Milorad Dodik: Hipotetički, mijenjam se iz korijena, a možda i ne - Istinomjer\nMilorad Dodik je, nakon par mjeseci “nećkanja” i odugovlačenja, nedavno potvrdio da će se kandidovati za člana Predsjedništva BiH. Stavovi koje je iznosio tim povodom već su toliko kontradiktorni da će, ukoliko se nađe na ovoj funkciji, neke od njih neizbježno morati da pogazi.\nMiloradu Dodiku uskoro ističe predsjednički mandat u Republici Srpskoj, za koji se više ne može kandidovati. Sada je, kako smo saznali, odlučio da želi da predsjedava državom koju je često nazivao “nepostojećom”, te je nedavno okarakterisao kao “surogat koji nije uspio postati državom”. Ništa od toga nije novo – Dodik je svoju političku karijeru gradio na konstantnom negiranju državnosti i ustavnopravnog poretka Bosne i Hercegovine. Dok je u javnosti često osporavao da je BiH država, te ovaj naziv jednako često koristio da opiše entitet Republiku Srpsku, činjenica da namjerava postati član Predsjedništva BiH neizbježno će ga dovesti u sukob sa sopstvenim stavovima.\nUpitan o tome kako će se ponašati ako bude izabran za člana Predsjedništva, Dodik je nedavno odgovorio ovako:\nAko i hipotetički budem to, svakako će to biti poštivanje Ustava BiH i Dejtonskog sporazuma. Postaviću sve teme vezano za funkcionisanje Ustava BiH na dnevni red i ne bih dozvolio bilo kakvu zloupotrebu Predsjedništva BiH u smislu samog Savjeta ministara koje je po Ustavu definisano kao pomoćni organ Predsjedništva BiH. U toj situaciji bih Savjet ministara BiH postavio u funkciju pomoćnog organa Predsjedništva, jer to piše u Ustavu.\n(Milorad Dodik, 12.02.2018.)\nNa stranu izjava da će od Vijeća ministara napraviti “pomoćni organ”, Dodikovo naglašavanje da će poštovati Ustav BiH teško je pomiriti sa brojnim stavovima koje je ranije iznosio – čak i o samoj kandidaturi za Predsjedništvo.\nTako je, početkom godine, u intervjuu za N1 televiziju izjavio da će, ukoliko “sjedne u fotelju” člana Predsjedništva, zakletvu polagati u Banja Luci, a na posao ići u Istočno Sarajevo. Upitan da pojasni takav stav, to jest da li smatra da bi član Predsjedništva BiH trebao polagati zakletvu samo u Republici Srpskoj, ili i u institucijama Bosne i Hercegovine, Dodik je tada dao odlučan odgovor:\nSamo u Republici Srpskoj, on je biran ovde. Srpski član predsjedništva je biran u Republici Srpskoj. Ja poštujem pravila. Ako sam biran odavde, ja odgovaram onom ko me birao. Tako je u Americi, tako je i u Francuskoj.\nPonovo, ostavimo po strani činjenicu da se ni u SAD ni u Francuskoj zakletva ne polaže nigdje osim u glavnom gradu i potpuno neopravdano povlačenje paralele između Dodikovih zamisli i realne prakse u pomenutim državama Dodik sada tvrdi da će, ukoliko pobjedi na izborima, raditi sve kako pravila nalažu. Dakle, zakletvu za kolektivnog šefa države BiH trebao bi polagati nakon okončane konstituirajuće sjednice Predsjedništva, u zgradi Predsjedništva BiH, čije je sjedište u glavnom gradu, Sarajevu, gdje bi i svakoga dana trebao dolaziti na posao. Navedeno, već u najavi, ukazuje da će jednog od ova dva stava Dodik morati da se odrekne.\nMilorad Dodik sada implicira i da, ukoliko “zasjedne u fotelju” člana predsjedništva, neće dozvoliti ni “bilo kakvu zloupotrebu Predsjedništva BiH”. Sa druge strane, lično je Dodik forsirao zloupotrebu funkcije člana Predsjedništva vezano za postrojavanje i angažmana Trećeg pješadijskog puka OS BiH na svečanom defileu povodom 9. januara, Dana Republike Srpske.\nMladen Ivanić je prošle godine to i učinio, osiguravši prisustvo Trećeg puka nakon insistiranja Milorada Dodika. Ove godine, Ivanić i Dodik su razmijenil žustra pisma prije proslave, a Ivanić, suprotno Dodikovim očekivanjima, nije ponovio prošlogodišnje “zalaganje”, kada je nelegalno “isposlovao” postrojavanje jedinice u roku od dva-tri dana. Ivanić je ove godine odlučio poštovati pravila, te je odbio Dodikov zahtjev, iznesen u pismu koje je poslao samo par dana prije same manifestacije, gdje je Dodik izrazio očekivanje da će se “jedinica Srba u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine (naći) na čelu svečanog defilea u čast Dana RS-a”. Mladen Ivanić, u obrazloženju odbijenice naslovljene na Milorada Dodika, naveo je sljedeće:\nUvjeren sam da je Vama i saradnicima poznato da pravne norme propisuju da organizator manifestacije koji želi angažman Trećeg pješadijskog (Republika Srpska) puka to treba zatražiti najmanje 30 dana prije održavanja manifestacije, što su institucije RS-a svih ranijih godina činile.\n(Mladen Ivanić, 05.01.2018.)\nSama priča o Danu RS, jedan je od primjera najistrajnijeg kršenja Ustava BiH od strane Milorada Dodika – istog onog za koji tvrdi da će ga poštovati postane li član Predsjedništva. Da li to istovremeno znači i da neće biti proslave 9. januara, Dana RS proglašenog neustavnim, za sada je nejasno. Podsjećamo, nakon što je Ustavni sud BiH 2015. godine ovaj praznik proglasio neustavnim, Milorad Dodik izjavio je sljedeće:\nDok sam ja predsednik Srpske, ona će obiljžavati 9. januar kao Dan Srpske, jer je tad osnovana Republika Srpska, prije oružanih sukoba i nagovještaja da će doći do ratnih sukoba.\n(Milorad Dodik, 26.11.2015.)\nDodik ne osporava samo odluke Ustavnog suda, već i odluke, čak i samo postojanje, bilo kakvih pravosudnih institucija BiH. U svojim javnim istupima Milorad Dodik često je isticao da su Sud i Tužilaštvo BiH “vještačke” institucije, koje su stvorene da bi sudile Srbima i Republici Srpskoj.\nSvih prethodnih godina govorio sam o Sudu i Tužilaštvu BiH, pokušavajući da osporim njihovo ponašanje i nelegalno postupanje, o kojima najbolje govore javno iznijetii dokazi o zloupotrebama svjedoka i procedura.\n(Milorad Dodik, 12.12.2017.)\nJedna od odluka koje Dodik i dalje intenzivno osporava, odnosi se i na imovinu Bosne i Hercegovine. Dodik je istrajan u svojim navodima da je knjiženje vojne imovine na državu BiH nezakonito, iako su i Sud BiH i Ustavni sud BiH, kao jedine nadležne institucije za tumačenje i odlučivanje o ovoj problematici, odlučili drugačije. Dodik se u takvim istupima postavlja kao vrhunski arbitrar i tumač Ustava – što je praksa koja se vjerovatno može očekivati i ukoliko postane član Predsjedništva.\nNema nijednog zakonskog propisa, nijednog elementa Dejtonskog ili bilo kojeg drugog sporazuma koji omogućava transfere imovine na način kako to pokušava da uradi Sud BiH na bazi ugovora o sukcesiji, koji ne može da bude pravni osnov za regulisanje pitanja imovine. Tako je oko Žepa, tako je i oko bilo čega drugog.\n(Milorad Dodik, 28.08.2017.)\nOve svoje stavove Dodik, po pravilu, pokušava argumentirati neistinitm tvrdnjama – u ovom slučaju, pozvao se na zaključke OHR-a koje je predstavio potpuno drugačijim nego što su stvarno bili. Uknjižba državne, sa naglaskom na vojnu imovinu, i dan danas je jedna od gorućih tema dnevnopolitičkih prepucavanja, a svaki put za epilog ima isti ishod, Dodikovo negiranje države BiH i njenog prava da raspolaže istom.\nDakle, stavovi Milorada Dodika o pitanju državnog suvereniteta BiH, imovine BiH, nadležnosti Ustavnog suda, Suda BiH, Tužilaštva BiH i ostalih državnih institucija uvijek završavaju isto- negacijom postojanja države BiH. Međutim, njegovi stavovi itekako znaju biti nedosljedni i mijenjati se “kako vjetar duva”. Kakvi će biti ukoliko Milorad Dodik postane član Predsjedništva BiH, ostaje da se vidi. Odgovore na ova pitanja i jasan zaključak dat će nam najprije njegovo polaganje zakletve, zatim proslava 9. januara naredne godine, kao i provođenje sudskih odluka i generalno obavljanje državničkih dužnosti, za koje je nedavno rekao da će biti u skladu sa Ustavom BiH.


Partizan Trajal uživo prenos livestream Arenasport Kup Srbije rezultat | Sport | Fudbal\nPARTIZANOVIH 3:0 U HUMSKOJ - RUTINSKI U OSMINU FINALA: Menig i Živković poveli crno-bele ka trofeju! 20 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nOBJAVLJENO: 13.10.2021. / 14:55 POSLEDNJA OBJAVA: 13.10.2021. / 18:33\nEkipa Aleksandra Stanojevića savladala je u Humskoj srpskoligaša Trajal rezultatom 3:0 (1:0), a strelci su bili Kvinsi Menig u 25. i 49. minutu, kao i Marko Živković u 67.\nKao što je i najavio, trener lidera Superlige Aleksandar Stanojević i njegov tim krajnje ozbiljno su shvatili duel protiv lidera tabele Srpske lige grupa "Istok".Rikardo je kao i obično bio u timu od starta i iako nije dao gol vodio je velike bitke protiv štopera Kruševljana Radosava Aleksića i Milana Gašića, a meč je na momente bio prekidan zbog koškanja u kojem je golgeter Partizana dobio žuti karton u drugom delu.\nAleksandar Stanojević zato ga je izveo iz igre uoči završnice, kada je već bilo izvesno da je njegov tim dovoljno slomio otpor borbenih gostiju, koji jesu nekoliko puta zapretili Nemanji Stevanoviću, ali nisu uspeli da ga savladaju.\n"Nemoj gol da primimo", viknuo je golman crno-belih u završnici.\nCrno-beli su tako u prohladnoj večeri u Humskoj ostvarili cilj i napravili prvi korak u pohodu na trofej Kupa, pa mirni i zadovoljni očekuju žreb za osminu finala.\nAutori Mladen Šolak Nebojša Marković Nikola Lalović\nKada se igra osmina finala?\nMečevi osmine finala zakazani su kalendarom za 1. decembar 2021.\n"Partizan je prvak države, ponosan sam"\n"Da li je moglo bolje? To je hipotetičko pitanje, mi smo igrali sa pet omladinaca i bez dvojice standardnih", rekao je trener Trajala Miljojko Gošić.\n"Partizan je prvak države, mi igramo treću ligu, preponosan sam na svoj klub, ponosan sam na ove momke i čestitam im", dodao je on.\nPrva poruka Aleksandra Stanojevića\n"Dva treninga smo imali posle pauze, odigrali smo dobro, muški, stvarali smo dosta situacija. Nije bilo lako probiti, ali uspeli smo. Iz punog treninga smo ušli i stvarno smo zadovoljni. Teren je bio malo teži, premekan zbog kiše, momci su maksimalno uradili i čestitam im", rekao je trener Partizana za TV Arena sport.\n... A ovako se Marko Živković "upisao" za konačnih 3:0\nBio je to prvi gol desnog beka u crno-belom dresu, u kojem je i ponikao u omladinskoj školi.\nMarko Živković dao gol Trajalu\nOvako je Menig postavio 2:0...\nMenig daje drugi gol protiv Trajala\nKraj utakmice, pobeda Partizana protiv Trajala 3:0\nCrno-beli su ušli u osminu finala Kupa Srbije\nKoškanje i žuti karton za Rikarda u 70. minutu\nKoškanje pred šesnaestercme gostiju i žuti karton za Rikarda. Nejasno je sa kojim defanzivcem Trajala se sukobio, mada prema snimku deluje da je u pitanju bio Aleksić.\nMeč je nastavljen posle kratkog koškanja.\nPARTIZAN VODI 3:0!\nBek crno-belih Marko Živković dobio je odličnu loptu u prostor od Saše Zdjelara, iskoristio je da snažno šutne i da u 67. minutu postavi ubedljivih 3:0.\nBio je to prvi gol desnog beka za crno-bele, među kojima je ponikao i među koje se vratio početkom 2021.\nPonovo preti Trajal - najozbiljnije dosad\nArsić je ušao u priliku, šutirao "spoljnim" delom kopačke kraj Miletića, a Nemanja Stevanović se bacio u levu stranu i odbranio.\nSigurna reakcija golmana crno-belih.\nOvako je večeras u Humskoj\nNajbolja šansa za Trajal\nNajozbiljniji napad Trajala u drugom delu meča, Matejević je bio u šansi u 56. minutu, ali nije bilo gola gostiju.\nKruševljani pružaju dobar otpor favoritu, a Partizan nije iskoristio priliku u 58. minutu, kad je Jojić pogodio živi iz "slobodnjaka" sa 18 metara.\n2:0 ZA PARTIZAN - OPET MENIG\nOdlična akcija crno-belih, dodavanje Danila Pantića i drugi gol nekadašnjeg Ajaksovog đaka u ovoj utakmici.\nU 49. minutu je zaokružio lepim udarcem akciju koja se odvijala po desnoj strani.\nPrecizan udarac, za još jedan gol favorita i potpunu kontrolu rezultata.\nOVAKO JE MENIG DAO GOL\nPogledajte i kako je Menig zatresao mrežu Trajala.\nMenig postiže gol protiv Trajala\nJedini strelac je Kvinsi Menig u 25. minutu, a Partizan je imao još nekoliko šansi da zatrese mrežu protivnika. Ipak, nisu to bile zrele šanse i još ništa nije gotovo u ovoj utakmici.\nČeka nas zanimljivo drugo poluvreme!\n42. minut: KONTRA!\nSevnula je kontra Partizana, bila je situacija 4 na 3, ali je Miloš Jojić odlučio da ne doda, već da šutira. Otišla je lopta malo pored gola i propala je ova odlična šansa.\n40. minut: Nema penala!\nRikardo se oslobodio štopera Trajala jednim potezom, onda mu je lopta pobegla. Pao je posle kontakta u 16 metara, ali ništa od jedanaesterca.\n36. minut: Opet Obradović!\nDesni bek za levog! Marko Živković je centrirao, Obradović je probao glavom, ali je izblokiran.\n29. minut: GOOOL! Ali uz faul!\nŽivković je stigao loptu po desnom boku, centrirao pravo na glavu Rikardu Gomešu, a napadač crno-belih postigao je gol!\nIpak, odgurnuo je rukom defanzivca Trajala i pogodak ne važi.\n25. minut: GOOOL!\nKvinsi Menig je pogodio posle magije Lazara Markovića! Kapiten Partizana je iz mesta podigao loptu, video je slobodnog Jojića. On je primio loptu, poslao je na peterac, a Holanđanin je pogodio!\n23, minut. PREČKA!\nOpet Danilo Pantić! Pokušao je sa 18 metara udarcem, jedan od defanzivaca Trajala je zakačio loptu, a onda je golman Kruševljana odbio taman toliko da se od prečke odbije u korner.\nCentaršut iz kornera na Miletića,ali brane se gosti odlično!\n15. minut: NEZGODNO!\nPavlović je prošao po desnoj strani, centrirao je, a Bojan Ostojić je loptu odbio ka golu Nemanje Stevanovića. Ipak golman crno-belih bio je pribran i uhvatio je ovu loptu.\n12. minut: Šansa! Pantić šutira!\nPantić! Došla mu je lopta sa strane, posle centaršuta sa desnog boka, natrčao je ofanzivni vezista crno-belih, ali je loptu poslao daleko iza gola.\n8. minut: VELIKA ŠANSA ZA PARTIZAN!\nCrno-beli ne prestaju da napadaju! Velika gužva u 16 metara posle pasa veziste crno-belih, ali defanzivac Trajala izbacuje tu loptu! Mogao je ovo biti gol!\nPotom u narednom napadu Ivan Obradović šutira, ali brani golman Trajala!\nOdmah korner za Partizan u prvom minutu, ali nije iz toga napravljena šansa. Ipak crno-beli odmah pritisak i vrlo brzo smo videli i drugi korner!\nAli i drugi put se Trajal odbranio!\nSTARTNIH 1⃣1⃣ FK Trayal\nA. Popović, S. Saničanin, L. Pavlović, A. Miljković, R. Brežančić, A. Lutovac, M. Smiljanić\n— FK Partizan (@FKPartizanBG)October 13, 2021\nStanojević je izabrao najjači mogući tim u ovom trenutku:\nBudite i ovog popodneva uz MONDO, pratićemo uživo dešavanja na meču Partizan - Trajal u okviru 1/16 finala Kupa Srbije.\nPartizan je prvoplasirani u Superligi Srbije, dok je Trajal prvoplasiran u trećem rangu, odnosno Srpskoj ligi Istok.\n14.10.2021. / 01:08\nMogu da ga povedu samo prema finalu i do finala a trofej osvaja najbolji tim a to je Zvezda.\n13.10.2021. / 19:59\n13.10.2021. / 19:21\nBravo crno beli, Parni valjak neka melje!\nBOMBAŠI SAMOUBICE POBILI 50 LJUDI: Eksplozije u džamiji u Kandaharu, krv...\nKAKVA MAČKETINA! Najizazovnije izdanje supruge srpskog fudbalera - Jovan...


Vozači autobusa GSP-a često moraju da reaguju "na slepo", šta bi donele obavezne kamere | Novosadski informativni portal 021\nVozači autobusa GSP-a često moraju da reaguju "na slepo", šta bi donele obavezne kamere\n06:55 > 07:28\nKada je gužva u autobusu, vozač ne vidi dobro putnike na trećim i četvrtim vratima ukoliko ima samo retrovizor. Uz pomoć kamere vidi.\nPre pola godine u Prvomajskoj ulici u Zemunu poginuo je četvorogodišnji dečak dok je izlazio sa bakom iz autobusa.\nGužve na stanici i u vozilu pogoršavaju preglednost. Kada pada kiša, retrovizori budu mokri, što vozaču takođe otežava da jasno vidi putnike koji žele da uđu u autobus i izađu iz njega. Često se dešava da, ukoliko se samo malo zanese zadnji trap autobusa, vozač uopšte ne vidi treća i četvrta vrata. Tada mora da radi po osećaju ili da se osloni na lampice koje su povezane sa senzorima pored vrata.\nMeđutim, lampica za senzor koji pokazuje da putnika u blizini vrata nema najčešće ne radi. Senzor, inače, daje znak vozaču da vrata može bezbedno da zatvori.\nA čak i kada rade, senzori ne detektuju tanke predmete, kao što je kesa ili dečja ruka. To znači, ako vrata zakače garderobu, malu ruku ili noge, vozač to ne vidi i lako može da dođe do nezgode.\nDamir Okanović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja rekao je za RTS da su podneli inicijativu da u autobusima koji imaju najmanje troja vrata budu postavljene kamere, kako bi vozač mogao da posmatra ulazak i izlazak putnika na svim vratima.\nOkanović kaže da su vozači često u problemu jer ne mogu da vide putnike, a oprema koja bi im to omogućila je sve jeftinija.\nJovica Vasiljević iz Sekretarijata za javni prevoz napominje da je prosečna starosna struktura vozila u Srbiji 6,7 godina, dok je u Evropi 11 godina.\n"Stanje je bolje, nabavljena su nova vozila, sa novim vozilima dobijamo i novu opremu. Prevoznici redovno kontrolišu kamere. Sva vozila novije generacije imaju četiri i više kamera, koje pokrivaju sva vrata", rekao je Vasiljević.\nMeđutim, dodao je da jedan broj vozila koja imaju tri kamere, jedna kamera pokriva unutrašnjost vozila između sedišta, ali ne i vrata.\nOkanović smatra da su vozači u velikom problemu i da su često u situacijama da reaguju "na slepo".\n"Vozač ne vidi kada skreće i prinuđen je da stane, on postupa 'na slepo'. U novim vozilima postoje senzori, ali se ti senzori isključe čim stigne vozilo, jer putnici po običaju stoje u tom prostoru, a onda autobusi ne bi mogli da krenu", naveo je Okanović.\nKaže da ogledalo pokazuje duplo manju sliku, nekada je noć, ljudi u tamnoj garderobi, a najviše stradaju mala deca i stariji, često ljudi viču kada su zaglavljeni, ali ih vozač ne čuje.\nApelovao je na stare i osobe sa decom da koriste prednja vrata u prevozu.\nVasiljević kaže da je obaveza da sva vozila poseduju kamere u nadležnosti Ministarstva saobraćaja, a prema njegovom mišljenju, trebalo bi vozila da poseduju i kamere za kretanje unazad.\nNagovestio je da će podržati inicijativu Komiteta za bezbednost saobraćaja.\n"Prevoznici sada nemaju zakonsku obavezu da imaju instaliranu kameru. Zakonska regulativa mora to da isprati", rekao je Vasiljević.\nOkanović kaže da mnogi autobusi sada stižu sa kamerama, ali ako se one pokvare, niko nema obavezu da ih popravi.\nVasiljević je istakao da imaju obavezu da Tužilaštvu dostavljaju snimke kada se nešto dogodi i da bi obavezne kamere u prevozu bile u interesu sveobuhvatne sigurnosti građana.\nGSP kamere\tautobus\n30.05.2021\t• 19:04\nKamere su odlična stvar videlo bi se kako voze ikrše propise kao što ne voze žutom trakom\n30.05.2021\t• 11:47\nŠta bi tek donele obavezne klime???Još uvek živimo u komunizmu bar ti dobro ukorenjeni u GSP_u koji još uvek zamišljaju da se radi od 06-14h,pa tako kada zaista trebaju polasci stvarajuvse guzve..Subotom i nedeljom ako ste u prigradskim naseljima budete primorani da koristite linijski taksi...Koliko to treba vremena da neko shvati da polasci ka prigradskim naseljima trebaju svaki dan na 30 minuta da se ne bi gužvali...Treba gradonačelnik doneti naredbu da svi zaposleni u GSP dolaze autobusima na posao da osete blagodeti buseva bez grajanja i čekanja a za kamere ima kada,čim nekoga ubace u priču kao sa ovim novim kartama...\n30.05.2021\t• 11:33\nDa citiram ,,punjenju radikalskih dzepova".


Duvnjak: Ova pobjeda nam otvara vrata svega; Cindrić: Sada će nam sve biti lakše > Slobodna Dalmacija\nDuvnjak: Ova pobjeda nam otvara vrata svega; Cindrić: Sada će nam sve biti lakše\nOva pobjeda nam otvara vrata svega, kazao je nakon pobjede nad Islandom (31-27) kapetan hrvatske rukometne reprezentacije Domagoj Duvnjak.\nDuvnjak je postigao četiri gola od pet šuteva, a njegove reakcije u obrani u završnici utakmice slomili su Islanđane.\n"Nismo uzalud govorili da će biti teško, jako nervozno smo otvorili utakmicu. Nismo sastavili valjda nijednu obranu, a onda smo proigrali zadnjih deset minuta. I u drugom poluvremenu smo pali, ušli u zaostatak i opet odigrali sjajnih deset minuta na kraju.To je dokaz da moramo i možemo bolje. Ovom pobjedom otvaramo vata svega, jer da smo izgubili bilo bi nam jako teško. Ovako imamo dva boda i idemo dalje", kazao je Duvnjak pohvalivši i hrvatske navijače u Olimipjiskoj dvorani:\n"Oni su bili fenomenalni. Kad smo bili u minusu oni su bili tu da nas podignu"\n- Probili smo led, ubilježili pobjedu na otvaranju i sada će sve biti lakše, kazao je nakon pobjede nad Islandom u 1. kolu SP-a u Muenchenu hrvatski rukometaš Luka Cindrić.\nCindrić je utakmicu završio s šest golova, i preuzeo je odgovornost kada je bilo najteže, kada su Islanđani u dva navrata vodili s više od dva razlike.\n"Dvaput smo bili u zaostatku, ali pokazali smo karakter, zgusnuli smo obranu i došli do nekih lakih golova. Mislim da je to put kako moramo igrati ubuduće. Islanđani su nas iznenadili dobrom igrom, izlaze puno u dubinu i koncentrirali smo se na Palmarssona, ali su nam ostali bekovi zabijali. Probili smo led, pobjeda je ipak najbitnija i sada će sve biti lakše", kazao je igrač Kielcea.\nVratar Marin Šego bio je jedan od junaka dvoboja s 12 obrana.\n"Utakmica je bila zanimljiva za gledanje, dosta izmjena vodstva. Islanđani su jako brzi, šutirali su iznad kukova što je jako teško. Ali mislim da smo pokazali karakter, a može biti i bolje. Igrali smo na mahove, petnaest minuta je bilo dobro, a petnaest minuta smo 'štekali'. Srećom, uspjeli smo doći do vrlo važne pobjede".


Uživo: Rad – Partizan 0:1 (45') | B92 NajNovije vesti:\nJedino je ovo bilo sumnjivo: Da li je bio penal za Partizan? VIDEO\nU ponedeljak presuda Simoviću za ubistvo Zorana Vukojevića\nUživo: Rad – Partizan 0:1 (45')\nIzvor vesti: B92 Fudbaleri Rada i Partizana u ovim trenucima igraju prvi meč devetog kola Jelen Superlige na stadionu Obilića na Vračaru. ’Crno-beli’ pred taj susret drže čelnu poziciju tabele sa 21 bodom, dok ’građevinari’ imaju četiri boda manje na trećoj poziciji.Većina ostalih mečeva igra se u terminu 14:30, a to su Javor - Sloboda, Novi Pazar - OFK Beograd, Radnički Niš - Jagodina, Smederevo - Spartak, Vojvodina - Hajduk i u Kragujevcu Radnički 1923 - Donji Srem. Kolo će zaključiti duel Crvene zvezde i BSK Borče od 19 časova.Oba tima su od starta krenuli agresivno, ali je Rad bio taj koji je imao izgl...


Kako se boriti protiv medijskih ekscesa - Nedeljnik\nOd predsednika Nepokorene Francuske, Žan-Lika Melanšona, do Ministarstva kulture, ideja o stvaranju etičkog medijskog saveta širi se francuskom političkom scenom. Ovaj nelegislativni oblik samoregulacije koji postoji u većini evropskih država štitio bi pravo građana i građanki na kvalitetno informisanje\nPIŠE ANTONI BELONŽE, LMD\n„Bye bye Belgium!" Trinaestog decembra 2006. godine u 20 časova, Prvi program objavio je vest o raspadu Belgije. Iz fotelje u svom studiju, slavni voditelj Belgijske radio-televizije francuske zajednice (Radio-Télévision belge de la Communauté fraçaise - RTBF) Filip Dutijul, ozbiljnog izraza lica, potvrdio je da je Flandrija jednostrano proglasila nezavisnost.\nUsledila su direktna uključenja koja su pokrivala raspad te kraljevine osnovane 1830. godine, uz scene slavlja u Antverpenu i prizore vozila javnog prevoza zaustavljenih na granici koju su najednom čuvali naoružani vojnici. Ispred makete kraljevske palate u Briselu, jedan reporter izveštavao je o begu kralja Alberta II u Demokratsku Republiku Kongo, bivšu belgijsku koloniju.\nTelefonska centrala RTBF-a se usijala, a na televizijskom programu se tek pola sata kasnije pojavilo obaveštenje u dnu ekrana: „Ovo je fikcija."\nNarednih dana država se zaista podelila u dva tabora. Sa jedne strane stajali su branitelji humora; sa druge oni za koje je neprihvatljivo zavaravati javnost. Osam dana nakon te medijske patke, državna sekretarka i predsednik Udruženja profesionalnih novinara (Association des journalistes professionnels - AJP) podsetili su na važnost profesionalne etike: „U kontekstu virtuelnih iluzija i gubitka repera usled mutacije medija i, naročito, novinarske profesije, etika je jedino svetlo koje može da probije 'maglu' informacija i bosanski lonac zabave i vesti (1)." U ime reprezentativne organizacije belgijskih novinara njih dvoje su predložili rešenje: „Kada bi postojao nezavisni etički odbor za čitav sektor, on bi se do sada sastao stotinama puta. Takav savet zaista postoji u francuskoj zajednici... na papiru!"\nIzveštavanje o napadima 2015. godine\nIako su novinari i novinarke odavno podržavali takav potez, bilo je potrebno da prođe još tri godine pre nego što je u Belgiji oformljen Savet za novinarsku etiku (Conseil de déontologie journalistique - CDJ), nezavisan od medijskih kompanija.\nOn je zvanično osnovan 7. decembra 2009. godine, za frankofone i germanofone medije, od strane Udruženja za samoregulaciju novinarske etike, čiji rad finansiraju izdavači i novinari. „U to doba, postojao je rizik da će naš rad biti usmeren isključivo ka RTBF-u, jer je u njegov ugovor za dobijanje nacionalne frekvencije uključena mogućnost intervencije državne instance za informisanje", priseća se Mjuriel Ano, generalna sekretarka CDJ-a. „Ipak, dobro smo razmislili i naoružali se pozitivnim iskustvima naših kolega iz inostranstva."\nBelgijski savet čini dvadeset članova i njihovih zamenika: šest biraju udruženja novinara, šest upravnici medijskih kompanija ili njihova udruženja, dva člana postavljaju glavni i odgovorni urednici, a poslednjih šest su predstavnici relevantnih organizacija civilnog društva. Savet je ovlašćen da izdaje mišljenja na sopstvenu inicijativu, kao i na zahtev Vrhovnog audio-vizuelnog saveta (Conseil supérieur de l'audiovisuel - CSA) ili nekog drugog administrativnog ili pravosudnog autoriteta.\nNjegov glavni zadatak je da posreduje u slučajevima pritužbi fizičkih ili pravnih lica, uz mogućnost da odbije da se izjasni u slučajevima koji se nalaze izvan njegovog polja delovanja, da ponudi sporazumno rešenje ili da iznese zvanično mišljenje. U potonjem slučaju, zvanično mišljenje mora biti objavljeno putem medija na koji se odnosi, na sajtu CDJ-a i u njegovom godišnjem izveštaju.\nSavet je 2017. godine primio sto šesnaest pritužbi (70% od fizičkih lica), predložio četiri medijacije i izneo četrdeset osam zvaničnih mišljenja. „CDJ je zadužen za sve medije, bez obzira na to da li su oni u savetu", objašnjava Mjuriel Ano. „Oni koji nisu članovi pozvani su da se priključe i da prate preporuke saveta. Ipak, mi nismo administrativni organ i nemamo moć da namećemo bilo šta. Mediji se pridržavaju naših preporuka dobrovoljno. Ukoliko neki medij nije član saveta, on nema obavezu da objavi naše mišljenje. Ipak, drugi mediji se uglavnom ponude da to urade umesto njega...", dodaje uz osmeh.\nNakon izveštavanja o napadima iz januara 2015. godine - koje je u slučaju određenih kanala bilo neprestano - CDJ je razmotrio pitanje izveštavanja o situaciji u Francuskoj. Desetog juna iste godine, on je usvojio preporuku koja je poslata svim redakcijama i svim profesionalnim novinarima (2). „Kako izveštavati o događajima u Francuskoj? Da li je trebalo na televiziji objaviti da se jedna osoba sakrila u štampariji koju su zaposele ubice novinara časopisa Šarli ebdo ili da se druga sklonila u hladnjaču Iperkašea dok je Amedi Kulibali na spratu iznad držao mušterije za taoce?", pita se Mjuriel Ano. „Sva ova pitanja bila su tema rasprave i u Belgiji. Ubeđeni smo da je pripremni rad omogućio da se izbegnu određene greške. Tako smo, nakon napada u Briselu, 22. marta 2016. godine, dobili vrlo malo pritužbi na izveštavanje. Rasprava u CDJ-u omogućila nam je da objavimo preporuke u kritičnom periodu i da podučimo profesiju pitanjima koja je nužno postaviti a priori."\n„U retrospektivi, možemo reći da belgijski CDJ dobro funkcioniše", procenjuje Adelin Ulan, autorka politikološke naučne studije na ovu temu (3), koju sada vodi za Organizaciju Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (Unesko), nakon što ju je otpočela za Organizaciju za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS). Umesto da zagovara usvajanje zakona protiv slobode štampe u Evropi, naročito u državama bivšeg komunističkog bloka, OEBS promoviše drugačije mehanizme (4).\n„Medijski saveti su najsavremeniji oblik samoregulacije", objašnjava nam ova istraživačica. „Budući da ih u najvećoj meri sačinjavaju medijski profesionalci, oni mogu biti nezavisni od političke vlasti. Ipak, teško je klasifikovati ih: svaki konkretni savet ima jedinstveni karakter koji odgovara političkom, ekonomskom i medijskom kontekstu države u kojoj operiše. Pored toga, samoregulacija je moguća onda kada već postoji demokratska kontrola, napose ona koja garantuje slobodu govora i gde je moguće okrenuti se pravosuđu u slučaju kršenja zakona (kleveta, uvrede, itd.)."\nBez reči o ekonomskim aspektima\nKoje su to najefikasnije strukture koje mogu da definišu odgovornost novinara, i samim time, da odrede okvire njihove slobode? U tom pogledu sučeljene su ne samo dve škole misli već i dve pravosudne tradicije. Neki smatraju da su samo država i pravosuđe sposobni da iznesu takvu procenu - u idealnom slučaju u interesu javnosti. Drugi smatraju da bi instanca koja crpi legitimitet iz profesije bolje definisala konkretne odgovornosti novinara prema javnosti, istovremeno odbijajući pokušaje države ili pravosuđa da ih podvrgnu svojoj kontroli koja bi došla po cenu njihove nezavisnosti. U državama u kojima dominira potonji stav - širom Skandinavije i u anglosaksonskim zemljama - sistem zasnovan na etičkim kodeksima i stvaranju mehanizama koji nadziru njihovo poštovanje bio je veoma uspešan tokom druge polovine XX veka. On je konstantno izvožen širom sveta, tako da je danas prisutan u većini evropskih zemalja.\nMedijski saveti imaju četiri osobine: nezavisnost od države; izradu i usvajanje sistemskih pravila za članove profesije; dobrovoljno učešće; izricanje moralnih sankcija u slučaju nepoštovanja pravila, najčešće u vidu objavljivanja zvaničnog mišljenja. Ipak, ne funkcionišu svi saveti na isti način. Ubedljiva većina je organizovana oko tri medijska aktera: novinara, izdavača (vlasnika medija) i javnosti. Ipak, zastupljenost svake od ovih grupa varira u zavisnosti od države: u Velikoj Britaniji novinari i novinarke dobili su svoje predstavnike tek 2014. godine; u Azerbejdžanu, Bosni i Hercegovini i Ukrajini izdavači i vlasnici nemaju pristup savetima; u Nemačkoj i Luksemburgu saveti ne prihvataju predstavnike javnosti. Način na koji se biraju predstavnici korisnika, često na brzinu ugurani u organizacije civilnog društva, njihova mogućnost da zaista predstavljaju interese svih korisnika, kao i njihov uticaj u raspravama još uvek su otvorena pitanja.\nNeki od najstarijih saveta odnose se samo na štampu, kao što je to slučaj u Švedskoj (čiji savet je osnovan 1916. godine) i u Nemačkoj (1956). „Naš savet osnovan je pre sto dve godine. U to doba informacije su stizale do javnosti jedino kroz štampu", objašnjava Šveđanin Ola Sigvardson, predsednik najstarije medijske regulatorne organizacije na svetu. „Ipak, mi smo počeli da sarađujemo sa celokupnom profesijom kako bismo obuhvatili sve medije, uključujući i kanale javnog servisa, do 2020. ili 2021. godine." Tokom Prvog svetskog rata, određena izdanja korišćena su kao propagandni instrumenti različitih zaraćenih strana, što je znatno ugrozilo reputaciju švedskih novinara. Ta praksa je ukazala na potrebu za profesionalizacijom novinarstva kako bi se sačuvala njegova nezavisnost od političke moći i tržišta. Od početka, švedski savet bio je forum za pregovore između novinara i izdavača, zavetovan da će braniti čast i ulogu novinarstva. Korak po korak, sistem se razvio tako da omogućuje javnosti da ulaže pritužbe.\nBroj pritužbi znatno varira od države do države, ali on nije nužno precizan indikator kvaliteta medija. U proseku, u Velikoj Britaniji zabeleži se 3.500 pritužbi godišnje, u Švedskoj 500, u Nemačkoj 400, a u Holandiji 80. Te razlike rezultat su ne samo različite veličine stanovništva već i pravila koja određuju uslove za podnošenje pritužbi. Određeni saveti u evropskim državama ne priznaju pritužbe osim u slučaju kada je lice koje ih podnosi lično pogođeno medijskim izveštavanjem. Drugi saveti - uključujući one u Nemačkoj, francuskom delu Belgije i Švajcarskoj - primaju pritužbe od svih građana i građanki.\nU Kvebeku, generalna sekretarka saveta koji postoji od 1970-ih godina, Karolin Loše, kaže da je on primio 735 pritužbi prošle godine. „Mi se još uvek pozivamo na OEBS-ov priručnik za samoregulaciju kako bismo objasnili našu ulogu u društvu. Bitna je zastupljenost svih aktera koji imaju veze sa profesijom. Iako je ponekad teško ostvariti ravnotežu, i iako saradnja sa izdavačima ima uspone i padove, mi se u tu borbu upuštamo radi kvaliteta informacija."\n„Gde god da postoji sistem samoregulacije, situacija je bolja i za novinare i za javnost", potvrdila je Adelin Ulan. Ipak, kritičari ovakvog pristupa su besni. Neki među njima napadaju korporatizam profesije kojoj je bitnije da brani sopstvene interese nego širi interes društva. Drugi, delom, smatraju da bi poštovanje etičkih principa trebalo da zavisi od konkretne situacije, počevši od ekonomskog i političkog konteksta u svakoj zasebnoj državi. Na primer, medijski saveti nemaju načina da značajnije utiču na koncentraciju medija, kupovinu kvalitetnih izdanja od strane milijardera koji žele da povećaju sopstveni uticaj, budžetska ograničenja zbog kojih se smanjuju sredstva za istraživanja, prekarizaciju ili uticaj prihoda od oglašavanja na ukupne prihode medija... Uprkos svojoj dugoj tradiciji, savet u Britaniji se našao nemoćnim da spreči ekscese tabloida, što je 2011. godine najbolje ilustrovao skandal News of the World - nedeljnika u vlasništvu Ruperta Merdoka, koji je platio prisluškivanje poznatih osoba, kao i onih uključenih u priče koje je objavljivao (5).\nDve hiljade desete godine, predstavnica OEBS-a za slobodu medija Dunja Mijatović podsetila je da mediji svoje odgovornosti mogu da obavljaju otvoreno samo u slobodnom okruženju. Ona je upozorila na autoritarna skretanja uočena u brojnim zemljama centralne i istočne Evrope: „Uočava se sve veća tendencija određenih vlada da podržavaju koncept autoregulacije kako bi ograničile slobodu medija u svojim zemljama ili, još suptilnije, da predlažu usvajanje zakona o medijima. Zloupotrebljavajući koncept samoregulacije, određene vlade pokušavaju da ga pretvore u jednu vrstu autocenzure. Zbog toga moram da naglasim da etički propisi moraju biti usvojeni isključivo od strane profesionalaca, te da organi samoregulacije ne smeju da uključuju predstavnike vlasti. Dobrovoljno pristupanje sistemu jedan je od ključnih principa medijske samoregulacije. (...) Uloga međunarodnih organizacija leži u tome da pružaju pomoć i stručne savete, ništa više. Uloga vlade je da podrži te napore." (6)\nPravo na kvalitetno informisanje\nU najvećem broju slučajeva, saveti se ograničavaju na odbranu interesa javnosti u sukobu između podnosilaca pritužbi i medija na račun čijeg rada su one upućene, što se u praksi prevodi u razmatranje, usvajanje ili odbacivanje pritužbe, i objavljivanje zvaničnog mišljenja. Pošto se iznose a posteriori, njihova zvanična mišljenja pre imaju karakter ukora nego sankcije i ne nose sa sobom obavezu novčane nadoknade. Najveći broj saveta smatra da je njihov glavni zadatak da brane pravo javnosti na kvalitetno informisanje, ali i pravo na privatnost i reputaciju pojedinca, što su dva cilja koja često nije lako pomiriti: „Dovoljno je analizirati sudsku praksu Evropskog suda za ljudska prava ŠEuropean Court for Human Rights - ECHRĆ da bi se videlo da individualna sloboda često stoji u sukobu sa slobodom novinara da izveštavaju, i da je na sudijama bilo da pronađu pravednu ravnotežu između ta dva aspekta", objašnjava Adelin Ulan. „Izgledno je da je jednom nezavisnom sudu lakše da garantuje održavanje te ravnoteže, nego grupi medijskih profesionalaca koji mogu biti pristrasni prema novinarima." Pored toga, moguće je da saveti neće raspravljati o temama koje su nevidljive za korisnike, poput posrednog uticaja oglašivača ili pitanja potkupljivanja medija od strane aktera koji organizuju novinarske ekskurzije ili šalju poklone redakcijama.\nU Holandiji, određeni članovi saveta zapretili su da će se povući sa svojih pozicija, zabrinuti zbog toga što se u holandskom pravosudnom sistemu odluke saveta mogu lako okrenuti protiv njih samih. Taj problem javlja se i na evropskom nivou. U sve većem broju slučajeva, ECHR morao je da presuđuje da li su pojedinačni novinari prekršili etički kodeks, pre svega Minhensku povelju (7), dokument koji priznaju svi evropski novinarski sindikati. ECHR je takođe imao slučajeve žalbi na odluke koje su donosili medijski saveti. Takav odnos stavlja svu odgovornost na savete, iako sud ima konačnu reč.\n„Ponavljam, regulacija medija ide podruku sa državnom regulacijom, odnosno pravnim okvirima za njihovo delovanje. Medijski savet može da bude način da se izbegne sudski proces", zaključuje Adelin Ulan. „Ako se na kraju treba okrenuti sudu, to znači da za tako nešto ima potrebe i, ukoliko do presude dođe, u demokratiji je pravo isto za svakoga - novinare i one koji to nisu." Kao jednostavna brana protiv zloupotrebe medija i telo koje osluškuje zahteve javnosti, medijski saveti ne treba da budu odgovor na sve probleme sa medijima.\nANTONI BELONŽE je generalni sekretar Međunarodne federacije novinara (MFN). Osnovana 1926. godine u Parizu, sa sedištem u Briselu od 1952, MFN okuplja 600.000 novinara i novinarki u 146 država.\n(1) Martin Simoni i Mark Šamu, „La déontologie, c'est tout sauf ringard", La Libre Belgique, Brisel, 21. decembar 2006.\n(2) „Informer en situation d'urgence", Les Carnets de la déontologie, br. 7, Savet za novinarsku etiku (CDJ), Brisel, septembar 2015, .\n(3) Adelin Ulan, Autorégulation et liberté des médias en Europe. Impact, perspectives et limites, Éditions Panthéon-Assas, biblioteka „Thčses", Pariz, 2015.\n(4) „Praktični vodič za samoregulaciju medija", Organizacija za evropsku bezbednost i saradnju, Kancelarija predstavnika za slobodu medija, Beč, 2008.\n(5) Čitati: „Ce rapport qui accable les médias britanniques", Le Monde diplomatique, januar 2013.\n(6) Dunja Mijatović, „Address in absentia to the conference on safeguarding freedom of expression through media self-regulation", Baku, 6. septembar 2010.\n(7) Deklaracija o dužnostima i pravima novinara, potpisana u Minhenu 24. novembra 1971. od strane više evropskih sindikata i usvojena od Evropske federacije novinara početkom 1990-ih.


Lift koji se sam dezinfikuje\n18:49 >> 00:20\nU muzeju Leonardo da Vinči” u Milanu, lift se posle svake upotrebe sam dezinfikuje\nVeć nekoliko meseci živimo s virusom kovid 19 i, nažalost, još uvek ima mnogo zaraženih ljudi širom sveta. Za ovih nekoliko meseci naučili smo da izbegavamo gužve i da često peremo ruke. I dobro bi bilo da zadržimo te novostečene navike.\nVreme pandemije donelo je nova inovativna rešenja u cilju sprečavanja zaraze. Jedno od njih je stiglo iz kompanije „IGV grup”, koja je smislila uređaj za sanaciju liftova pomoću tehnologije za pročišćavanje vazduha i sterilizaciju površina.\nZove se CARe sistem i instaliran je u liftu na ulazu u muzej „Leonardo da Vinči“ na Pjaca dela Skali. Uređaj dezinfikuje lift za nekoliko minuta.\nPrvo ultraljubičasto svetlo steriliše sve površine kabine, nakon što svaki posetilac uđe u nju. UV svetlo automatski se aktivira LED reflektorima, kada u kabini nema ljudi i kada je svetlo u kabini isključeno.\nPotom, ventilacioni uređaj, opremljen Hepa filterom u kombinaciji sa membranom od aktivnog uglja, hvata viruse i bakterije koje se prenose česticama. Na ovaj način pruža se mnogo veća zaštita posetiocima koji svake godine hrle kako bi uživali u Leonardovim delima.\nDezinfekcija LED Leonardo da Vinči lift ultraljubičasto svtlo IGV grup


U Srpskoj nema više penzionera nego zaposlenih – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Društvo/U Srpskoj nema više penzionera nego zaposlenih\nU Srpskoj nema više penzionera nego zaposlenih\nRedakcija Send an email 4. februara 2015\nBANJALUKA – Direktor Fonda penzijskog i invalidskog osiguranja Republike Srpske Mladen Milić rekao je da u Srpskoj nema više penzionera od zaposlenih, navodeći da je njihov odnos 1,13 prema jedan u korist radnika.\nMilić je rekao da, prema njegovim podacima, u Republici Srpskoj ima 249.000 penzionera, dok je u Poreskoj upravi na osiguranje prijavljeno 280.000 osiguranika.\n„Svakako da to nije dobro, jer od tih 280.000, za 23.000 u prošloj godini nije plaćen doprinos ni za jedan mjesec“, rekao je Milić za „Nezavisne novine“.\nOn je dodao da ukupan dug za doprinose iznosi oko 400 miliona KM, pri čemu je dug zdravstvenih ustanova 70 miliona KM, dok se dug opština i preduzeća u njihovom vlasništvu popeo na gotovo 10 miliona.\n„Vlada je odlučna da se ne smije kasniti s isplatom penzija, omogućila ju je u skladu sa Zakonom o kreditnom zaduženju i Zakonom o penzijskom i invalidskom osiguranju i prinuđeni smo da se zadužujemo da ne bi bilo kašnjenja“, rekao je Milić, navodeći da povećanje penzija neće uticati na redovnost isplate i da se neće dozvoliti njihovo kašnjenje.\nPrema njegovim riječima, Fond trenutno u radu ima 5.500 neriješenih zahtjeva za penzionisanje, a nijedan se ne rješava duže od 40 dana.\nMilić je izrazio zadovoljstvo strukturom korisnika prava na penziju, navodeći da je u septembru prošle godine prvi put bilo više od 50 odsto korisnika starosne penzije, dok je na drugoj strani prisutan trend smanjenja broja korisnika invalidske i porodične penzije.\nGovoreći o problemima sa Federalnim zavodom PIO/MIO, Milić je rekao da su njegova dugovanja prema Fondu Srpske oko 900 miliona KM jer 19.000 korisnika koji su to pravo stekli u FBiH ne mogu da ga koriste, što Srpsku godišnje košta oko 85 miliona KM.\nOn je podsjetio da Federacija BiH i dalje ne provodi presudu Evropskog suda za ljudska prava u predmetu „Šekerović i ostali protiv BiH“.\nbroj penzionera fond pio mladen milić srpska veći\nOdluka o Jurišićevoj žalbi na zatvorenoj sjednici\nKošarkaši zvorničke Drine ostvarili zapažene rezultate na košarkaškom kampu „Grawe three points“\n15. jula 2017


Naslov: Prica i glumci Sub Jan 26, 2008 11:03 pm\nKad bi Pepeljuga bila devojka iz 2000, njen put ka sreći bi sigurno bio drugačiji. Umesto da riba podove tražila bi poslove da preživi i od vile ne bi tražila ni haljinu, ni kočije, već vreme i mogućnosti da može da radi ono što želi u životu. Takođe ne bi očekivala da princ dođe i da je spasi, već bi pošla sama da ga traži i onda bismo videli ko bi spasao koga.\nOvo je priča o devojci po imenu Flor Fazzarino, koja kao i svaka devojka od 20 godina ima gomilu snova koje želi da ostvari i stvarnost koja se svaki put trudi da je odalji od njih. Majka joj je umrla i ona je odrasla sama, ne znajući svoj pravi identitet i verujući da je Fazzarino, skromni mornar i muž njene majke, vezan za more od kad je ona umrla, njen pravi otac, neznajući da je ćerka Santillána, važnog poslovnog čoveka koji je skoro preminuo i koji je bio oženjen Malalom, ambicioznom i neprijateljski nastrojenom ženom i s kojom je već imao jednu ćerku u momentu rođenja Flor.\nTako je Flor prinuđena da menja razne poslove da bi preživela. To joj ne pada mnogo teško, jer njen snažan karakter i okretnost čine da se prilagođava svako zadatku i iskustvu. Sve dok ne mora da bude zatvorena i ima dovoljno vremena za grupu koju je osnovala s prijateljima iz ulice, sve je u redu. Kad god može, Flor se sastaje s njima, i tako čine muzičku grupu, koja igrom i pesmom čini da sve ostalo ima smisla. Ali, jednog dana, Flor je iseljena iz pansiona u kom živi i hitno mora da pronađe krov nad glavom. Da je u bajkama isto kao i u životu, ovo bi bio momenat u kom Pepeljuga odlazi u palatu i učestvuje na balu koji će joj promeniti život. Ali, Flor stiže u kuću porodice Fritzenwalden, koja nije baš palata. ali bi mogla da bude i tamo, na plesnom podijumu. Pronalazi posao dadilje, koji će joj zauvek promeniti život. Fritzenwaldenovi, naslednici jedne važne nemačke porodice, čine 6 braće i sestara, od 25 do 8 godina, koji su izgubili svoje roditelje. Bez famiilije u Argentini, ostaju pod starateljstvom Federica, najstarijeg brata, koji mora da napusti svoje master studije u Nemačkoj i svoje snove, da bi se vratio da brine o svojoj porodici. On je čovek koji je pre mnogo godina uspavao svoja osećanja, koji deluje kao da je ljut na život i koga okolnosti primoravaju da se pretvori u okrutnog i strogog člana porodice. Uprkos velikom osoblju na koje može da računa, čini se da ništa nije dovoljno da ukroti te zveri zbog kojih se odrekao sopstvenog života.\nZa njih, Flor se pretvara u Floricientu i nakon što uspeva da im se „odupre“, postaje jedina osoba sposobna da od njih izvuče najbolje i da im nešto više od pravilnog nemačkog vaspitanja i materijalnih stvari. Kao što je princ iz Pepeljuge jednom pronašao cipelu koja mu je vratila sreću, ova deca pronalaze u Flor nekoga ko će im vratiti radost. Kad saznaju njenu tajnu, da su njena konstantna bežanja da bi igrala i pevala sa grupom, ucenjuju je i teraju da ih vodi sa sobom.\nU toj skrivenosti oni otkrivaju život kakav ne poznaju i koji im neće više biti lako oteti. Osnivaju s njom muzičku grupu i posvećuju se sviranjem na raznim zabavama i događajima. Ali, stvari se komplikuju jer Malala, Federicova kuma i udovica Santillána, otkriva na njegovoj samrti da je njen pokojni muž kao većinsku naslednicu imenovao Flor. Tada Malala, zajedno sa svoje dve punoletne ćerke, odlučuje da je uništi i što pre uda stariju ćerku za Federica, s jedinim ciljem da povrati i uveća nasledstvo koje joj po njenom mišljenju pripada. U stanju emocionalne anestezije u kom živi Federico, Malali nije bilo teško da dostigne svoj cilj. Brak bez previše emocionalnog vezivanja je bio upravo ono što je njemu trebalo da bi mogao da se posveti svojoj karijeri i ostavi braću i sestru na čuvanje svojoj ženi, tašti i svastiki. Ali, kao što se uvek pojavi vila ili vampir koji menjaju priču, u našoj priči se javlja ljubav......Ono što nam daje nadu, da u bajkama, kao i u životu, postoje srećni krajevi....\nNaslov: Re: Prica i glumci Sub Jan 26, 2008 11:05 pm\nNaslov: Re: Prica i glumci Ned Jan 27, 2008 8:05 pm\nNaslov: Re: Prica i glumci Uto Mar 04, 2008 3:55 pm\nOva serija se prikazuje na OBN, posle "El Refugio"! Pocela je s prikazivanjem, pod nazivom "Pepeljuga", sto je, po mom misljenju, cista glupost...\nNaslov: Re: Prica i glumci Uto Mar 04, 2008 6:18 pm\nevo gledam!pa tu iz rw-a komplet ekipa,skoro!\nNaslov: Re: Prica i glumci Sre Mar 05, 2008 3:50 pm\nKo je sve tu? Cami, Benja, Mica (Pilar), Diego (Guido), Feli, Angeles (Feli)... ima li jos neko?\nNaslov: Re: Prica i glumci Sre Mar 05, 2008 4:02 pm\npa zar nije ona devojka sto se zatvorila u sobu augustina?a onaj jedan od decaka lici na naca,a maxi je tu,pa on je brat blizanac benje!ja bar mislim da je to maxi\nNaslov: Re: Prica i glumci Sre Mar 05, 2008 9:53 pm\njeste maximo je!\nali...camino ime nema medju glavnim ulogama...hmmm...cudno! i bezveze!ali serija je coooool\nNaslov: Re: Prica i glumci Čet Mar 06, 2008 12:06 am\nTo je zato sto je nema tokom cele serije. Mislim da se ona pojavljuje tek kasnije, i to kao zloca.\nNaslov: Re: Prica i glumci Čet Mar 06, 2008 1:45 am\nda pravi se da je slepa da bi bila sa benjom(potpuno je razumem!)!tako sam cula!\nNaslov: Re: Prica i glumci Čet Mar 06, 2008 2:06 pm\nI ja je potpuno razumem...\nNaslov: Re: Prica i glumci Čet Maj 08, 2008 3:15 am\nDa, Cami se pojavljuje oko 100te epizode i pravi se da je slepa, ali mislim da nema veze s Francom (Benja) (bar na pocetku) vec sa Delfinom...Nisam sigurna, jos nisam pogledala kad i kako ce da je otkriju... I ja sam cula da ce da se zaljubi u Benju....\nA ja se slazem!\nNaslov: Re: Prica i glumci Čet Maj 08, 2008 3:25 pm\nhehe,sudjeno im je da budu zajedno.\nNaslov: Re: Prica i glumci Čet Maj 08, 2008 8:43 pm\nkakve veze ona ima sa delfinom?\nNaslov: Re: Prica i glumci Čet Maj 08, 2008 11:38 pm\nCula sam da je Cami sestra nekog Delfininog bivseg decka Lorenza i sada Cami valjda spijunira Delfinu za njega jer je Lorenzo saznao da se Delfi vencava...Valjda!\nNaslov: Re: Prica i glumci Pet Maj 09, 2008 3:09 pm\nNaslov: Re: Prica i glumci Pet Maj 09, 2008 6:12 pm\nNista i drugi put!\nNaslov: Re: Prica i glumci Pet Avg 15, 2008 4:47 pm\nDanas je nasem dragom Fedeu rodjendan!!! U tu cast sviraju Floricienta y su banda:\nU to ime sam promenila avatar i potpis. Za naseg Juana!!!\nNaslov: Re: Prica i glumci Ned Avg 17, 2008 3:51 pm\nNaslov: Re: Prica i glumci Uto Avg 19, 2008 1:50 pm\nsrecan rodjendan fede...i sve najnajnajnaj...\nNaslov: Re: Prica i glumci Sre Avg 20, 2008 11:30 am\nsrecan rodjus sa zakasnjenjem......


"Soni pikčers" traži način da objavi svoj satirični film "Intervju"\nNaslovna/Kultura/“Soni pikčers” traži način da objavi svoj satirični film “Intervju”\n“Soni pikčers” traži način da objavi svoj satirični film “Intervju”\nFilmska kompanija “Soni pikčers” je saopštila da pronalazi alternativne načine da objavi svoj satirični film “Intervju”, od čije je premijere odustala nakon velikog sajber-napada za koji Zapad okrivljuje Severnu Koreju.\nU saopštenju se navodi da ta filmska kuća “istražuje alternativne načine za objavljivanje filma na drugoj platformi”, kao i da se od premijere na Božić 25. decembra odustalo samo zbog toga što su bioskopi odbili da ga prikazuju zbog zabrinutosti za bezbednost gledalaca, preneo je britanski BBC.\nAmerički predsednik Barak Obama ocenio je sinoć na svojoj godišnjoj konferenciji za štampu da je kompanija “Soni” pogrešila što je povukla satirični film “Intervju” o Severnoj Koreji posle pretnji anonimnih hakera.\n“Imam razumevanje za probleme sa kojima se oni suočavaju. Imajući to u vidu kažem da jesu napravili grešku. Ne možemo da budemo društvo u kojem neki diktator može da nameće cenzuru ovde u SAD”, rekao je Obama.\nIzvršni direktor i predsednik upravnog odbora “Sonija” Majkl Linton je za CNN izjavio da kompanija nije pogrešila što je odustala od objavljivanja filma.\n“Nismo podlegli pritiscima, nismo digli ruke i nismo se povukli”, istakao je Linton.\n“Soni” je saopštio da je odluka da se film ne nađe u bioskopima na Božić doneta na osnovu “odluke vlasnika većine bioskopa u SAD da ne prikazuju film”.\n“Nismo imali izbora. Mi se, međutim, ipak nadamo da će svi oni koji budu želeli da vide ovaj film imati priliku da ga vide”, stoji u saopštenju.\nFilm “Intervju”, komedija koja prikazuje izmišljenu zaveru CIA za ubistvo lidera Severne Koreje Kim DŽong-Una, trebalo je da započne svoj bioskopski život 25. decembra.\nKina: Parodija o Kimu posledica “kulturne arogancije”\nKineski državni mediji oštro su danas kritikovali američku parodiju o Severnoj Koreji kao posledicu “bezosećajne kulturne arogancije”, ističući kao pogrešno da se američki filmski stvaraoci izruguju severnokorejskom lideru Kim DŽong-unu.\nPoruke iz Kine stižu u trenutku kada SAD upozoravaju Severnu Koreju da bi mogla da se suoči sa posledicama zbog hakerskog napada na holivudski studio “Soni pikčers”, zbog filma “Intervjuu”, koji je razgnevio Pjongjang, preneo je AFP.\nSkidanje postera u Kini\nPredhodno Novogodišnji vašar na Beogradskom sajmu\nSledeće U Cinemala film “Selo bez žena”


Engleski fudbal, najskuplja srpska igra\nDržavna kompanija Telekom Srbija otkupila je prava za televizijski prenos fudbalske Premijer lige Engleske na kanalu Arena sport za 100 mil EUR po sezoni, u narednih šest godina, prenela je svoja saznanja u utorak agencija Beta. Dodaju i da je to gotovo deset puta više nego što je ta prava ranije plaćao Sport klub, koji je u vlasništvu United Media. Iz Telekoma za naš portal ova saznanja nisu ni potvrdili, ni demantovali, već ističu da je reč o poslovnoj tajni, prenosi portal eKapija.com\nNi predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije ni potvrdio ni demantovao navedeni iznos, ali je naveo da je Telekom pobedio u „otvorenoj, tržišnoj utakmici“ i dodao da Telekom sigurno neće dobiti dodatne subvencije za prenos engleske lige.\nI. Milovanović – eKapija.com\npremijer liga tv\nPrevious articleNESREĆA U BANATU: Sudarili se voz i automobil\nNext articleMože li Srbija uvesti garantovanu penziju i koliko bi ona iznosila?


Šokantno otkriće: Automobili su prljaviji nego WC? - BIGportal.ba\nŠokantno otkriće: Automobili su prljaviji nego WC?\n1 Februara, 2022 1 Februara, 2022 035\nIstraživanje je pokazalo je da se u kabini vozila kriju kolonije bakterija.\nPrvi pogled često vara, a u slučaju enterijera automobila najvažniji je onaj drugi iza kojeg stoje ozbiljni stručnjaci.\nIako možda kabina vozila deluje korektno, odnosno relativno čisto, najvažnije je ono što ne možete videti golim okom. To je svet bakterija, od kojih vam neke mogu uzrokovati i posetu lekaru, piše Revijahak.\nScrap Car Comparison sproveo je istraživanje u Velikoj Britaniji, koje je podrazumevalo uzimanje uzorka iz dva WC-a i pet vozila. Ispostavilo se da je svako od testiranih vozila sadržavalo fekalne bakterije.\nPomalo iznenađujuće, najveća koncentracija fekalnih bakterija pronađena je u prtljažniku, tamo gde često prevozimo namirnice, koje zatim stavljamo na radnu površinu kuhinje.\nFekalne bakterije odomaćile su se u znatnoj meri i na vozačevom sedištu, što je malo manje iznenađujuće.\nŠto se tiče najprljavijih mesta u automobilima, prtljažnik je osvojio zlatnju medalju i uverljivu prvu poziciju jer je tamo pronađeno 1.425 bakterija. Zatim slede vozačevo sedište (649 bakterija), ručica menjača (407 bakterija), zadnje sedište (323 bakterije) i komandna tabla (317 bakterija).\nJedno od najčistijih područja u automobilima je upravljač što je iznenađujuće jer vozači drže ruke na volanu, ali naučnici veruju da bi se to moglo objasniti povećanom upotrebom sredstava za dezinfekciju ruku tokom pandemije koronavirusa.\nNa malom uzorku pokazalo se da starija vozila imaju više bakterija. Svaki je automobil takođe sadržavao značajno veću ukupnu količinu bakterija nego svaki uzorkovani WC.\nAutor studije dr Džonatan Koks objašnjava:\n“Uzorkovani automobili bili su veoma kontaminirani, i to ne samo bakterijama koje bismo očekivali u vozilu, kao što je stafilokoka epidermidis, vrstom kožnog mikroba koji se nalazi na rukama. Pronašli smo ešerihiju koli u nekim delovima automobila, kao što je prtljažnik, koja je vrsta fekalne bakterije i može uzrokovati trovanje hranom, proliv i povraćanje ako se proguta u značajnoj količini.”\n“Međutim, da bismo identifikovali rizike od pronađenih bakterija, morali bismo stvarno ući dublje u mikrobiologiju kako bismo razumeli svaku vrstu. Ljudi se, naravno, ne razboljevaju svaki put kad uđu u auto. Ne treba da budemo preterano zabrinuti, samo treba imati na umu da nije sva prljavština vidljiva golim okom”, kaže dr Koks.\n“Ova studija je pokazala da bi ljudi definitivno mogli da se više potrude da svoj automobil održe čistim. Na kraju krajeva, radi se o smanjenju rizika od bolesti. Malo je verovatno da ćemo jesti hranu u prtljažniku našeg automobila, ali često konzumiramo hranu na vozačevom sedištu. Zato je dobra odluka da očistimo ruke pre nego što krenemo da jedemo u tom okruženju. Saznanje o tome gde se mogu nalaziti mikroorganizmi može nam pomoći da razmišljamo više o svojim navikama dok vozimo”, zaključuje on.\nSvjetska premijera: Škoda Enyaq Coupe iV – novi električni krosover iz Češke\nVlasnik ptice nandu koja je oduševila Beograđane: “One su mi spasile život”\nZa Ruse na Rolan Garosu “zeleno svjetlo”, ali i potencijalne sankcije\nUgašen požar u hemijskoj tvornici, došlo do curenja opasnih materija\nStokholm spreman za razgovor sa Ankarom o prijavi za NATO


MaxMedica Folna kiselina\nKod proizvoda - SKU:\t393\nFolna kiselina spada u vitamin B, a organizmu je potrebna za stvaranje crvenih krvnih zrnaca i drugih novih ćelija.\nFolna kiselina učestvuje u izgradnji ćelija i omogućava njihovu pravilnu deobu, kao i u sintezi DNK i proizvodnji neurotransmitera. Koristi se za sprečavanje nastanka određenih anemija, koje nastaju usled niskog nivoa folata u krvi. Folna kiselina je izuzetno važna tokom trudnoće, jer pomaže normalan razvoj ploda. Nedostatak folne kiseline može da izazove problem sa kičmom i lobanjom bebe - „defekt neuralne cevi”, koji dovodi do smrti ili teškog invaliditeta deteta. Doza od 400 µg folne kiseline koju je potrebno uzimati kao dopunu ishrane je dovoljna da se obezbedi potrebna količina i za vas i za bebu.\nUpotreba folne kiseline je naročito značajna u periodu trudnoće i dojenja. U tom periodu postoji povećena potreba za unosom vitamina B9 jer su količine ovog vitamina u organizmu smanjene.\nFolna kiselina ima neverovatno važnu ulogu u razvitku nervnog sistema fetusa. Žene koje su trudne ili planiraju trudnoću trebalo bi da uzimaju dnevno dozu folne kiseline kako bi sprečile nastanak deformiteta fetusa,\nkao što je spina bifida, koja nastaje usled nepotpunog zatvaranja neuralne cevi. Između 17. i 30. dana po začeću stvara se neuralna cev embriona, a zatim i zatvara. Od neuralne cevi nastaju kičmena moždina, mozak, kičma i kosti glave fetusa.\nUpotrebom folne kiseline tokom trudnoće može se smanjiti rizik od poremećaja u zatvaranja neuralne cevi ploda za 50 do 70%.\nkod problema sa snom i depresijom\ntokom trudnoće jer pomaže normalan razvoj ploda\nkao prevencija gubitka pamćenja\nkod mišićnih i nervnih bolova\npreporučuje osobama koje dugotrajno upotrebljavaju alkohol\nSadrži 100% prirodne ekstrakte vrhunskog kvaliteta.\nJedna kutijica sadrži 1 blistera sa 50 tableta.\nUPOZORENJE: Proizvod ne smeju da uzimaju osobe preosetljive (alergične) na neki od sastojaka. Trudnice i dojilje, kao i deca mlađa od 12 godina pre upotrebe trebalo bi da se konsultuju s lekarom.\nNAČIN ČUVANJA: Čuvati zatvoreno u originalnoj ambalaži, zaštićeno od svetlosti i vlage, na temperature od 15º – 25º stepeni C, van domašaja dece.\npotpomaže razvoj ploda, trudnoća, prevencija gubitka pamćenja, prevencija bolesti srca i moždanog udara, dugotrajna konzumacija alkohola\nMaxMedica CILANTRO- X Kapsule, tablete, sirupi\nCilantro-x Korijander, Coriandrum sativum, u našoj ishrani predstavlja...\nMaxMedica CINK - ZN Kapsule, tablete, sirupi\nCink-Zn Cink igra važnu ulogu u vitalnim funkcijama organizma kao što...\nMaxMedica Magbet - Vitamini za energiju i koncentraciju Kapsule, tablete, sirupi\nMagnezijum i kompleks B vitamina u jednoj kapsuli Savršena dnevna doza...\nMaxMedica Multi B Complex Kapsule, tablete, sirupi\nMulti B complex je kompletna formula svih osam esencijalnih...\nMaxMedica Ginko 40 Kapsule, tablete, sirupi\nPomaže kod: Loše cirkulacija ruku, glave i nogu, Vrtoglavice i zujanja...\nMaxMedica Good Bye kilogrami Kapsule, tablete, sirupi\nGood-bye kilogrami ubrzavaju metabolizam, a time pojačavaju potrošnju...\nMaxMedica OsteoPrevent forte Kapsule, tablete, sirupi\nKako deluje MaxMedica Osteo Prevent Forte? Ovaj preparat ublažava...\nMaxMedica Prostasin Kapsule, tablete, sirupi\nPomaže kod: otežanog započinjanja mokrenja slabog mlaza mokraće i...\nMaxMedica Pro Nerv Kapsule, tablete, sirupi\nProNerv će vas dejstvom aktivnih sastojaka matičnjaka i valerijane umiriti...\nMaxMedica Jabukovo Sirće + C Kapsule, tablete, sirupi\nPomaže: pri sagorevanju masnoće iz organizma regulaciji telesne težine...\nMaxMedica MenoFlavon Kapsule, tablete, sirupi\nPomaže: ublažavanje tegoba u menopauzi kao dodatna terapija kod osoba...\nMaxMedica Zeleni čaj Kapsule, tablete, sirupi\nINDIKACIJE jačanje imuniteta za bolju koncetraciju i pamćenje kod...\nMaxMedica Coenzim Q10 Kapsule, tablete, sirupi\nCoenzimQ10 Pomaže kod: srčane slabosti i oboljenja srčanog mišića...\nMaxMedica Vitamin D3 Kapsule, tablete, sirupi\nVit D3 Pomaže kod: Održavanje zdravlja kostiju i zuba...\nMaxMedica B12 Neuro Max Kapsule, tablete, sirupi\nSinergističko delovanje B12, folne kiseline (Vitamin B9) i biotina...\nMaxMedica Omega Vite Kapsule, tablete, sirupi\nKako deluje Omega Vite? EPA i DHA doprinose normalnoj funkciji srca....\nMaxMedica AKTIVNI UGALJ Kapsule, tablete, sirupi\nMedicinski aktivni ugalj dobijen karbonizacijom ljuske kokosovog oraha...\nMaxMedica HEPAGARD 30 kapsula Kapsule, tablete, sirupi\nPreparat za jetru na biljnoj bazi Za efikasnu regeneraciju jetre nakon...\nMaxMedica CINK + C + D3 Kapsule, tablete, sirupi\nSadrži optimalne koncentracije cinka, vitamina C i vitamina D3 Doprinosi...


Televizija i serija Seks i grad: Pet stvari iz trejlera za novu sezonu | Novosadski informativni portal 021\n18:50 > 20:00\nNova sezona sa deset epizoda biće emitovana tokom decembra.\nKako ćemo pamtiti Gantera - 11 najsmešnijih momenata iz serije Prijatelji\n1. Večeras je veče... kada četiri postaju tri\nKada čujemo hostesu da pita: „Keri, sto za troje?", odmah se setimo da ih je nekada bilo četiri. (Kim Katral je odlučila da ne učestvuje u novoj sezoni zbog sukoba sa Sarom Džesikom Parker).\n„Što duže živim, uviđam da ako imate dobre prijatelje uz sebe je sve moguće", kaže ona.\n„Budućnost je neispisana, jer smo svi u različitim životnim fazama", dodaje.\nKasnije u trejleru, vidimo da priča o seksu i odnosima sa gostima - sadržaj razgovora je takav da ga ne možemo ponoviti ovde jer smo porodičan sajt.\nOn ljubi Keri i kaže joj: „Sećam se dok si držala džempere u rerni".\nKada Keri pita Čudhari o aplikacijama za zabavljanje, koje su nove, a ona odgovara da samo čeka da neko napravi neku koja će zvati „Evo čoveka kojeg si tražila".


BEOGRAD, Ministar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Milenko Savanović rekao je na regionalnoj konferenciji o ženskom preduzetništvu Srpske i Srbije da sve institucije vlasti moraju da podržavaju privrednike jer oni razvijaju realni sektor i zapošljavaju ljude, a to je “jedini put ka održivosti života”.\n“Svaki drugi put je prazna priča, gubljenje vremena i zato je Vlada Republike Srpske opredijeljena za taj put. Maksimalno činimo i činićemo u okviru naših mogućnosti da razvijamo realni sektor i kroz taj realni sektor da razvijamo komponente koje daju doprinos što je moguće većem zapošljavanju mladih ljudi”, rekao je Savanović.\nOn je u obraćanju učesnicima konferencije u uvodu panela koji je za temu imao samozapošljavanje, istakao da je jedna od pretpostavki za uspješniji razvoj privrede dualno školstvo, koga nema u Republici Srpskoj.\n“Vi koji se bavite privatnim biznisom najbolje znate da praktično nemamo noseće radne snage, a to je zanatska radna snaga, srednja škola. Škola mora da bude u čvrstoj vezi sa privredom i privreda je ta koja diktira potrebe koji nam profili i zanimanja trebaju”, ukazao je Savanović.\nOn je dodao da je neophodno i da Vlada kroz fiskalnu politiku nađe način da olakša rad i posao onim preduzetnicima koji rade uspješno, čestito i ispunjavaju sve svoje obaveze prema državi i zaposlenima.\nSavanović je poručio da je Vlada opredijeljena da maksimalno podrži preduzetnike i da će se u tim naporima koristiti i svim pozitivnim iskustvima iz regiona.\nOn je naveo da je Republika Srpska kroz strategiju obrazovanja, rada i zapošljavanja radila na godišnjim akcionim programima, u okviru kojih je podsticano i samozapošljavanje kroz konkretna sredstva za koje su zainteresovani mogli da konkurišu putem Zavoda za zapošljavanje.\n“Prije par dana usvojili smo akcioni plan za 2016. godinu uz pristojna sredstva za samozapošljavanje i biće raspisan javi konkurs na koji mogu da se prijave sve žene koje imaju afinitet, potrebu i znanje da se bave preduzetništvom”, rekao je Savanović. Srna\nTagovi: bizniskonferencijamilenko savanoviczensko preduzetnistvo


OFK "Igalo": Uz Gaćinovića stigle i nove kadrovske promjene | Trebinje Live\nOFK "Igalo": Uz Gaćinovića stigle i nove kadrovske promjene\nHercegnovski drugoligaš OFK "Igalo" nakon sedam kola nalazi se na začelju tabele.\nPrilično neubjedljiv igrački kadar OFK "Igalo" ima težak zadatak da sa novim trenerom Vladimirom Gaćinovićem pobjegne sa začelja.\nNovi predsjednik Slobodan Jovanović donio je ovih dana odluku da funkciju sportskog direktora kluba na čijem je čelu povjeri Slobodanu Maroviću (49) bivšem fudbaleru Crvene Zvezde, čovjeku koji sa Robertom Prosinečkim igrao 1991. godine kada je Zveda bila prvak Evrope i svijeta i koji je prije par sezona na Marakani bio njegov prvi pomoćnik.\n"Ono što je već sada svima jasno, OFK 'Igalo' treba svježa krv. Ovi, kao i svi novi igrači odnosno takmičarske obaveze plavo bijelih sa Solila, sada će biti pod nadzorom Slobodana Marovića. To je čovjek koji zna svoj posao i za desetak dana će preuzeti svoju dužnost i nimalo laku obavezu da od OFK 'Igalo' stvori moćnu ekipu ne samo za Drugu ligu, nego i za veće domete" rekao je za TrebinjeLive Slobodan Jovanović.\nTakođe od prije dva dana novi sekretar kluba je Zagorka Gaćinović supruga trenera Vladimira Gaćinovića. Prema riječima Slobodana Jovanovića ona je iskusan administrativni radnik koji odlično poznaje fudbal pored toga što je iz fudbalske porodice, te je dugo bila sekretar u FK "Vojvodina" kada je na čelu bio pokojni Bata Buturović.


Tužilaštvo da reaguje na pretnje Parezanovića - Ozonpress :: internet portal\nTag: Marko Parezanović, Miroslav Aleksić, pretnje\nPotpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić zatražio je danas da javno tužilaštvo po hitnom postupku reaguje na pretnje koje je poslanik Srpske napredne stranke (SNS) Marko Parezanović uputio predsedniku Narodne stranke (NS) Vuku Jeremiću, a vlast pozvao da prestane sa crtanjem mete na čelu lidera Narodne stranke.\nParezanović je na tviteru, uz fotografiju Vuka Jeremića i Slaviše Ristića, nekadašnjeg predsednika opštine Zubin potok, snimljenu ispred jednog od pravoslavnih manastira na Kosovu, objavio komentar „Pretpostavljam da mu je Slaviša objasnio kakvu politiku da vodi, da ne bi prošao kao Đinđić“, saopštila je Narodna stranka.\nProtiv članova i funkcionera, a posebno protiv predsednika NS Vuka Jeremića, vodi se hajka identična onoj koja se vodila protiv Olivera Ivanovića, upozorio je Aleksić.\nOsim tabloida, čije laži podržava i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, sada imamo i pretnje poslanika i najviših funkcionera SNS.\nJavno tužilaštvo po hitnom postupku mora da reaguje, jer smo u skorijoj istoriji imali slučajeve kada su se takve pretnje obistinile, rekao je Aleksić.\nU saopštenju se podseća i da SNS nije reagovala ni kada su u Vranju pretučeni članovi Narodne stranke, zbog čega će sutra Osnovnom javnom tužilaštvu u Vranju biti podnete krivične prijave protiv Božidara Popovića, Miloša Antića i još dvojice NN lica koji su izvršili delo nasilničkog ponašanja i ugrožavanja sigurnosti.\nU toku je državni udar vlasti na Dveri\nzeljko damjanovic 14/11/2018 u 14:25 Odgovorite\nTuzilac samo moze da hapsi ljude koji su protiv SNSa od ovoga nema nista Srbija sve vise lici na Severnu Koreju\nQrajber 14/11/2018 u 19:30 Odgovorite\nI gore od S. Koreje, jer su se ovde i lokalni teletabisi osilili!\nGeorgije 14/11/2018 u 19:42 Odgovorite\nLubenicar krenuo na Jezevicu. Prvo je napao Vukovog rodjaka Davidovica, pa sad njega….al se zainati…al malo teze, kod tih ljudi neces proci.\nSNS olos 14/11/2018 u 20:36 Odgovorite\nJel ovo onaj sta napada novinare?!\noliver 15/11/2018 u 11:21 Odgovorite\nNesrećni kobilar iz Erčega.\nAnci 15/11/2018 u 16:36 Odgovorite\nMaki gde su prijatelji? 😉\n*** 15/11/2018 u 19:19 Odgovorite\nMa pustite kretena, mozda je planirao da ga gadja lubenicom po sred cela.\nBivsi SnS 25/02/2019 u 01:48 Odgovorite\nLjudi ovo neće na dobro izaći. Radikali presvučeni u kožu Snsa prete, biju, ubijaju, siluju. Drago mi je nisam odavno deo te ludacke grupe.


Mladić iz Bogatića našao novčanik, a u njemu 900 evra. Prošlo je 20 dana, a nije dobio ni hvala - Telegraf.rs\nPovremeno pročitamo o ljudima koji vlasnicima vrate izgubljene predmete ili novac koji su pronašli. Priče sa takvim epilogom završavaju se rečima duboke zahvalnosti, često nagradom za pronalazača, a ponekad iz takvih situacija nastaju prijateljstva.\nSkoro bez izuzetka kod običnih ljudi primeri poštenih nalazača i zahvalnih ljudi koji izgube stvari izazivaju divljenje.\nIskustvo mladića iz sela kod Bogatića (ime i prezime poznati redakciji) je do sada nezabeleženo. On za svoje poštenje od čoveka čiji je debeli novčanik pronašao još nije dobio ni hvala!\n- Mladić je pronašao novčanik u kojem je bilo 220 evra i 81.000 dinara i predao ga u policijsku stanicu. Pošto u novčaniku nije bilo ličnih dokumenata on je pretpostavljao da će onaj ko je izgubio ne malu svotu novca to prijaviti policiji. Rekao je kako ni trenutka nije razmišljao da novac zadrži - priča za Telegraf.rs policijski službenik.\nSutradan se u policijskoj stanici pojavio čovek iz susednog sela. Ispričao je kako je čuo da je neko pronašao njegov novčanik. On je policijskom službeniku naveo iznos novca koji je imao u novčaniku, čak i apoene novčanica.\nU novčaniku koji je predao pošteni mladić bilo je baš toliko para, pa nije bilo dileme da je novac zaista pripadao njemu. Policajci su mu ga, posle sprovedene procedure, vratili i on je presrećan napustio stanicu.\nUzeo broj telefona nalazača, pa "zaboravio" da ga pozove\nMeđutim, prošlo je dvadeset dana, a čovek kojem je vraćen novac "zaboravio" je da pozove poštenog nalazača.\n6. novembar 2020 | 08:23\nTo govori o nama kakvi smo


Na jugu Srbije zaboravljeni socijalno-ekonomski saveti i dijalozi - juGmedia\nU Srbiji postoji 21 lokalni savet, čija je osnovna uloga uspotavljanje dijaloga između poslodavaoca, sindikata i vlasti, ali oni funkcionišu samo u četiri mesta. U gradovima na jugoistoku Srbije se skoro zaboravilo na ranije formirane savete, a u nekima se beleže tek počeci.\nU Leskovcu je taj savet formiran još 2005.godine, četiri godine nakon osnivanja republičkog, ali on danas ne funkcioniše.\n„Imali smo ranije redovne sastanke, ali se nismo sastajali poslednje tri do četiri godine“, kaže član tog Saveta Jovica Nedeljković, inače sekretar Samostalnog sindika Leskovac.\nSlična je situacija je u Vranju, no član Gradskog veća za socijalnu politiku i lokalnu upravu Danijela Milosavljević kaže da se primenjuju odluke saveta na nivou republike.\n„Poštujemo i primenjujemo sve njihove odluke i odredbe, kao što je na primer najniža cena rada“, naglašava Milosavljevićeva za Jugmediu.\nU Pirotu je prva sednica predstavnika poslodavaoca, lokalnih vlasti i reprezentativnih sindikata održana 25. decembra prošle godine, ali savet još nije zaživeo, budući da je u toku postupak određivanja članova tog tela.\nNiš takođe nema Socijalno-ekonomski savet. Dobra vest je što je lokalna vlast u ovogodišnjem gradskom budžetu opredilila sredstva za njegov rad.\n„Jedna od značajnih informacija je da će to telo brojati 18 članova, među kojima će po jedna trećina biti kako sa nivoa privrednika, tako sa nivoa gradskih institucija i sa nivoa sindikata. Tako da ćemo moći da damo doprinos onim delom koji je lokalna politika, ali i ukupan doprinos ekonomskoj politici naše zemlje“, ističe gradonačelnik Niša Darako Bulatović.\nPrva ovogodišnja sednica Socijalno-ekonomskog saveta Republike Srbije održana je juče u Nišu, kojoj su prisustvovali ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević i Zoran Stojiljković, predsednik sindikata „Nezavisnost“.\n„Što više različitih mišljenja i izveštaja sa lokala imamo, to će kvalitet naših odluka biti bolji. Niš je jedan od sledećih gradova gde će biti uspostavljen Socijalno-ekonomksi savet. Dobro je da su prisustvovali predstavnici Niša, da vide kako radi Socijalno-ekonomski savet i kojim temama se bavi i verujem da će to njima biti od velike koristi“, rekao je Đorđević.\nStojiljković ocenjuje da je veoma važno da se aktiviraju lokalni socijalno-ekonomski savezi.\n„Socijani dijalnog i njegove institucionalna forma Socijalno-ekonomski savet, služe da obezbede stanje socijalne kohezije i da uravnoteže interes za razvoj sa interesom za povećanjem standarda, zarada, zaposlenosti i kvaliteta života. Ako oni dobro funkcionišu, oni deluju preventivno i sprečavaju konflikte i štrajkove, koji inače koštaju“, poručio je Stojiljković.\nUmesto Socijalano-ekonomskog saveta, u Leskovcu funkcioniše Lokalni savet za zapošljavanje, čiji je predsednik Nebojša Dimitrijević, koji redovno održava sastanke sa predstavnicima sindikata i nadležnima u filijali NSZ\nPrvi Socijalno-ekonomski savet Republike Srbije osnovan je 2001. godine na osnovu Sporazuma o osnivanju, delokrugu i načinu rada, koji su zaključili Vlada Srbije, Savez samostalnih sindikata Srbije, Ujedinjeni granski sindikati „Nezavisnost“, Asocijacija slobodnih i nezavisnih sindikata i Unija poslodavaca Srbije.\nPodele u G17, naknadna osuda protesta\nLESKOVAC - Šestoro članova Gradskog odbora G17 Plus u Leskovcu osudilo je sinoć nedavne pretnje i proteste ispred kuća odbornika i političara, u…\n29.01.2019. u 14:17\nOd kako je na čelo Okruga došao mlad i perspektivan obrazovani čovek, nama je krenulo nabolje. Ministri su počeli da dolaze u naš grad i to je veliki plus za Okrug u celini.\n29.01.2019. u 14:22\nStvarno mi nije jasno kako je ministar Đorđević dopustio sebi da se slika pored ovog žutog opozicionara.\n29.01.2019. u 14:24\nOpozicionari nisu dobrodošli u naš grad. Ovde vlada harmonija i ne treba je menjati. Ljudi su rekli svoje.\n29.01.2019. u 14:25\nMinistar Đorđević treba da se zamisli sa kim stoji i drži konferenciju za štampu. Ovakvi kao što je ovaj žuti sindikalac nam nisu potrebni.\n29.01.2019. u 14:26\nGrad je naš i tako će da ostane još dugo, dugo. Mi smo jedina respektivna politička partija u gradu i državi. Ovi što šetaju, mogu da šetaju do moli volje. Mi smo dobili na izborima i ponovo ćemo. Naša će goreti dugo.\nNema slikanja sa opozicijom... :\n29.01.2019. u 15:39\n…to je katastrofa.Danas je najveći greh slikati se sa srpskom opozicijom!!Jedino što opravdavam je slikanje,ljubljenje…našeg vogje sa teroristima Tačijem i Haradinajem.Ipak su oni Albanci,a ovi su naši.Pitm se koje su strukture ovo botovi???\n29.01.2019. u 16:13\n29.01.2019. u 18:17\nSta ima da se zamisli skim stoji.On je pre ministrovanja bio obican vozac Jorgovanke Tabakovic,i treba da mu bude cast da je u drustvu profesora BU.\n29.01.2019. u 19:20\nBotovi nisu ljudi, oni su Sodoma i Gomora srpskog roda.\n29.01.2019. u 23:46\nTo što vaš ministar stoji kao cule iza žutog autora kvazi socioloških jevtinih knjižuraka i profesionalnog honorardžije govori nam samo jedno. Da vam se bliži kraj.\n30.01.2019. u 10:38\nMožda se bliži drugima ali siguran sam da je naš kraj daleko daleko. Imamo apsolutnu podršku naroda i crkve. Sam patrijarh Irinej je ukazao na uzaludnost protesta i njegovo iskreno verovanje da je ova vlast trenutno najbolja moguća na tržištu.\n30.01.2019. u 10:40\nGrađani Leskovca neće zameriti ministru što stoji na istom podijumu kao ovaj žuti. Mora čovek, takav mu posao. Njemu neće zameriti ali hoće ovima žutima. Upropastili su grad i državu. Izdali i prodali Kosovo. Sad mi moramo da vadimo fleke.\n30.01.2019. u 10:41\nJedini koji na ovoj sliki vredi nešto je ministar Đorđević. Liči si mu da bude ministar. Samo napred!\n30.01.2019. u 12:38\nSvi ministri čije prezime počinje sa Đ su odlični. Pogledajte samo Marka Đurića. Tako mlad a tako mu je u svesti razvijen osećaj za patriotizam. Čovek je sportista. A svi znamo da oni ljudi koji imaju sportski duh u sebi ne posustaju lako. Napred Marko!\n30.01.2019. u 23:12\nIsidore, primi rudu. Ni crkva vi neće pomogne. Uostalom patrijarh ne čini crkvu već narod. Ali ti akd bi to znao ne bi bio bot.


Saopštenje - međunarodna saradnja | Vrhovni kasacioni sud\n> Saopštenje - međunarodna saradnja\nPredsednik Vrhovnog kasacionog suda, Dragomir Milojević razgovarao je danas sa šefom Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji, ambasadorom Majkl Devenportom.\nNa sastanku, održanom u kabinetu predsednika Vrhovnog kasacionog suda, razgovaralo se o trenutnom stanju u sudstvu, o ulozi Vrhovnog kasacionog suda i Visokog saveta sudstva u sprovođenju mera i aktivnosti iz Akcionog plana za primenu Nacionalne strategije reforme pravosuđa i Akcionog plana za borbu protiv korupcije, a sve u cilju podizanja kvaliteta pružanja usluga u sudovima i poboljšanja efikasnosti sudova u postupanju.\nPredsednik Milojević izrazio je spremnost ka daljem jačanju kapaciteta pravosudnih institucija, uz podršku Evropske unije, koju je i do sada ocenio kao važnu i ukazao na značaj pokretanja i realizacije zajedničkih projekata u oblasti pravosuđa. Ocenio je da je u narednom periodu ključan rad na usklađivanju srpskog zakonodavstva sa evropskim, ali je akcenat stavio na primenu zakona, jer bez njihove dobre primene nema ni suštinskih reformi. Dragomir Milojević je upoznao ambasadora Majkl Devenporta da je Vrhovni kasacioni sud doneo Jedinstveni program rešavanja starih predmeta, da je formirana Radna grupa za njegovu primenu, kao i da se trenutno radi na godišnjem izveštaju o radu sudova.\nAmbasador Majkl Devenport podvukao je značaj početka pregovora i istakao da postoje jasni prioriteti u tom procesu, a to su poglavlja 23 i 24, i to jačanje vladavine prava, reforma pravosuđa i borba protiv korupcije. Istakao je da je u oblasti pravosuđa neophodno da se pokaže suštinski napredak i posebno ukazao da je potrebno da se unapredi rad na efikasnosti sudova. U tom smislu Evropska unija će pružiti podršku da se situacija poboljša.