mezoterapijom i tada su neželjene reakcije veoma česte. Ako izaberete lekara koji je stručan, možete očekivati samo modrice, crvenilo i svrab koji je prolaznog karaktera. Nivo osposobljenosti za primenu ove nehirurške tehnike značajno varira, zato pronađite doktora koji je prošao sveobuhvatnu obuku i ima validan sertifikat.\nPREDNOSTI U ODNOSU NA LIPOSUKCIJU\nLiposukcijom ne možemo da se oslobodimo celulita, dok se mezoterapijom on direktno tretira. Ova tehnika ne zahteva hospitalizaciju, čitav postupak traje 10 minuta, nema opšte anestezije i velikih troškova.\nNakon pregleda, lekar će proceniti u kom je stadijumu deo tela zahvaćen celulitom i početi sa primenom tri ključne metode koje su bitne za njegovo uklanjanje. One podrazumevaju:\n1. razgradnju masti\n3. regeneraciju oštećenog vezivnog tkiva\nPoboljšanje regije koja se tretira vidljivo je nakon dve do tri intervencije. Rezultati su trajni ukoliko ih kombinujete sa zdravom ishranom i fizičkom aktivnošću. Prirodno starenje nije moguće zaustaviti, možemo samo da ga usporimo uz preporuku da povremeno primenjujemo mezoterapiju kako bismo održali postignuti rezultat.


Na Kosovo stiglo 7000 hiljada testova za otkrivanje koronavirusa - TK PORTAL\nMinistar zdravlja Kosova Arben Vitia je putem društvene mreže Facebook obavestio da je stiglo sedam hiljada testova za otkrivanje COVID-19, te da je iniciran zahtev za snabdevanjme sa još deset hiljada testova.\nVitia je naveo da je stigao i deo donacije u vidu medicinskog zaštitnog materijala protiv COVID-19 od Svetske zdravstvene organizacije (SZO), kao i da će narednih dana stići donacija UNICEF-a sa dodatnim materijalom.\n“Putem Svetske banke završena je procedura nabavke za medicinski zaštitni materijal, dok je u Ministarstvu zdravlja u završnoj fazi nabavka zaštitnog materijala, opreme i lekova”, napisao je on.\nMinistar zdravlja je kazao i da uporedo sa institucionalnim akcija, pojedinci i preduzeća u zemlji i inostranstvu nastavljaju da doprinose mnogobrojnim donacijama upravljanju situacijom sa COVID-19.\n“Registrovano je oko 300 volontera i oni trenutno pomažu građanima i zdravstvenom osoblju”, naveo je Vitia.\nOn je istakao da se u ovom vremenu krize još jednom pokazao duh solidarnosti i visoka građanska kultura, što je priznanje i velika pomoć zdravstvenom osoblju.\nPrema podacima Nacionalnog instituta javnog zdravlja na Kosovu je 88 osoba zaraženo koronavirusom, od koji je jedna preminula, dok je opština Gračanica saopštila da registrovana i prva osoba obolela od koronavirusa u većinskim srpskim sredinama na Kosovu. Reč je o ženskoj osobi, staroj 62 godine iz sela Dobrotin, koja je prebačena u Niš na lečenje.\nIsplivala najmračnija tajna Miljana koji je ubio majku u kovinu: Bivšoj djevojci radio nešto zastraš...\nU AUTOMOBILU RASIMA LJAJIĆA IPAK NISU PRONAĐENA DVA MILIONA EURA: OBJAVLJUJEMO SLUŽBENI DOKUMENT


Lukašenko: Nisam kukavica - Sputnjik Srbija\n00:35 25 Januar 2021\n11:52 09.09.2020 (osveženo 11:58 09.09.2020) Preuzmite kraći link\nLukašenko je u intervjuu za ruske medije izjavio da je 23. avgusta izašao iz helikoptera sa automatskom puškom u rukama tokom demonstracija kako bi pokazao da nije kukavica.\n„Pokazao sam da sam na licu mesta i da nisam kukavica, da se ne plašim“, rekao je Lukašenko.\nOn je takođe dodao da su se sat vremena pre njegovog pojavljivanja, na pojedinim nalozima na Telegramu pojavile informacije o tome da je pobegao i da je trebalo jasno pokazati da te vesti nemaju veze sa stvarnošću.\nOn je dodao da nije bežao iz zemlje, niti da namerava da to čini.\n„Nisam kukavica i ne plašim se. Nisam nigde bežao, niti nameravam da to činim. Ni moja deca nigde neće ići“, dodao je beloruski lider.


Selma i Ramiz za primjer\nNaslovnica NAJNOVIJE Obrazovanje Selma i Ramiz za primjer\nPljevlja – Među najboljim studentima u Crnoj Gori tokom 2009. godine su i dvoje Pljevljaka, Selma Demirović i Ramiz Kurbegović. Selma Demirović je najbolji student Ekonomskog fakulteta, koji je završila sa prosječnom ocjenom 10, a Ramiz Kurbegović je najbolji student Mašinskog fakulteta.\nZa postignuti uspjeh Selma je dobila nagradu „19. decembar“, koju opština Podgorica tradicionalno dodjeljuje najboljim studentima na Dan oslobođenja glavnog grada. Ramiz Kurbegović, student druge godine Mašinskog fakulteta u Pljevljima, je među 35 najboljih studenata crnogorskog univerziteta, 29. decembra 2009 godine u Podgorici primio diplomu i novčanu nagradu od 660 evra.\nSelma Demirović je student magistarskog studija, smjer računovodstvo i revizija i trenutno ima status demonstratora i izvodi vježbe na tri predmeta. Završila je gimnaziju „Tanasije Pejatović“ u Pljevljima sa diplomom „Luča 1“. Za Sandžak Danas je izjavila da je poslije završene Gimnazije upisala Prirodno-matematički fakultet u Podgorici, ali se onda predomislila. „Nakon nepunih mjesec dana, shvatila sam da to nije ono čime želim da se bavim, pa sam se prepisala na Ekonomski fakultet. Taj prelazak je u prvim momentima poljuljao moje samopouzdanje i u početku nisam očekivala veliki uspjeh. Polako su krenule „desetke“ u prvom semestru, a kasnije se to nastavilo, tako da sam nakon četiri godine akademskih studija Ekonomskog fakulteta imala prosječnu ocjenu 10, na smjeru Finansije. Početkom jula 2009. godine odbranila sam diplomski rad“, kaže Selma.\nTokom četiri godine studija Selma je dobila brojne nagrade. Dobitnik je stipendije za talentovane studente Ministarstva prosvjete i nauke Crne Gore, kao i nagrade Ekonomskog fakulteta za najbolje studente sve četiri godine studija. Dobitnik je stipendije opštine Pljevlja, kao student završne godine, a dobila je i stipendiju organizacije Konrad Adenauer Stiftung koja se daje društveno angažovanim studentima, a tu je i tradicionalna „Europact“ nagrada, koju ta kompanija daje najboljim sudentima na području Crne Gore.\nGovoreći o planovima za bližu budućnost, Selma kaže da se nada da će i dalje raditi na Ekonomskom fakultetu sa zvanjem saradnika i da će u toku ove godine završiti postdiplomske studije, a u daljoj budućnosti njeno interesovanje bi bilo posao u revizorskim kućama ili bankama, jer je računovodstvo i bankarstvo spoj njenih interesovanja na profesionalnom planu.\nDa se upornim radom i zalaganjem može mnogo postići dokazuje i Ramiz Kurbegović, student druge godine Mašinskog fakulteta u Pljevljima. Iako je napravio pauzu od sedam godina poslije završetka Srednje stručne škole – elektro smjer, Ramiz je ostvario odlične rezultate na Mašinskom fakultetu, gdje je položio 12 ispita sa prosječnom ocjenom 9,35. „Od malih nogu želio sam da se bavim računarima, tako da i danas radim kao sistem administrator na popravci i prodaji računara. Poslije završetka srednje škole radio sam godinu dana u konfekciji Kastelo Montenegro, zatim u Čaku u Alti, a u Pljevljima sam od Biroa rada uzeo kredit i sa bratom otvorio internet klub. Posao nam nije najbolje išao, pa smo morali zatvoriti klub. U Čačku sam 2003 godine upisao Fakultet tehnike i informatike i bilo je vrlo teško raditi i studirati. Nakon što je prije dvije godine otvoren Mašinski fakultet u Pljevljima, iskoristio sam priliku i u grupi od 57 studenata upisao taj fakultet. U svom gradu je lakše studirati, a uslovi u Akademskom centru su odlični. Opština nas finansira, a sa profesorima imamo odličnu saradnju. Nisam planirao da ostvarujem odlične rezultate, to se samo nametnulo. Volim informatiku, matematiku i učim sa razumijevanjem i logičkim razmišljanjem. Ova nagrada mi je značajna iz tog razloga da ljudi vide šta znači učiti i raditi cio život“, kaže Ramiz.


Ponovo kreće igra “Uzmi račun i pobedi”\nPredsednik opštine, Duško Nedinić, organizovao je u svom kabinetu prijem za mlade sportiste iz Petrovca koji su predstavljali Srbiju na takmičenjima u okruženju.\n20:03 | 14.09.2018. Autor: E.B.\nRvači Uroš Rajić, Miljan Rajić i Anđela Vasiljević učestvovali su na Balkanskom prvenstvu u rvanju koje je održano u Sarajevu. Uroš Rajić je u svoje rodno mesto doneo bronzanu medalju, Anđela Vasiljević je osvojila četvrto mesto, dok je Miljanu Rajiću polufinale izmaklo za dlaku.\nMladi šahista Dušan Štrbac je učestvovao na završnici sportskih igara mladih koja je održana u Splitu i zauzeo je visoko peto mesto. Pored mladih sportista prijemu su prisustvovali predsednik rvačkog kluba “Zmajevi” Dejan Rajić, trener u klubu Petar Janković i predsednik Sportskog saveza opštine Petrovac na Mlavi, Dejan Marković.\nPredsednik opštine, Duško Nedinić, nije krio zadovoljstvo zato što je u prilici da pozdravi mlade i uspešne sportiste koji su budućnost ne samo ove opštine, već i Srbije.\nDejan Rajić, predsednik rvačkog kluba Zmajevi\n“Najveći uspeh koji je ikada u opštini Petrovac na Mlavi ostvaren je bronzana medalja na Balkanskom prvenstvu u rvanju Uroša Rajića. Sva ova deca su budućnost naše opštine, mi svi koji smo na mestima na kojima se donose neke odluke moramo da poštujemo ovu našu mladost i budućnost. Mogu da vam poručim da će opština, u skladu sa svim svojim mogućnostima, stati iza ove vaše priče. Zahvaljujem se treneru Jankoviću i predsedniku kluba Rajiću, jer da nije bilo njih ne bi bilo ni uspeha. Zahvaljujem se svima koji su na neki način pomogli da se stigne do ovakvih uspeha”, rekao je Nedinić.\nSvi prisutni zahvalili su se predsdniku opštine I predsedniku sportskog saveza na nesebičnoj pomoći i obećali da će u narednom period nastaviti sa dobrim radom i da će donositi još medalja u Petrovac.\nPredsednik opštine Duško Nedinić je na kraju prijema iskoristio priliku da sa mladim šahistom Štrbcem odigra brzopoteznu partiju šaha, a ko je pobedio ostaće tajna.


Nova komunistička partija Jugoslavije (NKPJ) ističe da Angela Merkel, buržoaska kancelarka Nemačke, koja dolazi u zvaničnu posetu Srbiji nije dobrodošla i nije prijatelj naroda naše zemlje.\nAngela Merkel je predstavnik nemačkog imperijalizma, koji je zajedno sa drugim zapadnim imperijalistima uz asistenciju domaće pete kolone, razbio našu domovinu Socijalističku Federativnu Republiku Jugoslaviju i izazvao krvavi bratoubilački rat na njenoj teritoriji u kome su stradale brojne žrtve.\nAngela Merkel je predstavnik nemačkog imperijalizma, koji je zajedno sa drugim zapadnim imperijalistima i uz asistenciju albanske proimerijalističke „Oslobodilačke vojske Kosova“ izvršio, u okviru zločinačke organizacije NATO, agresiju na Saveznu Republiku Jugoslaviju, čiji su epilog brojne ljudske i materijalne žrtve.\nAngela Merkel je predstavnik nemačkog imperijalizma, koji zajedno sa drugim zapadnim imperijalistima, pod okupacijom drži južnu srpsku pokrajinu Kosovo i Metohiju, u okviru koje se sprovodi nasilje nad srpskim narodom na tim prostorima od strane marionetske proimperijalističke vlasti u Prištini.\nAngela Merkel je predstavnik nemačkog imperijalizma, koji je zajedno sa drugim zapadnim imperijalistima i domaćom petom kolonom, razbio državnu zajednicu Srbija i Crna Gora, kako bi bio uništen i poslednji nukleus za obnavljanje zajedničke države jugoslovenskih naroda.\nAngela Merkel je predstavnik nemačkog imperijalizma, koji zajedno sa drugim zapadnim imperijalistima, vrši pritisak na zvanični Beograd da prizna lažnu državu „Kosovo“ i sprovodi kampanju za ulazak Srbije u Evropsku uniju, tamnicu naroda čiji je cilj da bogati budu još bogatiji a siromašni još siromašniji i NATO, udarnu vojnu pesnicu zapadnog imperijalizma.\nZbog svega izrečenog, ali i niza drugih razloga, Angela Merkel ne zaslužuje svečani doček u Beogradu kao ni da Radio-televizija Srbije direktno prenosi skup upriličen tim povodom.\nNKPJ poručuje da Angela Merkel nije prijatelj Srbije i njenih građana, kao što tvrdi aktuelna proimperijalistička buržoaska vlast na čelu sa Aleksandrom Vučićem, isto kao ni drugi zapadni imperijalistički lideri, i da naša zemlja ne treba da održava odnose sa onima koji teže da joj nametnu svoju volju, zarad ekspanzinističkih gramzivih interesa svog krupnog kapitala. U prvom redu to su imperijalistički centri u Vašingtonu, Londonu, Briselu, Berlinu, Parizu i Rimu.\nUmesto toga, Srbija treba da sarađuje sa zemljama koje su prema njoj istinski prijateljski nastrojene i žele ravnopravnu saradnju, kao što su Kina, Rusija, Belorusija, Kuba, DNR Koreja, Vijetnam, Laos, Venecuela, Ekvador, Palestina, Sirija i mnoge druge. Srbija odmah mora da prekine sa retrogradnim procesom pristupanja imperijalističkoj tvorevini Evropskoj uniji i da prekine svaku vojnu saradnju sa zločinačkom organizacijom NATO, koja predstavlja pretnju za sve slobodarske zemlje, narode i pokrete u svetu!\nPrevious: ODLUKA VLADE O POVEĆANJU MINIMALCA NEPRIHVATLJIVA


Timošenkova hoće Ukrajinu u NATO | BN\nTimošenkova hoće Ukrajinu u NATO\nPartija Otadžbina (Batkivščina) Julije Timošenko odlučila je da danas započene neophodne procedure radi održavanja referenduma o učlanjenju Ukrajine u NATO, istovremeno sa vanrednim parlamentarnim izborima 26. oktobra, javile su agencije.\nSvijet 30.08.2014 | 18:21\nBivša ukrajinska premijerka je rekla da će danas njena stranka predati Centralnoj izbornoj komisiji prijavu o okupljanju građana na kom će biti istaknuta inicijativa, prenio je UNN.\nNakon toga, po zakonu o referendumu, partija će započeti sakupljanje tri miliona potpisa potrebnih za njegovo održavanje, rekla je Timošenkova, saopštavajući i da se obratila predsjedniku, premijeru i predsjedniku skupštine, Petru Porošenku, Arseniju Jacenjuku i Aleksandru Turčinovu, kao i poslanicima sa molbom da podrže inicijativu.\nUNN navodi da je bivša premijerka uvjerena da će učlanjenje u NATO zaštititi Ukrajinu od ratnih dejstava.\nTimošenkova je, kako prenosi RIA Novosti, podsjetila da je juče generalni sekretar NATO-a Anders Fog Rasmusen rekao da su vrata za Ukrajinu otvorena i izrazila uvjerenje da je danas narod konsolidovan u poziciji da zemlja treba da postane članica Alijanse.\nJacenjuk je juče izjavio da će ukrajinska vlada predložiti Vrhovnoj radi (skupštini) da ukine vanblokovski status Ukrajine i obnovi kurs ka učlanjenju u NATO.\nJacenjuk je, kako je prenijela agencija Interfaks-Ukrajina, rekao da bi usvajanjem tog zakona Ukrajini bilo zabranjeno članstvo u poststovjetskim integrativnim savezima kao što su carinska ili evroazijska unija, koje, kako je rekao, po svojoj suštini nisu ništa drugo nego "Sovjetski savez koji se zove Ruska Federacija".\nUkrajina od 1994. godine učestvuje u programu Partnerstvo za mir, a 1997. Kijev je zaključio Povelju o specijalnom partnerstvu Ukrajine i NATO-a.\nKijevske vlasti 1997. godine zaključile su Povelju o specijalnom partnerstvu između Ukrajine i NATO-a, a odluku o početku procedure stupanja u Alijansu Savet za bezbjednost Ukrajine donio je maja 2002, uz očekivanje da će učlanjenje biti 2008. godine.\nKurs evroatlantske integracije, uz približavanje EU, bio je proglašen 2005. po dolasku na funkciju šefa države Viktora Juščenka.\nRada je 2010. na prijedlog tadašnjeg predsjednika Viktora Janukoviča usvojila zakon o principima unutrašnje i spoljne politike, kojim je proglašen vanblokovski status Ukrajine i isključen kurs ka evroatlantskoj integraciji zemlje.\nZakon koji do sada važi, predviđa osnovni princip spoljne politike po kom Ukrajina poštuje politiku nesvrstavanja u blokove, što znači da ne učestvuje u vojnopolitičkim savezima, već u modernizaciji i razvoju evropskog sistema kolektivne bezbjednosti, nastavlja konstruktivnu saradnju sa NATO i drugim vojnopolitičkim blokovima povodom svih pitanjima od zajedničkog interesa.\nZbog raspada koalicije vladajuće većine u Ukrajini su za 26. oktobar zakazani prijevremeni parlamentarni izbori.\nNema više Ukrajine\nOva stuha je morala ostati u zatvoru. Razvalila je Ukrajinu. Tipičan primjer da će svaki kriminalac iz politike radije gurnuti zemlju u rat nego sjediti iza rešetaka. Ova hoće ne samo lokalni rat nego hoće izazvati treći svjetski. A nije se dosjetila da ide na front da brani zemlju. Ali vrlo rado šalje druge.\nOva žena je oličenje zla i ljepote. To je najgora kombinacija.


Sudijski pripravnik-volonter Prnjavor – Prnjavor.info\nSudijski pripravnik-volonter Prnjavor\nNa osnovu člana 73 i 74 Zakona o sudovima Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“ broj 37/12, 44/15 i 100/17), predsjednik suda raspisuje:\n1. Predsjednik Osnovnog suda u Prnjavoru raspisuje Javni konkurs za popunjavanje upražnjenih radnih mjesta u Osnovnom sudu u Prnjavoru na određeno vrijeme, i to:\n– Sudijski pripravnik-volonter…………2 izvršioca\nPripravnik – volonter se prima na period od dvije godine.\nSudijski pripravnik-volonter obavlja pripravničku praksu u sudu radi sticanja uslova za polaganje pravosudnog ispita, pod nadzorom predsjednika suda i sudije, vodi dnevnik rada u koji svakodnevno uvodi podatke o poslovima na kojima je radio, te obavlja i druge poslove po naredbi predsjednika suda i sudije.\n– da nije osuđivan za krivično djelo na bezuslovnu kaznu zatvora od najmanje šest mjeseci ili za krivično djelo koje ga čini nepodobnim za obavljanje poslova u pravosuđu.\n– završen Pravni fakultet – VII stepen stručne spreme, bez radnog iskustva,\n– osposobljenost za samostalan rad na računaru u pripremi i izradi dokumenata.\n– foto – kopiju lične karte ili pasoša,\n– foto – kopiju uvjerenja o državljanstvu Republike Srpske odnosno Bosne i Hercegovine,\n– izjavu da kandidat:\n– diplome ili uvjerenje o završenom Pravnom fakultetu, sa potvrdom o položenim ispitima,\n– dokaz o poznavanju rada na računaru.\nSa svim kandidatima koji budu ispunjavali uslove Konkursa, Komisija za sprovođenje Javnog konkursa obaviće usmeni intervju.\nIzabrani kandidat nakon sprovedenog javnog konkursa, obavezan je da u roku od 7 (sedam) dana od dana prijema obavještenja Komisije, dostavi dokaze o ispunjavanju opštih i posebnih uslova konkursa u originalu ili ovjerenoj foto-kopiji te ovjerenu izjavu o ispunjavanju uslova iz poglavlja 5. kao i dokaz o opštoj zdravstvenoj sposobnosti.\nAko prvorangirani kandidat ne dostavi dokaze u određenom roku ili ako na osnovu dostavljenih dokaza Komisija utvrdi da kandidat ne ispunjava opšte ili posebne uslove, pozvaće sledećeg kandidata po broju osvojenih bodova sa liste uspješnih kandidata, da dostavi tražene dokaze.\nPrijave se mogu dostaviti lično u Prijemnu kancelariju Osnovnog suda Prnjavor ili putem pošte na adresu: Osnovni sud u Prnjavoru, Ul. Beogradska, br. 6, 78430 Prnjavor, sa naznakom: Prijava na javni konkurs.\nJavni konkurs će biti objavljen u dnevnim novinama „Glas Srpske“.\nDatum isteka: 18.02.2021


Pep Guardiola otkrio koji ga igrač u Cityju posebno oduševio |\nPep Guardiola otkrio koji ga igrač u Cityju posebno oduševio\nTrener Manchester Cityja, špoanjolski stručnjak Pep Guardiola pohvalio je Aleksandra Kolarova u pobjedi protiv Sunderlanda (2:1) na startu Premiershipa i poručio da je srpski nogometaš kao stoper odigrao jednu od najboljih partija koje je ikada vidio na tom mjestu.\nGuardiola je, nakon ozljeda Nicolasa Otamendija i kapetana Vincenta Kompanyja, pomaknuo Kolarova s lijevog beka u središnji dio obrane, a ovaj mu je to uzvratio odličnom igrom.\n“Mislim da je nastup Kolarova na mjestu stopera bio jedan od najboljih koje sam gledao. Osvojio je mnogo lopti, bio točan u pasu i vrlo snažan. Nije bio dobar samo protiv Sunderlanda, već je i prethodne utakmice je igrao odlično na novoj poziciji”, rekao je Guardiola, a prenose engleski mediji.\nCITY OSVAJA PREMIERSHIP?\nKoliko se Kolarov dobro snašao kao stoper, Guardiola razmišlja da ga stalno koristi na toj poziciji, iako smatra da podjednako koristan može biti i uz lijevu aut-liniju. Kolarov je već šest godina član “građana”, odigrao je točno 200 utakmica i postigao 20 golova. Prethodno je igrao za Lazio, OFK Beograd i Čukarički, dok za reprezentaciju Srbije ima 64 nastupa.\nKladionica Betfair upravo Manchester City vidi kao prvog favorita za osvajanje ovosezonskog Premiershipa na kojeg nam nudi koeficijent 3.25. Drugi favorit za osvajanje je Manchester United na kojeg je tečaj 3.75, a sudeći po jučerašnjoj utakmici Manchester Uniteda, oni itekako imaju šanse za ovakvo nešto.\nVrijedi spomenuti da kladionica Betfair povodom početka nove sezone Premiershipa daje nevjerojatan bonus od 200 eura. Sve što je potrebno jeste da ostavite depozit od 200 eura, a pomenuta britanska kladionica će vam na to dodati još 200 eura bonusa za klađenje.\nOznake: Aleksandar Kolarov • manchester city • Pep Guardiola • Premiership\nAugust 15, 2016 Objavljeno pod Vijesti autor Ilija


Mit je razbijen: IT stručnjaci nisu samo kompjuterski zanesenjaci: Čak 90 odsto zaposlenih u IT industriji prati aktuelna dešavanja | MediaPress\nKada je reč o domaćim medijima, ispostavilo se da se developeri najčešće informišu uglavnom putem N1, Nove, Danasa, Blica, Monda, Politike, Noizza, Telegrafa. O tome da je mit razbijen govori u prilog i činjenica da 79.6 odsto zaposlenih u IT-u podjednako koristi društvene mreže kako bi se informisali u vezi sa temama o poslu i o dnevnim dešavanjima.\nIpak, 12 odsto njih prati vesti isključivo u vezi sa poslom, dok preostalih osam odsto na društvenim mrežama prati one izvan IT-a.\nAko izuzmemo teme koje se ne tiču njihove profesije, zaposlene u IT-u najviše interesuju vesti iz sveta (63.5 odsto) i Srbije (59.3 odsto), informacije iz oblasti ekonomije (56.3 odsto), a potom društva, kulture, umetnosti (32.9 odsto) i sporta (31.1\nodsto), dok svega sedam odsto njih prati hroniku.\nProgrameri su otkrili da ih zanimaju i novosti iz oblasti muzike, gejminga, kinematografije, zdravlja, automobilizma i popularne nauke, ali u znatno manjoj meri.\nIpak, činjenica je da su programeri i developeri u velikoj meri zainteresovani za oblast kojom se bave, a da bi ostali u toku sa novim trendovima i dešavanjima podjednako koriste domaće i strane IT portale. Kada je trebalo da odgovore koji domaći IT portal najčešće posećuju, dominantni odgovori bili su Netokracija (74.3 odsto) i StartIt (50.9 odsto), dok od stranih najviše prate TechCrunch (47.3 odsto), Wired (35.9 odsto) i Tech Insider (33.5 odsto).\nDodatno, domaći i strani portali nisu jedini izvor informacija za programere kada je IT oblast u pitanju. Kako bi učili o novitetima u IT-u, developeri pretežno koriste stručnu literaturu i to 61.1 odsto, prate diskusije na društvenim mrežama (51.5 odsto), a 50.9 odsto njih pohađa online kurseve.\nAnketa koju je sprovela kompanija Q u saradnji sa Netokracijom je još jedan od dokaza da stereotipi predstavljaju generalizaciju o određenoj grupi ljudi i da često nisu tačni.\nProgrameri, developeri i IT stručnjaci, učestvovanjem u istraživanju, razbili su mit koji je važio za njih i pokazali su da imaju široka interesovanja.\nO kompaniji Q\nNa spisku klijenata internacionalne IT kompanije Q su The Times, Manpower, Novartis i mnogi drugi. Q se već nekoliko\ngodina nalazi na listi 500 najbrže rastućih firmi u Evropi, Bliskom Istoku i Africi (Deloitte Fast 500 EMEA), a u poslednjih\ngodinu dana jedan je od 20 najboljih svetskih kompanija u celom svetu (Clutch). Q je nedavno dobio i nagradu za najboljeg poslodavca u regionu.\nFotografije: Q arhiva\nTag:AnketaDeveloperidnevne temedruštvene mrežeinformisanostIT portaliIT sektorIT stručnjacikompanija Qkompjuterski zanesenjaciLinkedinonline kurseviposaoposlodavciProgrameriradna mestaradne pozicijestručna literatura\nHuawei i zvanično prvi izbor IT stručnjaka širom sveta\nKompanija Huawei prvi je izbor korisnika, IT stručnjaka i donosilaca odluk\nNakon Beograda, Kragujevca i Čačka, britanska softverska kompanija Endava


Granica sa dva lica | zvono.media\nGranica sa dva lica\nNe idem često preko mosta kao neki sugrađani koji to rade skoro svakodnevno, zbog navodno nižih cijena u Srbiji. Niti je veći izbor robe tamo, niti je vidno jeftinija, pa tako i ne prelazim često granicu. Ali najviše zbog neprimjerenog ponašanja pripadnika granične policije, carine ili već kako se zovu.\nKad im se hoće, a može im se, naprave red, svakog lektimišu, nešto zagledaju, “provuku” ličnu kroz kompjuter, pitaju gdje idete, koliko ćete se zadržati itd. Kad imaju “preča” posla - razgovor sa kakvim zemljakom, poznanikom, zgodnom ženskom ili razgovaraju telefonom, može da prođe ko hoće. Samo mahnu glavom u stilu “Prolazi” i to je to, kao da su vam učinili neku veliku uslugu.\nZanimljivo je to njjihovo ponašanje, da ne upotrebim koju težu i primjereniju riječ. Skoro niko od njih prolaznike ne persira, sa svima su na ti, dobar dan, izvolite, doviđenja ii sretan put kao da ne postoje u njihovom riječniku. Ponekad samo obrvama daju znak da prođete, ili klimanjem glave, treptanjem, lijenim pokretom ruke, bez ijedne riječi ili verbalne komunikacije.\nNe znam koje su škole završili, odakle su, da li su privilegovani postavljanjem da rade na granici, ali rijetko ko od njih je uljudan, vaspitan, nasmješen. Prolazim prije neki dan starim mostom, sa naše strane bez gledanja lične karte jer policajac u smjeni razgovara mobilnim telefonom. Udubio se u razgovori i ne gleda ko prolazi. Na Srbijanskoj strani “grane” policajka lakira nokte, i ni da vas udostoji pogledom, Kao da ste dim, vazduh, niko i ništa. Tako se i osjećate.\nKad god prelazim most i granicu, iznerviram se, Jednom sam i novčanu kaznu platila jer sam im skrenula pažnju na takvo ponašanje. Moj jezik me uvijek košta.I umjesto da neko od nadređenih im reaguje, oni i dalje tolerišu takvu demonstraciju moći i bahatosti radnika na granici koji bi morali tokom obuke, ako ne i školovanja, da (pre)poznaju kriminalce i švercere, a ne da sumnjiviji budu oni koji rijetko prelaze granicu, nego oni koji svakodnevno preko nje nešto nose i prenose.\nImala bih još što šta napisati na ovu temu, ali čemu. Samo će mi skočiti pritisak, stoga ću granicu prelaziti samo kad i baš moram, nadajući se da će tamo biti kakav pristojan policajac koji će me tretirati kao ljudsko biće, a ne kao nekoga ko mu smeta i u odmoru na poslu - ometa.\n954168273Unesite mišem ovo: 4215


Kraj kulturne revolucije? | Društvo | Novosti.rs\nPečat | 15. septembar 2018. 10:35 | Komentara: 1\nKako je nedavna smrt dvojice radnika otvorila pitanje da li je srpska nacionalna biblioteka mogla da se pretvori u buktinju i izgori kao što je nedavno izgoreo brazilski nacionalni muzej\nIzbio požar na dva tankera, 10 povređenih\nTragedija koja se desila 24. avgusta u Narodnoj biblioteci Srbije u Beogradu, kada su ugašeni životi Darka Šukala (50) i Lazara Blagojevića (25), upozorava i izaziva asocijacije od kojih podilazi jeza. S obzirom na to da su dvojica nastradalih bili radnici firme koja se bavi protivpožarnom zaštitom, prva asocijacija je spoznaja da Narodna biblioteka i njeni depoi s milionima knjiga nisu bezbedni, da u njoj može buknuti požar, da zgrada s knjigama može izgoreti kao i 1941. godine kada su je bombardovali Nemci, da se srpska nacionalna biblioteka može pretvoriti u buktinju i izgoreti kao što je nedavno izgoreo brazilski nacionalni muzej.\nI ova tragedija u Narodnoj biblioteci potvrdila je istinitost drevnih mitova. Dvojica radnika firme „Empeks“ koja se, između ostalog, bavi proverom ispravnosti i održavanjem vatrogasnih aparata Darko Šukalo i Lazar Blagojevića kao da su, kao u srpskom mitu, žrtvovani zarad spasa i opstanka građevina kojima mračne, adske sile nisu dozvoljavale da budu završene. Takve građevine bile su Skadar na Bojani i ćuprija na Drini Mehmed-paše Sokolovića. Da li im se sada pridružila i Narodna biblioteka Srbije?\nKNjIGA NIJE NA MESTU\nOve smrti izazivaju i bolno podsećanje na nedavna vremena kada su na srpskoj javnoj sceni vedrili i oblačili ljudi tanušnih dela, a snažnih želja da se istaknu, da vladaju. Da bi to postigli, dovodili su u pitanje srpsku duhovnost, srpske nacionalne institucije, sprovodili programe osmišljene u inostranstvu čiji je osnovni cilj bio menjanje kolektivne svesti i kolektivnog pamćenja srpskog naroda. Da bi se to postiglo, bilo je neophodno uništiti, zatvoriti, zatrti, prigušiti najvažnije srpske nacionalne institucije. Nosioci toga programa često su bili glumci, filmski i pozorišni radnici koji su postajali ministri kulture. Među takvima je prednjačio glumac Branislav Lečić, ali i njegov izabranik, upravnik Narodne biblioteke, pisac, filozof, konceptualni umetnik, bibliotekar i astronom Sreten Ugričić, kome je odmah po njegovom postavljenju od 2001. do 2012. godine bila data u ruke Narodna biblioteka Srbije, koju je on, napravivši brojne izmene u međuvremenu bio zatvorio, ostavivši njene depoe za knjige u neprimerenom stanju sa električnim instalacijama iz 1972. godine, s nesređenim knjižnim fondom, prenosi Pečat.\nPročitajte još: Narodna biblioteka bez odbrane od požara\nDanas se ne zna ni koliko Narodna biblioteka ima knjiga, ni to da li su sve knjige zavedene u katalozima na broju. Često se od vremena Sretena Ugričića do danas događa da čitaoci traže određene knjige i časopise, po pravilu one ređe i starije, a onda od bibliotekara dobiju odgovor: „Knjiga nije na mestu.“ A to znači da je postojala, da se vodi u katalozima, a da je na policama nema.\nNeki zaposleni u Narodnoj biblioteci, kako smo saznali iz štampe, još u četvrtak, 23. avgusta, osetili bi povremeno miris gasa, što je moglo biti povod da uprava biblioteke sutradan pozove stručnjake „Empeksa“ koji su i ranije sarađivali sa ovom ustanovom. Od njih je traženo da zbog vatrogasne inspekcije Ministarstva unutrašnjih poslova, koja se već najavila da će krajem avgusta doći u Narodnu biblioteku, još jednom provere vatrogasne i elektro instalacije.\nVEST O NESREĆI\nDvojica radnika „Empeksa“ ušla su u kontrolnu sobu depoa s knjigama oko podne. U nevelikoj prostoriji, u kojoj je bilo i protivpožarnih aparata, po svoj prilici dočekala ih je prevelika koncentracija smrtonosnog otrovnog gasa. Kada je otkriveno da se nesreća dogodila, pozvana je hitna pomoć, lekari su brzo došli, ali Šukalo i Blagojević bili su mrtvi.\nDok se u kontrolnoj sobi depoa odigravala drama, sve čitaonice Narodne biblioteke bile su pune, većinu mesta zauzelo je više stotina čitalaca, najviše studenata, jer je septembarski ispitni rok bio na pragu. Zaposleni u čitaonicama i katalozima radili su svoj uobičajeni posao. Niko nije obraćao pažnju što se oko podne čuo jači zvuk kola hitne pomoći. Pola sata posle podne u čitaonicama su prestali da rade klima-uređaji, a zaposleni su se rastrčali da na prozore navuku roletne da bi posetioce biblioteke zaštitili od sunca. Ubrzo posle toga zaposleni iz biblioteke krenuli su kroz čitaonice obaveštavajući posetioce da što pre sklope knjige, stave ih na pultove za razduživanje, pokupe svoje stvari i napuste biblioteku. Odmah posle toga čitaonice su, bez panike, počele da se prazne. Krkljanac je nastao tek na uzanim stepenicama između čitaonica i prizemlja ispred garderobe gde su posetioci biblioteke ostavili torbe. Pred bibliotekom pronela se vest o nesreći.\nVeć sutradan na zaključanim velikim staklenim vratima Narodne biblioteke, na ulazu sa Savskog platoa, zalepljena su obaveštenja da „zbog tehničko bezbedonosnih razloga Narodna biblioteka do daljnjeg neće raditi“. Ovo obaveštenje postavljeno je na istom mestu gde su od oktobra 2007. do maja 2011. bile zalepljene slične hartije sa saopštenjima da biblioteka zbog rekonstrukcije do daljeg neće raditi. Tek u četvrtak, 26. septembra, ministar kulture Vladan Vukosavljević obratio se javnosti saopštivši da su u zdanju biblioteke nadležne službe obavile toksikološku analizu vazduha kada je ustanovljeno da su sve prostorije bezbedne za posetioce i zaposlene. Pored toga ministar je saopštio da u prostorijama danima rade veštaci, eksperti koji proveravaju u kakvom su stanju protivpožarni sistem i električne instalacije u depoima, postavljene prilikom gradnje ovoga zdanja 1972. godine. Ministar je tada iskazao nadu da bi taj izveštaj mogao biti gotov za nekoliko dana, a od toga izveštaja zavisi šta će dalje biti preduzeto i konačno kada će ova ustanova ponovo biti otvorena za posetioce. Ministar Vukosavljević završio je svoje izlaganje ovim rečima: „Ministarstvo i uprava biblioteke ne žele da prepuste ništa riziku, moramo da budemo sigurni da je protivpožarni sistem bezbedan.“\nIZDANCI TITOVIH SABORACA\nTragedija u Narodnoj biblioteci i zbivanja koja su proistekla iz te tragedije ponovo su pokrenula sećanja na vreme kada je ova ustanova od 2007. do 2011. godine bila zatvorena, i na razloge zbog čega je izvedeno to nedelo. Posle petooktobarskih promena 2000. godine, promena koje oni koji su ih izveli zovu demokratskim, a većina naroda nasilnim revolucionarnim, došli su na vlast, na čelo ministarstava kulture, prosvete, nauke i nacionalnih ustanova ljudi koje su Sjedinjene Američke Države posredstvom Soroševe fondacije i fondova brojnih zapadnoevropskih zemalja deceniju pripremale da dođu na vlast i sprovode unapred propisanu im politiku.\nPojedinci koji su se uglavnom sami javljali Soroševim filijalama i zapadnim službama, iskazivali su spremnost da u Srbiji sprovode propisane demokratske promene, učlanjujući se u razne nevladine organizacije, neke su i sami stvarali, a za takvu aktivnost iz Soroševe, i sličnih kasa, pristizalo je obilje novca, putovalo se po svetu.\nU tom šarenišu bilo je dosta onih koji su se bavili umetnošću, a najglasniji su bili pozorišni radnici koji su verovali da im se ukazala prilika da na velika vrata stupe na svetsku scenu, da ih Evropa i Amerika jedva čekaju, i da će ih tamo slaviti kao demokrate, antikomuniste i borce protiv srpskog fašizma. Bilo je tu i pisaca koji su smatrali da se u Srbiji nisu dovoljno ostvarili i da je prilika da se predstave kao disidenti, borci za demokratiju i tako zasluže evropsku književnu slavu. Bilo je i likovnih umetnika tvoraca raznih instalacija koji su prihvatili umetničke pravce sa Zapada. Među njima je bilo i levičara koji su borbu za besklasno društvo zamenili veličanjem kapitalizma i multinacionalnih kompanija. Bilo je tu i pojedinaca koji su započeli naučne karijere.\nDODIR SOROŠEVE RUKE\nZanimljivo je da su se u službu novog svetskog poretka i savremenog kapitalizma prvi uključili novinari koji su pratili rad Saveza komunista.\nZahvaljujući novcu koji su dobili sa Zapada i srpski umetnici su snimali filmove, pisali knjige, izvodili pozorišne komade koji su se uglavnom bavili srpskom savremenošću, katkad i prošlošću. Budući istraživači srpskih kulturnih zbivanja poslednje decenije 20. i prve dve decenije 21. veka možda će tu umetnost nazvati srpskom sorošovskom umetnošću. Sva ta dela bila su tematski bliska, izvrgavali su poruzi srpski narod, ismejavali ga, pripisivali mu fašizam i najmračnije osobine, i to u trenutku kada su tome narodu istorijske okolnosti donele stradanje nezapamćenih razmera. Gotovo da i nema takvog primera da su u jednom vremenu umetnici stvarali umetnost koja je kiptala mržnjom prema sopstvenom narodu.\nJedan od važnih zadataka sledbenika ideja koje podstiče Soroš fondacija, posle petooktobarskih promena i dolaska na vlast, bio je sprovođenja projekta menjanja mentalnog sklopa srpskog naroda, gašenje njegovih slobodarskih osobina i večite težnje za slobodom i nezavisnošću. Najtvrđi orah je bila Srpska pravoslavna crkva, Srpska akademija nauka i umetnosti, Udruženje književnika i nacionalne institucije kao što su Narodna biblioteka, Narodni muzej i Muzej savremene umetnosti, Istorijski muzej Srbije, Arheološko nalazište Vinča (zbog praistorijskih znakova na keramici za koje su neki svetski paleolingvisti priznali da predstavljaju paleopismo!).\nOstaci stare biblioteke\nNOVI INŽENjERI LjUDSKIH DUŠA\nTrebalo je izmeniti sistem srpskog školstva, izmeniti obrazovne programe, i drastično smanjiti broj časova srpskog jezika i istorije. Taj zadatak preuzela je nova petooktobarska vlada i njena nadležna ministarstva. Njihov zadatak je bio da mladim Srbima koji se školuju ponude nove vrednosti koje su im propisivali aktivisti iz soroševskih nevladinih organizacija, čvrsto rešeni da stvore novog savremenog, naprednog evropskog čoveka koji će se odreći svoje tradicije. Radili su isto što su u Srbiji posle Drugog svetskog rata činili njihovi biološki i duhovni prethodnici, koji su za sebe govorili da su „inženjeri ljudskih duša“. Na čelo najznačajnijih institucija dovođeni su novi za takve podvige pripremani kadrovici.\nPo tom ključu za upravnika Narodne biblioteke Srbije imenovan je Sreten Ugričić. Njega, kao što je „Pečat“ pisao u septembru 2009. godine, na to mesto nisu dovele njegova naučna ili književna dela, niti prethodno veliko iskustvo u bibliotekarstvu ili izdavaštvu. Prethodno je diplomirao na Katedri za filozofiju na Filozofskom fakultetu u Beogradu, a od 1992. do 1995. bio je asistent na Filozofskom fakultetu u Prištini, na predmetima Estetika i Etika. Na mesto upravnika Narodne biblioteke Ugričić je došao zahvaljujući tome što je tri godine bio koordinator programa u kancelariji Soroš fonda Jugoslavija u Prištini. Da se na toj dužnosti dobro pokazao, dokazuje to što je kao koordinator programa nastavio službu u Fondu za otvoreno društvo. Predan rad preporučio ga je za jednogodišnje školovanje u Mađarskoj kada se 1998. godine upisao na Open Society Institute u Budimpešti gde je izučavao novo soroševsko izdavaštvo, a pri povratku u zemlju postao je koordinator grupa informatičkih programa Fonda za otvoreno društvo u Srbiji koji se bavio izdavaštvom.\nU kom će političkom smeru krenuti Narodna biblioteka Srbije najavio je 26. februara 2002. njen novi upravnik Sreten Ugričić. Ova ustanova skreće s puta koji su joj odredili njeni osnivači i njeni upravnici koji su je vodili. On za sebe kaže da je čovek diskontinuiteta, a da bi pokazao šta taj diskontinuitet znači, oglašen je novi Dan Narodne biblioteke. Umesto 6. aprila, datuma kada su 1941. nemački bombarderi pogodili i spalili, sa celokupnim knjižnim fondom, zdanje ove nacionalne ustanove, određen je 28. februar, datum kada je po usmenom nalogu kneza Miloša 1832. godine osnovana prva biblioteka u tadašnjoj Srbiji u knjižari beogradskog knjižara i izdavača Gligorija Vozarovića. Donesena su i nova pravila za izbor knjige godine.\nSkulptura „Drvo života“\nUgričić je svoj smer budućeg rada označio uklanjanjem dva važna simbola ove biblioteke: uklanjanjem vitrine sa ugljenisanim knjigama iskopanim u temeljima bivše biblioteke na Kosančićevom vencu koja se nalazila u glavnom holu. Sklonjena je i velika skulptura „Drvo života“ svetski priznatog vajara Bogosava Živkovića na kojoj su predstavljeni likovi iz srpske istorije i folklora, oko koje se, kao oko stožera, odvijao ceo život biblioteke. Oba ova simbola bila su pomerena i smeštena negde ukraj glavne čitaonice. Za ove Ugričićeve poduhvate stigla je Narodnoj biblioteci donacija od Instituta za otvoreno društvo iz Mađarske u vrednosti od 350.000 ondašnjih nemačkih maraka.\nOdmah posle petooktobarske revolucije nove demokratske snage pokušale su da zaposednu i Srpsku akademiju nauka i umetnosti. Pošto među akademicima i naučnim radnicima nisu mogli da nađu saradnike koji bi otvoreno stali na njihovu stranu, pokušali su to preko Sindikata „Nezavisnost“, koji je među pomoćnim osobljem i sitnim službenicima pokušao da za početak stvori sindikalnu organizaciju, ali im to nije uspelo. Najveći gnev je tada uperen na Institut za srpski jezik SANU, čija je osnovna delatnost bila izrada velikog višetomnog Rečnika srpskohrvatskog jezika koja traje sto godina. U drugoj polovini 2002. godine ministarstvo za nauku, na čijem je čelu bio prof. dr Dragan Domazet, leksikografi u Institutu za srpski jezik nisu dobijali platu. Ostaće zapamćena izjava Vladimira Matića, pomoćnika ministra za nauku: „Gospoda iz Instituta SANU za srpski jezik moraće da rade efikasnije, nije ovo devetnaesti vek da se Rečnik pravi sto godina.“ Odgovorio mu je prof. dr Miroslav Nikolić da se leksikografija ne zasniva na kompjuterima nego na znanju, olovci i gumici. Jedva su se leksikografi Instituta za srpski jezik, na čelu sa tadašnjim direktorom Slobodanom Remetićem, izborili da se stvore uslovi da ova ustanova nastavi rad.\nPROMENE PRETOČITI U ZAKONE\nIstovremeno je vođena grčevita borba za srpski jezik u nastavi u osnovnim i srednjim školama. I u prosveti je tada, u vreme ministra Gaše Kneževića, bila prisutna „prosvetna revolucija“ kada je za nastavu srpskog jezika bilo predviđeno svega po nekoliko časova nedeljno. Stratezi „prosvetne revolucije“ nastojali su „ispod žita“ da se umesto srpskog uvede predmet maternji jezik. Ovoj reformi suprotstavile su se sve katedre srpskog jezika u Srbiji i nastavnici srednjih i osnovnih škola, pa zamisao Ministarstva prosvete nije sprovedena do kraja.\nPodsetićemo i na debatu o kulturnoj politici Srbije čiji su glavni stratezi bili ministar kulture glumac Branislav Lečić i upravnik narodne biblioteke Sreten Ugričić. Na debati vođenoj početkom leta 2003. godine u Centru „Sava“ uvodno izlaganje podneo je Sreten Ugričić. Glavni govornik bio je Norbert Ridl, direktor direkcije za međunarodne odnose Ministarstva kulture Austrije i predsedavajući tima za kulturu Saveta Evrope. On je najvišom ocenom ocenio izlaganje Sretena Ugričića ističući da ono nudi revolucionarne promene koje treba pretočiti u zakone i sprovesti. Na debati je učestvovao i Dušan Makavejev koji je rad ministra Lečića uporedio sa radom Svetoga Save!\nUgljenisani ostaci knjiga\nRevolucionarne promene koje je u Narodnoj biblioteci Srbije sprovodio Sreten Ugričić nisu donosile željene plodove. Istraživači koji su ovde sakupljali građu za svoje radove nisu imali sluha za „kulturnu revoluciju“. Nešto se moralo uraditi. Onda je u jesen 2007. godine usledilo preuređivanje dela Narodne biblioteke gde su smeštene čitaonice i katalozi. Ovaj posao trajao je do maja 2011. kada je preuređeno oko 6.000 kvadrata prostora za šta je potrošeno 4,3 miliona evra iz budžeta Vlade Srbije. Prostor od oko 18.000 kvadratnih metara u kome su smešteni depoi za knjige nije ni taknut.\nO ovoj rekonstrukciji 2009. godine „Pečat“ je pisao: „Temeljnu rekonstrukciju zahtevali su samo podzemni magacini za knjige, koji odavno propuštaju vlagu zbog sleganja tla izazvanog gradnjom Svetosavskog hrama i obimnih zemljanih radova obavljenih na Svetosavskom platou. U te magacine, gde je vlaga, pored više od pet miliona publikacija, smešteni su i neki katalozi izdanja štampanih pre 1990. Ovi magacini postali su tesni da prime nova izdanja knjiga. Sa gorčinom su zaposleni u Narodnoj biblioteci šapatom negodovali kada se pronela vest da direktor Ugričić izbacuje u staru hartiju treći primerak nekih izdanja štampanih pre Drugog svetskog rata, koji predstavljaju kulturnu baštinu. Ali o rekonstrukciji i proširenju magacina se ne govori. Dešavalo se, doduše, da je i krov ponekada ponegde prokišnjavao, ali su se prokišnjavanja mogla zaustaviti manjim intervencijama. Bilo je u Srbiji mnogo prečih poslova za koje bi se morao trošiti novac iz državnog budžeta.“\nPreveliki računi „kulturne revolucije“ koju su sprovodile petooktobarske demokratske vlasti stalno stižu. Među tim računima su i životi Darka Šukala i Lazara Blagojevića. Svojom smrću oni su upozorili nadležne vlasti i srpsku javnost da je Narodna biblioteka mogla ponovo da izgori do temelja.\nAutor: Jovo Bajić