Mladi u Srbiji i Hrvatskoj žele da se bave poljoprivredom - AgroSmart\nProjekat finansiran sredstvima Evropske komisije kroz program Erasmus+ KA2 Strateška partnerstva za mlade. Nosioci projekta su organizacije AMA – Centar za negu čoveka i prirode iz Srbije i ZMAG (Zelena mreža aktivističkih grupa) iz Hrvatske.\nAMA – Centar za negu čoveka i prirode iz Srbije i ZMAG (Zelena mreža aktivističkih grupa) iz Hrvatske predstavićе rezultate projekta na međunarodnoj konferenciji Belgrade Food Show (BELEXPOCENTAR Španskih boraca 74, 11070 Beograd) u četvrtak, 10.oktobra u 16h.\nStudija je prikaz istraživanja sprovedenog tokom februara i marta 2019. godine na populaciji mladih poljoprivrednika u Srbiji (38 ispitanika) i Hrvatskoj (27 ispitanika).\nPreko polovine (55,55%) ispitanika u Hrvatskoj proizvodi hranu na 5 ili manje hektara dok je u Srbiji preko dve trećine (65,78%) takvih malih proizvođača.\nU istraživanju na nivou EU-a postoji potpuno drugačija slika gde čak 56,15% mladih poljoprivrednika proizvodi na 100 ili više hektara. Na pitanje da li se vide u ovom poslu i za 5 godina značajna većina mladih poljoprivrednika i u Srbiji (64,9%) i u Hrvatskoj (76%) dala je potvrdan odgovor jer, kako kažu, uživaju u svom poslu.\nTokom projekta testirane su razlike između Srbije i Hrvatske kako bi se utvrdilo postoji li statistički značajna razlika između ispitanika na pitanjima koja se bave njihovim vrednosnim opredeljenjima, pogledom na ekonomsko-društveno uređenje i uloge, odnosno odgovornost koju u takvom sistemu imaju država i drugi bitni akteri.\nOko nekih pitanja postoji saglasnost ispitanika u obe države. Tako,na primer, i u Hrvatskoj i u Srbiji najveći broj ispitanika ističe kako najveću pomoć dobijaju od svoje porodice.\nNa konstataciju da država i ministarstvo rade za dobro malog poljoprivrednika veći broj ispitanika u Srbiji izrazioje neslaganje s tim. Ovo je u skladu sa kvalitativnom analizom koja pokazuje njihovo izrazito nezadovoljstvo ulogom i politikom države u sektoru proizvodnje hrane, a i šire.\nKada je u pitanju tvrdnja da je proizvodnja hrane strateški važan sektor kojem država treba da garantuje otkup i cenu domaćih proizvoda, ispitanici iz Srbije se u značajno većem procentu slažu da država treba da ima presudnu ulogu u garanciji otkupa i cene.\nKonstataciju da je ekološka hrana precenjena i da se njome iskorišćava briga ljudi za zdravlje značajno više ispitanika iz Hrvatske ocenilo je kao netačnu. To je verovatno posledica toga što u Hrvatskoj ima više od polovine mladih poljoprivrednika koji su ekološki proizvođači i više shvataju prednosti ove proizvodnje za okolinu i ljude. Deo njih je direktno vezan za svoje kupce što omogućava postizanje cena koje su prihvatljive za veliki broj ljudi.


Nova godina 2022: Apel protiv korišćenja pirotehnike "Sačuvaj život životinje - ne bacaj petarde!" - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Obrati pažnju! » Nova godina 2022: Apel protiv korišćenja pirotehnike „Sačuvaj život životinje – ne bacaj petarde!“\nNova godina 2022: Apel protiv korišćenja pirotehnike "Sačuvaj život životinje - ne bacaj petarde!"\nNeko drugi 20. decembar 2021. Obrati pažnju! Postavite komentar\nSa veoma dobrim razlogom su zabranjena: činjenica je da rukovanje petardama, vatrometom i ostalim pirotehničkim rekvizitima može biti izuzetno opasno po ljude i životinje, te štetno po okolinu.\nVatromet, dakle, prepustite profesionalcima; možda će vas u to ubediti Zakon o javnom redu i miru Republike Srbije, koji propisuje da će svako ko naruši isti ili ugrožava sigurnost građana paljenjem pirotehničkih sredstava biti kažnjen, novčano (50.000-100.000 RSD) ili društveno-korisnim radom (40-120 sati), a ukoliko se prekršaj izvrši u grupi, za počinioce je predviđena i zatvorska kazna u trajanju od 30 do 60 dana.\nGlobalni podaci govore da praznična slavlja uz petarde godišnje budu fatalna za čak 5.000 životinja.\nPsi i mačke često umiru od srčanog udara izazvanog stresom usled preterane buke, dok se neretko dešavaju i povrede koje za njih bivaju mnogo ozbiljnije nego po ljude.\n„Svakog decembra ambulante su pune prestravljenih ili povređenih životinja koje su se našle u neposrednoj blizini nekog pirotehničkog sredstva, najčešće petarde“, kaže Aleksandar Gavrić iz udruženja Animal Rescue Serbia.\n„Buka je posebno opasna za starije pse i mačke, kao i ulične, napuštene životinje koje ne uspeju da se sklone od pucanja“, dodaje on i naglašava da psi mogu da čuju zvuke sa četiri puta veće udaljenosti nego ljudi, dok je sluh mačaka još izraženiji.\nZbog ovoga im detonacije od pirotehničkih sredstava predstavljaju znatno veću buku nego ljudima i izazivaju stravičan, često fatalan stres.\nKao i za svaki problem u društvu, protiv korišćenja pirotehnike možemo se izboriti samo zajedno.\nAnimal Rescue Serbia poziva građane da prijave ove nezakonite aktivnosti nadležnoj komunalnoj policiji, te da se priključe peticijama za preduzimanje konkretnih mera kojima će se poštovati postojeće zakonske odredbe o upotrebi pirotehničkih sredstava.\nTagovianimal rescue serbia apeli bg svaštara domaće životinje mačke nova godina nova godina 2022 obrati pažnju petarde psi vatromet zaštita životinja životinje\nPrethodni Peti Međunarodni festival devete umetnosti „Strip kaiš“\nSledeći Nova godina u Srbiji: Šta nas čeka u 2022. godini


Halle Berry je trudna - Klix.ba\n5.9.2007. u 09:36\nAmerička glumica i dobitnica Oscara Halle Berry je trudna. Ovu informaciju potvrdila je i sama glumica u razgovoru za emisiju "Access Hollywood" kazavši da su ona i njen momak, maneken Gabriel Aubry veoma uzbuđeni.\n"Da trudna sam već tri mjeseca. Gabriel i ja smo jako uzbuđeni i dugo sam čekala na ovaj trenutak. Sljedećih nekoliko mjeseci bit će najduži i ujedno najljepši period u mom životu“, kazala je Halle u intervjuu.\nHalle i Gabriel upoznali su se 2005. godine, a za oboje ovo će biti prvo dijete. Glumica je angažirana na snimanju filma "Tulia", ali je zbog njene trudnoće početak snimanja odgođen za oktobar.\nU filmu "Tulia", pored Halle Berry , pojavit će se i glumac Billy Bob Thornton sa kojim je Halle već sarađivala na filmu "Monster's Ball" za koji je 2001. godine osvojila Oscara za najbolju žensku ulogu.\nHalle se do sada dva puta udavala.\nIzložba u povodu 800 godina hazreti Mevlane Dželaluddina Rumija\n05.09.2007. u 09:40\n05.09.2007. u 08:31


„SAD dovele svet na ivicu haosa i bede“: Hoće li Rusija, Kina, Turska i Iran uvesti novu valutu - Sputnjik Srbija\n00:37 12 April 2021\n12:45 25.03.2021 (osveženo 12:47 25.03.2021) Preuzmite kraći link\nDok Vašington povećava pritisak sankcijama na svoje geopolitičke konkurente i koristi američki dolar kao instrument za promociju svoje političke agende, Kina, Rusija, Turska i Iran možda će morati da smisle novu međunarodnu valutu koja će uravnotežiti hegemoniju zelenih novčanica, predlaže turski ekonomista.\nMoskva i Peking treba da smanje rizike od sankcija jačanjem svoje tehnološke nezavisnosti, prelaskom na plaćanja u svojim nacionalnim valutama i globalnim valutama koje služe kao alternativa dolaru, naglasio je 22. marta tokom dvodnevne posete Kini ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov.\nOvo nije prvi put da Rusija poziva na otklon od dolara i prelazak na nacionalne valute - u julu 2019. dve države su potpisale sporazum o bilateralnoj trgovini u svojim valutama, dok je u oktobru 2019. Moskva sklopila sličan sporazum sa Ankarom. Mesec dana ranije, Centralna banka Irana (CBI) objavila je da su se Iran i Rusija dogovorile da sve finansijske transakcije obavljaju u domaćim valutama, dodajući da je oko 30 do 40 odsto međusobne trgovine Irana i Turske obavljeno u lirama i rijalima, a ostalo u evrima.\nAmerički sistem zasnovan na dolaru gura svet u siromaštvo\n„(Kina, Rusija, Turska i Iran) počele su postepeno da menjaju postojeći finansijski poredak prema kojem Sjedinjene Države nameću svoje interese čitavom svetu“, primećuje Bartu Soral, bivši menadžer Razvojnog programa Ujedinjenih nacija, ekonomista i pisac.\n„Ovo je ispravan, neophodan i logičan korak. Naravno, SAD pokušavaju da kazne (ove zemlje) sankcijama zbog činjenice da su se te zemlje suprotstavile sistemu“, dodaje on.\nBretonvudski monetarni sistem, stvoren nakon Drugog svetskog rata, dao je dolaru status međunarodne valute u kojoj se čuvaju rezerve, objašnjava ekonomista, dodajući da je to omogućilo Sjedinjenim Državama da vrše pritisak putem dolara i upravljaju finansijskim tokovima širom sveta.\nU 2017. godini ukupan obim svetske trgovine iznosio je 74 biliona dolara, dok je ukupan obim finansijskih transakcija dostigao 1,27 kvadriliona dolara, što znači da obim finansijskih transakcija premašuje razmere realnog sektora za 18 puta, navodi Soral.\nJoš zanimljivije je da se 75 odsto ovih transakcija vrši u dolarima bilo u Londonu ili u Njujorku.\n„Ovaj sistem je odvojen od proizvodnje i ne omogućava zaposlenje, već se šačica monopolista koji kontrolišu velike finansijske tokove bogati“, kaže ekonomista.\nAko se pogledaju podaci za 2017. godinu, vidi se da Kina, Rusija, Turska i Iran imaju udeo od 30 odsto u svetskoj proizvodnji, skoro 28 odsto u ukupnoj svetskoj izvoznoj trgovini i 35 odsto svetske populacije, ističe Soral. Poređenja radi, ukupan udeo Amerike u globalnoj proizvodnji iznosi 12 odsto, dok udeo te zemlje u svetskoj izvoznoj trgovini iznosi samo 13 odsto, naglašava ekonomista.\n„Da bi se uništio unipolarni sistem pod vođstvom SAD, zbog kojeg su i dovele svet na ivicu haosa, konfrontacije i siromaštva, možda će biti potrebno stvoriti novu jedinstvenu međunarodnu valutu koju bi gore pomenute zemlje mogle da koriste zajedno sa sopstvenim nacionalnim valutama“, smatra turski ekonomista.\nKada je reč o Turskoj, ona definitivno treba da izađe iz finansijske strukture koju predvode SAD kako bi podstakla proizvodnju, zapošljavanje i, shodno tome, ekonomsko blagostanje zemlje, navodi Soral.\nNapori za dedolarizaciju širom sveta\nKina sada napreduje sa internacionalizacijom juana u zemljama učesnicama Inicijative za pojas i put koju vodi Peking. Pored ovoga, Kina je predstavila projekat digitalnog juana koji bi jednog dana mogao biti izazov hegemoniji dolara u globalnoj trgovini, navodi „Fajnenšel tajms“.\nTokom svog predsedavanja osmočlanom Šangajskom organizacijom za saradnju (SCO) 2020. godine, Rusija se aktivno zalagala za razvoj sistema plaćanja u nacionalnim valutama unutar bloka, navodi VEB.RF, ključna ruska razvojna institucija, koja je preuzela ulogu predsedavajućeg Međubankarskog konzorcijuma SCO za ovaj period. Zajedno sa četiri države u ulozi posmatrača, Šangajska organizacija za saradnju čini približno polovinu svetske populacije i četvrtinu svetskog BDP-a.\nSa druge strane strane, i Nova razvojna banka BRIKS-a takođe pokušava da se usredsredi na lokalnu valutu, piše Sputnjik internešenal.\nPogledajte i emisiju „Novi Sputnjik poredak“ koja istražuje da li se približavamo okončanju globalne finansijske dominacije Sjedinjenih Američkih Država.\ndolar, Iran, Turska, Rusija, Kina, Amerika


Krunićeva ekspresno do četvrtfinala\n– July 16, 2015Posted in: Glavne vesti\nDrugi put u samo dve nedelje Aleksandra Krunić je razbila Robertu Vinči, daleko bolje plasiranu teniserku na WTA listi, pa je preko nje danas stigla do četvrtfinala turnira u Bukureštu.\nKrunićeva je danas sa 6-1, 6-1 deklasirala drugu nositeljku na turniru u Bukureštu. Aleksandra će se u narednom kolu boriti sa Slovenkom Polonom Hercog.\nSrpska teniserka je meč počela brejkom iskoristivši prvu takvu priliku. Ključni trenutak prvog dela meča bio je peti gem kada je Aleksandra u izuztetno dugom gemu uspela da iskoristi tek sedmu brejk šansu, dođe do 4-1, a potom sa još dva gema osigura osvajanje prvog seta sa ubedljivih 6-1, nakon svega 34 minuta igre.\nMinut duže trajao je drugi set u kome nismo videli ništa novo. Srpkinja je nastavila da dobro servira i dominira, a nakon 2-0 dozvolila je Roberti Vinči i brejk za 1-2, ali je ribrejkom u sledećem gemu, došla do nedostižnih 3-1. Aleksandra je u nastavku osvojila sve gemove, a u poslednjem je iskoristila drugu meč loptu, mada je u tom delu i Italijnaka imala tri brejk prilike, međutim kada ih nije iskoriostila naša igračica je postavila konačnih 6-1.\nPosted July 17, 2015 at 8:27 AM\nPosle Novaka, njene pobede su mi najdraze, ko zna, sa jednim zaista dobrim rezultatom ona moze postane ozbiljna opasnost za svakoga na WTA touru. Jednom kad se stekne samopouzdanje onda rezultati dolaze sami po sebi.\nA sto se tice podrske, ona je valjda jedina i kod mukaraca i kod zena za koju nikada nisam cuo ili procitao nijedan negativan text.


Star Citizen kampanja je još uvek daleko od izlaska - PLAY!\nU znak proslave osme godišnjice za Star Citizen, studio Roberts Space Industries je otkrio šta se dešava iza zatvorenih vrata i šta igrači mogu očekivati u budućnosti.\nNa zvaničnom sajtu developera je održana AMA sesija, gde se među pitanjima našlo i ono vezano za dugo očekivanu singlplejer kampanju koja je najavljena za Star Citizen i nikako da se pojavi.\nNažalost, i neće u skorije vreme, pošto je otkriveno da će Squadron 42 kampanja izaći kada bude bila spremna, pa samim tim datum očekivanog pojavljivanja nije pružen. Otkriveno je da je potrebno još dosta rada pre nego što se ostvari prelazak u beta fazu.\nDeveloperu je cilj da igra bude kompletirana pre nego što se pojavi i ne želi da požuruje stvari ni u kom slučaju, tako da se čekanje nastavlja bez pruženog ikakvog datuma.\nSquadron 42 kampanja je za Star Citizen planirana za izlazak tokom 2016. godine, od kada je više puta odlagana sa dosta negodovanja fanova. U kampanji će se pojaviti i Mark Hamil, glumac koji je slavu stekao kao Luk Skajvoker u Star Wars filmovima.\nRelated Items:development, Roberts space industries, Squadron 42, Star Citizen


Blue Door (Сједињене Државе)\nAdresa: 1685 Collins Avenue\nInternet sajt: www.delano-hotel.com\nPristup autobusom: 103, 112, 113, 119, 150 - Collins Avenue\nU hotelu Claremont Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Majami: Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, KlimNastavakatizovano. Stil ovog hotela je Luksuzan.Nalazi se u ulici 1700 Collins Avenue, pozicija mu je istok za grad Majami, a od centra je udaljen samo 14 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.U njemu postoji brza internet konekcija.Ostali putnici su ovaj hotel ocenili ocenom 2 od 5.Deo je lanca Utell Hotels & Resorts.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Miami je udaljen 16 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 33 minuta kolima.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.Sakrijte\nStil hotela Delano, A Morgans Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar. Sa kapaciteNastavaktom od 208 soba/e svih kategorija (od soba tipa City View do soba tipa Room), Delano, A Morgans Hotel nudi cene koje se kreću od 34 222 dinar - Srbija .Na 2 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 1685 Collins Avenue, a pozicija mu je sever za grad Miami Beach. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Do aerodroma Miami možete da stignete kolima za 33 minuta (aerodrom je udaljen 16 kilomet(a)ra od hotela).Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer spa & wellness centar. Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking služba (valet parking).Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Miami Beach. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, PoslovNastavakni centar, Perionica, Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Nalazi se u ulici 1685 Collins Avenue , Florida, pozicija mu je sever za grad Miami Beach, a od centra je udaljen samo 2 minuta hodom.U njemu postoji brza internet konekcija.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Ukoliko želite da idete na aerodrom, Miami je udaljen 16 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 33 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Pripada hotelskom lancu MR.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte\nU hotelu Marseilles Oceanfront Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Miami Beach: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušNastavakače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Televizija, Klimatizovano. Stil ovog hotela je Luksuzan.Na 3 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 1741 Collins Ave sa pozicijom sever za grad Miami Beach, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Pripada hotelskom lancu UZ.Aerodrom Miami se nalazi na oko 33 minuta kolima od hotela (16 kilomet(a)ra ).U njemu postoji brza internet konekcija.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer teretana. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nU hotelu The National Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Ekspres prNastavakijava/odjava gostiju, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Nalazi se u ulici 1677 Collins Avenue, pozicija mu je istok za grad Majami, a od centra je udaljen samo 14 minuta kolima.Do aerodroma Miami možete da stignete kolima za 33 minuta (aerodrom je udaljen 16 kilomet(a)ra od hotela).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.U njemu postoji brza internet konekcija.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Ostali putnici su ovom hotelu dali ocenu 8 od 10.Pripada hotelskom lancu PH.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte


Država vs Crkva, SNP, NAŠI, DSS ko je jači? - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovnaVijestiDržava vs Crkva, SNP, NAŠI, DSS ko je jači?\nDržava vs Crkva, SNP, NAŠI, DSS ko je jači?\nBeograd — Nešto pre 15h na Trgu Republike završen miting Srba s Kosova “Ostajemo u Srbiji”. Miting počeo u 12.44. Oko 3.000 ljudi protestovalo zbog briselskog sporazuma.\nNa Trgu se okupilo par hiljada ljudi. Program je kasnio, a oko 13h ljudi su još pristizali, organizovano u kolonama, tako da se saobraćaj u centru grada privremeno zaustavljao.\nOkupljeni su uzvikivali podrugljive poruke državnom vrhu, kao i “izdaja”, nose se transparenti na kojima, pored ostalog, piše “Srbija, pa sve ostalo”, “Oslobodićemo Kosovo”, “Kosovo je Srbija”, dok se sa razglasa pušta pesma “Vidovdan”. Okupljni su skandiranjem zahtevali odbacivanje briselskog sporazuma, ali i izbore. Učesnici protesta nose i majce na kojima piše “Nikad granica”, vide se i zastave Srbije i DSS, a tu su i funkcioneri SRS.\nPreko centralnog beogradskog trga je razapeta i velika zastava na kojoj piše “Uvek sa vama – Banjaluka”, a na bini je veliki transparent “Sloboda za Pagija”. Neki nose i plakate sa fotomontažom na kojoj se vidi državni vrh u tradicionalnim albanskim kapama.\nNa bini se nalaze mitropolit crnogorsko-primorski Srpske pravoslavne crkve Amfilohije, predsednici opština sa severa Kosova, rok-muzičar Bora Đorđević, nekadašnji košarkaški reprezentativac i sadašnji potpredsednik Košarkaškog saveza Srbije Dejan Tomašević, kao i profesor prava Kosta Čavoški.\n“I Đinđić je govorio da ga ne interesuje nebeska politika”\nUmirovljeni vladika Atanasije (Jevtić) rekao je, govoreći o državnom vrhu Srbije, da su “ova trojica na vlasti izdajnici koji veruju u garancije NATO-a”.\n“(Premijer Ivica) Dačić kaže da je za zemaljsku politiku, ne interesuje ga nebeska, tako je govorio i (ubijeni premijer Srbije Zoran) Đinđić, a kako je završio neka Bog sudi“, rekao je Atanasije.\nOn je naveo da vlast ne veruje u Boga, nego u pogubnu mitologiju Evropske unije.\n“Nema zemaljske Srbije bez nebeske”, dodao je on.\nPolicija će danas u centru Beograda snimati video kamerama i fotografisati učesnike skupa “Ostajemo u Srbiji” zbog mogućnosti da dodje do ugrožavanja ljudi i imovine.\nŠokantan čin Amfilohija i Atanasija\nMitingu prisustvuje i nekoliko pripadnika SPC, među kojima je i mitropolit Amfilohije. On je na početku mitinga služio “liturgiju” za upokojenje Vlade i Skupštine, dok je umirovljeni vladika Atanasije (Jevtić) rekao, govoreći o državnom vrhu Srbije, da su “ova trojica na vlasti izdajnici koji veruju u garancije NATO-a”.\n“(Premijer Ivica) Dačić kaže da je za zemaljsku politiku, ne interesuje ga nebeska, tako je govorio i (ubijeni premijer Srbije Zoran) Đinđić, a kako je završio neka Bog sudi”, rekao je Atanasije.\nOn je naveo da vlast ne veruje u Boga, nego u pogubnu mitologiju Evropske unije. “Nema zemaljske Srbije bez nebeske”, dodao je on.\nVerski analitičar Živica Tucić kaže za B92 da je šokiran činom mitropolita Amfilohija.\n“Molitva za upokojenje može se reći za one koji više nisu živi. To je jedan izraz koji se pominje u opelima i pomenima. Za nekoga živoga se ne može reći da se moli da bude upokojen. Meni je ova izjava prosto šokantna. Ne znam šta bih drugo rekao. Nije smelo do nje da dođe, previše je time rečeno i mislim i nije smelo tako da se kaže. Neko bi ovo mogao ovo da protumači da se poziva da neko više ne bude na vlasti i u životu. Ja sam isuviše iznenađen ovakvom izjavom da bih mogao da komentarišem šta je mitropolit u stvari hteo da kaže”, kazao je Tucić.\nTucić objašnjava i drugu činjenicu, koja otvara posebno pitanje, a to je da mitropolit Amfilohije, pošto dolazi iz druge eparhije ne bi trebalo da govori ili vrši verske službe na teritoriji eparhije koja nije njegova.\n“Beograd je teritorija beogradske arhiepiskopije, znači patrijarha i ma koji episkop iz druge eparhije trebalo bi da ima saglasnost da na teritorije beogradske arhiepiskopije nešto kaže ili pak da obavi neki crkveni obred. Crkva sada duguje objašnjenje kako je do ovoga moglo da dođe i da nam razjasni takve reči i učestvovanje mitropolita Amfilohija na ovom skupu”, zaključio je on.\nMeđutim sa druge strane u medijima se ovih dana pojavljuju i razni natpisi o pripadnicima SPC-a\nEKSKLUZIVNO “Blic” otkriva: Tajni dosije vladike Kačavende\nTo su samo neki od naslova u novinama prethodnih dana, analitički nije teško zaključiti da se radi o velikom sukobu države i crkve i mimoilaženjima stavova po pitanju Kosova.\nPrethodni tekstReis Kavazović: Bošnjaci i Srbi moraju naći put da žive zajedno\nSledeći tekstDžudžević čestitao dan Zastave\nNastavnici ključ medijskog, digitalnog i zdravstvenog opismenjavanja osnovaca\nNASTAVAK AKCIJE GNEV! Hapšenja zbog zelenašenja i pranja novca\nODBIJENA ŽALBA DOKTORU TUTIĆU! Ostaje presuda od godinu i osam meseci zatvora\nZamenici ambasadora 16 evropskih država u poseti Novom Pazaru


Fantastična pobeda Srbijanke\nDatum kreiranja utorak, 30 januar 2018 06:48\nProtiv jedine ekipe koja je pobedila Srbijanku u prvom delu, ekipe Kralja Srbijanka je odigrala fantastičnu utakmicu.\nOd samog početka Nikolina Tomić i drugarice igrale su snažno i kvalitetno da ekipa Kralja nije mogla da parira ni u jednom segmentu igre. Snažni servisi pre svih Elene Pandeve, Tijane Ranitović i ostalih prosto su razbili prijem domaćih igrčica . Što nisu uspele servisom, devojke Srbijanke su nadoknadile snažnim smečevima i blokom tako da je prvi set bio brzo gotov 25-9 za Srbijanku. U drugom setu ista slika, devojke Srbijanke lete po terenu, demonstriraju sjajnu odbojku, tako da ekipi Kralja ne daju ni sekund odmora da se konsoliduje i drugi set dobijaju ubedljivo 25-11.\nU trećem setu ekipa Kralja dolazi do daha, počinje da igra i kolko toliko uspeva da parira igri Srbijankinih devojaka. Vodila je Srbijanka 11-5 pa 15-9 ,21-17 i tada posle jedne nesmotrene greške Pandeve protivnik veze četiri, pet poena i izjednačuje na 22-22. Posle tajm auta devojke Srbijanke preko Nikoline Tomić i Anastsije Maksimović privode utakmicu kraju 25-23 i velikih tri nula.\nZa Srbijanku su igrale Bojičić, Maksimović 12, Jerinić 3, Lakićević, Ranitović 6, Doksas 7, Pandeva 9, Ristivojević 2, Djedović, Tomić 14, Nenadović, Savić.


Željezničar u "međuprostoru": Status nositelja u kvalifikacijama za EL pod znakom pitanja - SportSport.ba\nŽeljezničar je na zelenom terenu izborio plasman u kvalifikacije za Evropa ligu, međutim upitno je da li će ovog ljeta na stadionu Grbavica biti evropskih utakmica.\nA. Čaušević 13.05.19. 12:25\nŽeljezničar je na terenu izborio izlazak na eursocenu, ali klub s Grbavice još uvijek čeka na licencu za UEFA takmičenja\nPrvostepena komisija za licenciranje najtrofejnijem bh. klubu nije izdala licencu za učešće u UEFA takmičenjima, međutim nakon upućene žalbe Drugostepena kompisija bi tu odluku mogla preinačiti pa bi Plavi trebali zaigrati u Evropi.\nU slučaju pozitivnog ishoda kojem se nadaju u Zvorničkoj 27 Željezničar bi svoju evropsku avanturu počeo u julu mečevima prvog pretkola Evropa lige.\nU prvom kolu kvalifikacija za drugo po jačini UEFA-ino takmičenje nastupit će 94 ekipe koje će prilikom žrijeba biti podijeljene u sedam grupa od po 10 timova te dvije grupe od po 12 timova.\nPlavi imaju koeficijent 3.750 i da bi bili nositelji mora im se poklopiti dosta rezultata iz ostalih šampionata. Gledajući trenutnu situaciju šanse da imaju povlašten status im ne idu na ruku.\nPrema trenutnom stanju klubovi koji imaju koeficijent manji od 3.190 sigurno neće biti nositelji, dok će klubovi s koeficijentom 3.750 i više imati povlašten status što znači da je Željezničar u "međuprostoru".\nZa sada ukupno 36 timova s koeficijentom 3.750 i više ima zagarantovan nastup u prvom pretkolu Evropa lige. U tu grupu ekipa se ubrajaju Sarajevo (4.250) ili Zrinjski (5.250). Ovo znači da je ostalo još 11 upražnjenih mjesta među nositeljima.\nGledajući ostala prvenstva u borbi za izlazak na euroscenu je niz klubova koji imaju bolji koeficijent od kluba iz bh. prijestolnice.\nNa provizionalnoj tabeli od klubova čiji se status još uvijek ne zna Željezničar zauzima sedmo mjestu i prema trenutnoj situaciji je nositelj, međutim u naredne dvije sedmice kada će biti završena prvenstva dosta toga se može promijeniti.\nPlavim bi odgovaralo da Evropu ne izbore sljedeće ekipe: Viitorul (4.000) iz Rumunije, Domžale (4.750) iz Slovenije, Kukesi (4.750) iz Albanije, Alashkert (4.500) ili Pyunik (3.750) iz Armenije i Hapoel Beer-Sheva (12.000) iz Izraela.\nOpasnost s koeficijentom 4.000 predstavlja i predstavnik Andore u preliminarnoj rundi, ekipa Santa Colome.\nKada su u pitanju preostala dva bh. predstavnika u Evropi Zrinjski će kao što je već navedeno biti nositelj, dok Široki Brijeg s koeficijentom 2.250 neće imati povlašten status.\nŽrijeb parova prvog pretkola Evropa lige na programu je 11. juna. Susreti su na rasporedu 11. i 18. jula.\nKo propušta naredno kolo: Problemi za Sarajevo, Željezničar, GOŠK, Radnik...\n13.05.19. 07:53 1\nŠta sutra spremaju na Grbavici: Obraćaju se Selimović, Džubur i Ustamujić


Crnogorsko nacionalno koordinaciono telo za zarazne bolesti odlučilo je da zbog izuzetno složene epidemiološke situacije u Srbiji, pooštri uslove za ulazak u Crnu Goru osoba iz Srbije koje dolaze nekomercijalnim i povremenim vazdušnim saobraćajem.\nPrilikom ulaska u Crnu Goru putnici i posada vazduhoplova moraju da poseduju negativan rezultat PCR testa na SARS-CoV-2 ne stariji od 72 sata, izdat od registrovane laboratorije, u skladu sa preporukama Instituta za javno zdravlje Crne Gore, saopštila je Služba za odnose sa javnošću Vlade Crne Gore.\nPutnici i posada, ako borave u Crnoj Gori, moraju da poseduju rezervaciju u hotelskom smeštaju.\nOperator vazduhoplova mora da, 48 sati pre planiranog dolaska, podnese operatoru aerodroma na koji planira sletanje zahtev za odobrenje leta koji, osim redovnih informacija, mora da sadrži ime i prezime putnik i posade, ako boravi u Crnoj Gori.\nOperator aerodroma zadržava pravo da odobri ili ne odobri let, navedeno je u saopštenju.\n27/06/2021 | 14:44\n“Užasno se plašim jeseni, delta soj kosi sve pred sobom”


Vijesti - Reforma.ba | Monitoring implementacije socio-ekonomskih reformi u BiH\nZvizdić za Klix.ba: BiH ima punu podršku EU, a na nama je da nastavimo napredak\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić proteklih dana sastao se sa brojnim evropskim zvaničnicima i predstavnicima najvažnijih institucija Evropske unije, a s kojim je razgovarao o evropskim integracijama naše zemlje. On je iz Strazbura za Klix.ba izjavio kako su svi zvaničnici opredijeljeni za dalji put BiH ka Evropskoj uniji.\nObjavljeno: 12 Maj 2016\nZvizdić - Schultz: BiH uživa podršku Evropskog parlamenta\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić susreo se sa predsjednikom Evropskog parlamenta Martinom Schultzom kojeg je upoznao sa aktuelnim dešavanjima u BiH s fokusom na evropske integracije BiH.\nZvizdić - Han: Snažna opredjeljenost BiH za nastavak reformskih procesa\nSTRAZBUR/SARAJEVO - Predsjedavajući Savjeta ministara BiH Denis Zvizdić razgovarao je danas u Strazburu sa Johanesom Hanom, evropskim komesarom za proširenje o ispunjenju preostalih uslova za dobijanje kandidatskog statusa do kraja 2017. godine.\nSpremni za novi aranžman s MMF-om vrijedan milijardu maraka\nKomentirajući dolazak izaslanstva Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) u Bosnu i Hercegovinu, predsjednik Vlade Federacije BiH Fadil Novalić kazao je kako je njegova vlada spremna za novi aranžman.\nVisoki zvaničnici EU boravit će sutra u posjeti BiH: Tema razgovora provedba Reformske agende\nIzvršni direktor za Evropu i Centralnu Aziju u Evropskoj službi za vanjske poslove (EEAS) Thomas Mayr-Harting i generalni direktor Direkcije Evropske komisije za susjedstvo i pregovore o proširenju Christian Danielssonboravit će u zvaničnoj posjeti Bosni i Hercegovini u srijedu, 11. maja 2016. godine.\nZvizdić: Veliki sam optimist i vizionar koji vidi veliki prostor za razvoj BiH\nGovoreći o planovima Europske komisije koja je za područje jugoistoka Europe planirala izdvojiti značajna sredstva, Zvizdić je spomenuo Britansko-njemačku inicijativu na koju se nadovezala Berlinska inicijativa, koju je pokrenula njemačka kancelarka Angela Merkel sa svrhom da se zapadni Balkan, već u ranoj fazi puta ka EU, ekonomski, infrastrukturno i energetski integrira u EU.\nInzko s Ban Ki-Moonom: BiH je podnošenjem zahtjeva za prijem u EU načinila historijski korak\nVisoki predstavnik u BiH Valentin Inzko sastao se danas u New Yorku sa generalnim sekretarom UN-a Ban Ki-moonom, prije obraćanja Vijeću sigurnosti UN-a planiranom za 5. maj.\nInzko je informirao generalnog sekretara UN o situaciji u Bosni i Hercegovini, te je naveo osnovne aspekte njegovog izvještaja koji će biti prezentiran Vijeću sigurnosti UN-a.\nMinistar Mektić se sastao sa ambasadorom Fergusonom\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić sastao se danas u Sarajevu s britanskim ambasadorom u BiH Edwardom Fergusonom sa kojim je razgovarao o trenutnoj sigurnosnoj situaciji i nastavku saradnje u borbi protiv terorizma, teških oblika kriminala, korupcije te napretku na evropskom putu BiH.\nObjavljeno: 28 April 2016\nAmbasador Kraak: U Vijeću EU ne postoji saglasnost o aplikaciji BiH, niste ispunili ključne uslove\nUprkos tome što nas vlasti uvjeravaju da je Bosna i Hercegovina na snažnom reformskom putu ambasador Holandije u našoj zemlji Jurriaan Kraak kazao je u razgovoru za Klix.ba kako BiH nije ispunila uvjete da bi se aplikacija za članstvo u EU smatrala kredibilnom.\nHrvatski europarlamentarci zatražili da se bez odlaganja procesuira zahtjev BiH\nPredsjedavajuća hrvatske Delegacije EPP-a i zamjenica predsjednika Delegacije za BiH Dubravka Šuica kazala je kako približavanje Bosne i Hercegovine EU jamči koheziju i funkcionalnost zemlje, osigurava stabilnost i sprečava dezintegracijske trendove.\nHrvatski zastupnik u Evropskom parlamentu Tonino Picula podržava namjeru Bosne i Hercegovine da podnese prijavu za članstvo u Evropskoj uniji.\nObjavljeno: 29 Januar 2016\nIzvještaj sa konferencije "ReForum: poboljšanje poslovnog okruženja"\nDana 28. 01. 2016. godine u kino sali „Kriteriona“ održana je konferencija ReForum: poboljšanje poslovnog okruženja u organizaciji sarajevskog think tanka Centar za politike i upravljanje (CPU). CPU je ugostio šestero izuzetno zanimljivih predavača iz različitih branši: poslovni svijet predstavljali su poduzetnici Edin Mehić i Amna Popovac, ispred Vijeća stranih investitora govorila je izvršna direktorica Sanja Miovčić...\nAplikacija možda neće biti ni razmotrena: BiH nije spremna za Evropsku uniju\nBosna i Hercegovina nije ispunila kriterije za priključenje Evropskoj uniji, a 28 članica se ne može složiti o prihvatanju bivše jugoslavenske republike, tvrde diplomati u Briselu nakon najave Sarajeva da će 15. februara predati aplikaciju za punopravno članstvo.\nObjavljeno: 27 Januar 2016\nCrnadak u Beogradu: Očekujem kako će BiH 2017. dobiti status EU kandidata\nMinistar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak izjavio je u subotu u Beogradu kako će BiH 15. februara predati aplikaciju za članstvo u EU te da očekuje kako će BiH dobiti status kandidata za godinu dana.\nMinistarstvo finansija pojašnjava kako se vrši raspodjela novca od indirektnih poreza\nPravna regulativa kojom je uređen udjel različitih razina vlasti u Federaciji BiH u prihodima s Jedinstvenog računa su Zakon o pripadnosti javnih prihoda u Federaciji Bosne i Hercegovine, Uputa o određivanju udjela kantona, jedinica lokalne samouprave i nadležnih kantonalnih organa za ceste u prihodima od indirektnih poreza i načinu raspoređivanja tih prihoda koja je privremenog karaktera i donosi se za svaku godinu prema formuli propisanoj Zakonom o pripadnosti javnih prihoda u FBiH i Pravilnikom o načinu uplate javnih prihoda budžeta i vanbudžetskih fondova na teritoriji Federacije BiH.\nNakon sastanka o reformi zdravstva u KS: Do daljnjeg nema spajanja bolnica\nDo daljnjeg nema spajanja dviju bolnica u Sarajevu, zaključeno je na današnjem sastanku o reformi zdravstva KS.\nHahn: BiH treba riješiti bar dva otvorena pitanja prije nego podnese aplikaciju za EU\nBosna i Hercegovina treba riješiti barem dva otvorena pitanja prije nego podnese kredibilnu aplikaciju za članstvo u Evropsku uniju, kazao je komesar za evropsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju Johannes Hahn u razgovoru za Anadolu Agency (AA).\nCorrias: Kandidatura za EU može, samo da je kredibilna\nAmbasador Italije u BiH Ruggero Corrias izjavio je po završetku sastanka s članom Predsjedništva BiH Bakirom Izetbegovićem da je s podijelio nadu da će "reformistički polet" odvesti BiH do podnošenja kandidature za EU u skorije vrijeme.\nIzetbegović: Aplikaciju za EU treba učiniti kredibilnom bez obzira na termin\nAplikacija Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji (EU) bit će predana u januaru, ali je valja učiniti kredibilnom i prihvatljivom bez obzira na termin podnošenja, izjavio je predsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) BiH Bakir Izetbegović na pres-konferenicji održanoj nakon redovne sjednice Predsjedništva te stranke.\nSaznajemo: Izmjene i dopune Zakona o radu pred Parlamentom FBiH naredne sedmice\nPrijedlog izmjena i dopuna Zakona o radu mogao bi se pred Parlamentom FBiH naći već na narednoj sjednici, saznaje Klix.ba.\nDodik i Wigemark složni: Usvajanje zakona o radu u RS ubrzat će evropski put BiH\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik i šef delegacije EU u BiH i specijalni predstavnik EU u BiH Lars-Gunnar Wigemark složili su se danas da, donošenje Zakona o radu, koga je nedavno usvojila Naroda skupština Republike Srpske, predstavlja značajan korak u otvaranju reformskih paketa koji će ubrzati put BiH ka Evropskoj uniji.\nUredbom o poticanju zapošljavanja koju je donijela Vlada Federacije BiH te mjerama aktivne politike zapošljavanje, za koje je Federalni zavod za zapošljavanje osigurao sredstva, ove godine bi trebalo biti obuhvaćeno oko 10.000 osoba kazao je u razgovoru za Fenu direktor Federalnog zavoda za zapošljavanje Omer Korjenić.\nObjavljeno: 17 Januar 2016\nVlada FBiH mijenja Zakon o radu koji je usvojen prije četiri mjeseca\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine je na današnjoj 37. sjednici, koja je završena u Sarajevu, utvrdila Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu i uputila ga u hitnu parlamentarnu proceduru.\nObjavljeno: 14 Januar 2016\nDevet miliona maraka za kupovinu objekta za smještaj institucija BiH\nVijeće ministara BiH na današnjoj sjednici u Sarajevu donijelo je odluku o odobravanju kupovine/nabavke objekta za smještaj institucija Bosne i Hercegovine u Sarajevu površine od 7.000 do 8.000 kvadratnih metara. Za kupovinu objekta osigurana su sredstva u prošlogodišnjem budžetu od devet miliona KM.\nMoore: Krajnje vrijeme da BiH uradi sve što mora na putu ka EU\nŠef Misije OSCE-a u BiH ambasador Jonathan Moore izjavio je danas da, uprkos ostvarenom napretku, Bosnu i Hercegovinu čeka još mnogo obaveza na putu prema evropskim integracijama.\nObjavljeno: 11 Januar 2016\nNovalić: Povećanje minimalne plate na 420 KM je društveno opasno i koči ekonomski rast\nPremijer FBiH Fadil Novalić, nakon odluke Vlade FBiH da Prijedlog općeg kolektivnog ugovora pošalje Ustavnom sudu FBiH na ocjenu ustavnosti, rekao da je za Vladu FBiH neprihvatljivo povećanje minimalne plaće sa sadašnjih 380 KM na 420 KM.\nObjavljeno: 08 Januar 2016\nVlada FBiH Prijedlog općeg kolektivnog ugovora šalje na Ustavni sud FBiH\nVlada FBiH je na današnjoj sjednici odlučila da dopremijer Vesko Drljača Prijedlog općeg kolektivnog ugovora pošalje na ocjenu ustavnosti.\nMarjanović: Umjesto kozmetičkih zahvata, obrazovanje u BiH treba obimne i stručne reforme\nProfesor Damir Marjanović, bivši ministar obrazovanja Kantona Sarajevo, smatra kako je krajnje vrijeme da se u BiH sprovede obimna i stručna reforma obrazovnog sistema koji će doprinijeti boljoj kontroli obrazovnih institucija.\nNovalić sa predstavnicima vojnih penzionera: Dogovoreno formiranje interresorne grupe za izmjenu Zakona\nPremijer Federacije Bosne i Hercegovine Fadil Novalić primio je predstvnike Saveza udruženja vojnih penzionera FBiH s kojima je razgovarao o Zakonu o povoljnijem prijevremenom penzionisanju iz 2013. godine. Na sastanku je dogovoreno da će naredne sedmice Vlada FBiH oformiti interresornu grupu koja će raditi na regulisanju prijedloga o izmjeni pomenutog Zakona.


TRAGEDIJA U ČAČKU Mladić izgoreo u požaru dok je spavao - Blic (сатира) (саопштења)\nMladić Dejan T. (34) iz Jasenova, koji već duže vreme živi u Čačku, izgoreo je u požaru koji se jutros oko 6.10 dogodio u Ciglarskoj ulici naselju Ljubić. Kako "Blic" nezvanično saznaje, on je izgoreo dok je spavao u sobi u objektu koji je koristio kao ...и још »\nIzgoreo na dan kada je preživeo sudar - Вечерње Новости\nU požaru koji je zahvatio kuću u čačanskom naselju Ljubić, nastradao Dejan Topalović Žućo (34). Vratio se sa žurke na kojoj je sa drugom proslavljao "drugi rođendan". Sumnja se da je vatra krenula od neugašene cigarete. Kuća u kojoj je spavao Dejan ...и још »\nTRAGEDIJA Proslavio drugi rođendan, pa izgoreo u požaru! - Alo! (саопштења)\nDejan Topalović iz Jasenova kod Nove Varoši (34), koji već petnaestak godina živi u Čačku, izgoreo je u požaru koji se jutros oko 6:10 dogodio u Ciglarskoj ulici u naselju Ljubić. Dejan Topalović, Foto: V. Nikitović. On je izgoreo dok je spavao u sobi ...и још »


Seljačka politika | Argument\nYou are here: Argument > Blog strana > Blog – #ARGUMENT > Seljačka politika\nU traganju uzroka sadašnjih odnosa u društvu gde je laž način komunikacije, došao sam do zaključka da je u pitanju duboko ukorenjena seljačka politika u onom najnegativnijem smislu. Ona podrazumeva da komšija komšiju, rođak rođaka satre do bola. Da se pređe međa i zagradi, ubere tuđa mivka, odseče stablo hrasta, slaže, žena povali, itd. I što je najzanimljivije, da se nastavi živeti kao da se ništa nije desilo. Između svega, ide se u crkvu, slavi slava.\nDanas je običan razgovor među ljudima biti ili ne biti. Gde su se izgubili poštenje, moral, pravda. Ili su to samo izmišljene kategorije koje nikada nisu ni postojale. Naši donosioci odluka, kao i oni koji se kandiduju da to budu u nekom narednom periodu rukovode se seljačkom politikom. Idu korak dalje od običnih “džudža” samo što se preko medija obraćaju široj publici. Bez stida i srama lažu ili brane ono što ne može da se brani zdravim razumom.\nA od svega vole mito, da se okoriste, da imaju interes što sa tobom komuniciraju. Ovde je swot analiza odavno prevaziđena, jer naš čovek kada te vidi odmah zna tvoje slabe, dobre strane i koliko korsiti ima od tebe. Zalaganje za ljudskost i opšte dobro je rizična rabota koja preti da uništi svakog pojedinca koji ima takve životne stavove.\nSlobodan Martinovic March 4, 2020 March 4, 2020 Blog – #ARGUMENT No Comments\n← Migrantska kriza\nPrezentacija Argument →


Za novi kanalizacioni sistem u Pljevljima moraće da nađu sedam miliona eura\nne zna se kada će startovati kolektor\nGolubović je kazao da Opština, ukoliko želi da uđe u ovaj projekat mora da se kreditno zaduži tri i po miliona eura, ako novac ne obezbijedi iz drugih izvora. Rekao je i da su dobili obećanje da će 3,5 miliona biti bespovratna sredstva\n8555 pregleda\t2 komentar(a)\nZa rekonstrukciju i izgradnju kanalizacione mreže u Pljevljima potrebno obezbijediti sedam miliona eura.\nTo je kazao predsjednik Opštine Igor Golubović u lokalnom parlamentu tokom rasprave o Strateškom planu razvoja Opštine Pljevlja.\nGolubović je kazao da Opština, ukoliko želi da uđe u ovaj projekat mora da se kreditno zaduži tri i po miliona eura, ako novac ne obezbijedi iz drugih izvora. Rekao je i da su dobili obećanje da će 3,5 miliona biti bespovratna sredstva.\nNije naveo ko će Opštini Pljevlja donirati tri i po miliona eura za rekonstrukciju i izgradnju kanalizaciione mreže, a na pitanje Vijesti, kazao je da u ovom trenutku ne želi detaljnije o tome da priča.\nGolubović je istakao da je kanalizacioni sistem u Pljevljima napravljen prije 40 do 50 godina.\nGovoreći o postrojenju za tretman otpadnih voda u Židovićima, koji je prestao sa probnim radom, nakon što je izvođač radova španska kompanija Akvalija napustila postrojenje, kazao da u ovom trenutku ne može sa sigurnošću reći kada će ponovo početi sa radom.\nKazao je da će ovih dana u Pljevlja doći predstavnici firme koja je bila podizvođač radova španskoj Akvaliji tokom gradnje postrojenja u Židovićima koje će dio po dio postrojenja puštati u rad.\nPodsjetio je da je Opština ovo postrojenje dobila za dva i po miliona eura, s obzirom da je 3,5 miliona eura Pljevljima donirala Evropska unija.\n“U tadašnjim pregovorima dobili smo jako povoljan kredit sa garancijom države od Evropske investicione banke za nedostajuća sredstva. Da ne pričam o milion eura koje smo obezbijedili za izgradnju glavnog gradskog kolektora, i sredstva iz državnnog budžeta koja smo obezbijedili za uređenje korita rijeke Ćehotine“, rekao je Golubović.\nGolubović je kazao da je Akvalija dostavila ponudu za izgradnju postrojenja od šest miliona eura, što je za 1,7, odnosno 1,8 miliona manje od druge dvije ponude.\n“Izvođač radova je iz njemu znanih razloga kasnio dvije i po godine sa završetkom radova. Za to u skladu sa procedurom mora da plati deset odsto penala ako se dokaže da je investitor imao troškove u tom iznosu. Mi smo u međuvremenu projekat doveli do kraja i doši do završetka projekta, odnosno izvođać radova nas je obavijestio da je završio postrojenje. Nadzor je rekao da je postrojenje urađeno u skladu sa projektom koji je revidovan od strane crnogorske kompanije. I onda smo krenuli u realizaciju aktivnosti koje su sastavni dio ugovora, a koji je zahvaljujući i konsultantskim uslugama Prokona urađen kvalitetno. Tamo je stavljena stavka da se postrojenje mora pustiti u rad samo kada zadovolji crnogorske zakone. Organizovali smo komisiju za tehnički pregled, a ja sam kao predsjednik Opštine zamolio ljude koji se bave time u regionu da dođu i pogledaju i da mene informišu kako je to postrojenje urađeno i imali li kakavih malverzacija i problema. Oni su rekli da je to urađeno korektno, ali da će postrojenje raditi otežano u nekom dijelu veoma teško. To postrojenje ima određene tehnološke procese koji treba da rade u zavisnosti od kvaliteta otpadnih voda“, rekao je Golubović.\n“Danas ili sjutra će doći kompanija koja je bila podizvođač radova da dio po dio postrojenja pušta u pogon. Imamo retenciju, to su zadržana sredstva od deset odsto od šest miliona poredgarancija banke koje ćemo zajedno sa nadzorom koristiti za eventualno ispravljanje određenih aktivnosti. Dobili smo u međuvremenu 300.000 eura granta od Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj da uradimo projektnu dokumentaciju za izgradnju kanalizacionog sistema“, rekao je Golubović.\nPljevljaIgor Golubovićkanalizaciona mreža


Objavljeno: 23. 03 2019., 07:13 | Zadnja izmjena: 23. 03 2019., 07:34\nPrognoza za rejting je sada stabilna. Ovime je Hrvatska, iz kategorije država sa znatnim rizikom, podignuta na razinu zemalja s umjerenim rizikom, kao što su Cipar, Rumunjska, Portugal, Mađarska, Bugarska, Italija, Rusija, Indija ili Maroko.\nVlada je uvela poreznu i mirovinsku reformu ove godine, no demografski trendovi i dalje će predstavljati pritisak, smatraju analitičari S&P-a.


“Zvornik stan”: Iznosi oktobarskih računa zavisiće od količine utrošenog gasa - Glas Zvornika\n“Zvornik stan”: Iznosi oktobarskih računa zavisiće od količine utrošenog gasa\nZVORNIK – Zbog niskih temperatura vazduha grejna sezona u Zvorniku je počela ranije, osmog umjesto 15.oktobra kada zvanično kalendarski počinje.\n“Kako će se to odraziti na račune korisnicima, zavisiće od količine potrošenog gasa. Mi nikakve druge troškove nećemo uračunavati i nadam se da to neće dodatno opteretiti naše korisnike”, rekao je direktor preduzeća “Zvornik stan” Miodrag Jevtić, prenosi Radio Osvit.\nCijena grijanja za građane je 2.70 KM, dok poslovni subjekti plaćaju cijenu od 5.40 KM.\nJevtić ističe da do 31. decembra “Zvornik stan” ima potpisan ugovor sa dobavljačem kojim se cijena gasa neće menjati, tako da će cijene za isporuku toplotne energije do tada i u Zvorniku ostati na istom nivou.\nOd početka nove godine cijene će zavisiti od situacije na globalnom novou, pa će to uticati i na preduzeće Gas – Res koji isporučuje gas Zvornik stanu, kaže Jevtić i izražava nadu da neće biti drastičnih poskupljenja.\nNaplata potraživanje je dugogodišnji problem Zvornik stana. Dugovanja se iz godine u godinu povećavaju iako su korisnicima omogućeni razni vidovi odloženog plaćanja – reprograma, kaže Jevtić koji je apelovao na korisnike da izmire svoja dugovanja.\nOn je dodao da akumulirana dugovanja , odnosno dugovanja iz prethodnih nekoliko godina iznose oko milion i 500 KM.


Vreme 1516 - : Zabavnikova nagrada romanu »Necu da mislim na Prag« -->\nRoman Neću da mislim na Prag Sonje Ćirić (Laguna) četrdeset prvi je dobitnik Književne nagrade "Politikinog Zabavnika" za najbolje delo namenjeno mladima objavljeno na srpskom jeziku u 2019. godini.\nObrazlažući odluku, žiri (prof. dr Lidija Merenik, istoričar umetnosti na Filozofskom fakultetu u Beogradu, kompozitor Zoran Simjanović, predsednik, akademik Aleksandar Kostić, psiholog, glumac Tihomir Stanić i Petar Milatović, zamenik glavnog i odgovornog urednika "Politikinog Zabavnika") istakao je, pored ostalog:\n"Roman Sonje Ćirić skladna je i suptilno nijansirana priča o porodičnim odnosima, odrastanju, prijateljstvima koja nisu uvek lišena strepnje, surevnjivosti i suparništva. Autorka vešto gradi lik devojčice Darje, koja ide u sedmi razred osnovne škole i vidi sebe kao budućeg pisca. U tekst romana umetnute su Darjine crtice iz zbirke koju piše, jednostavnog i čistog jezika, koje dočaravaju prve spisateljske korake darovite devojčice. Kao i svakog pravog pisca, Darju odlikuje izvanredna sposobnost opažanja. Kroz njeno pripovedanje čitalac stvara sliku o tome kako društveni problemi utiču na pojedince i porodice. A kroz njeno delovanje – kako i deca mogu da menjaju svet oko sebe nabolje i ponekad zamene uloge s roditeljima i budu im podrška. Darja misli na Prag – u koji će otputovati pobednik književnog konkursa u kojem učestvuje – kao na ostvarenje ličnih stremljenja, ali s vremenom, kao važnija od nagrade, pojavljuje se potreba da svojim talentom pomogne drugima..."\nInače, na ovogodišnji konkurs prispelo je 78 naslova, a u uži izbor, pored dobitnika, našle su se knjige Odrasli nisu dorasli Srđana Protića (Odysseus), Bongo ili Družina retkih kućnih ljubimaca Vesne Ćorović Butrić (Kreativni centar), Strahovita knjiga Uroša Petrovića (Laguna), Kako sam postao detektiv Ota Oltvanjija (Laguna) i Ptica na vetar Vesne Aleksić (Pčelica).\nNagrada (plaketa i novčani iznos) biće svečano uručena u petak 24. januara, povodom Dana "Politike".


Lista A | HOYA V.S. - Subotica\nŠTA JE LISTA/PLAN A, OD ABCD?\nLISTA/PLAN A PREDSTAVLJA UOBIČAJENE RECEPTE ISHRANE BILJAKA VISOKOŽBUNASTE BOROVNICE, ODNOSNO ONO ŠTO VEĆINA PROIZVOĐAČA KORISTI ILI PRAKTIKUJE.\nAktuelno stanje u uzgoju visokožbunaste borovnice pokazuje nam da kontinuirano postoji opasnost ugrožavanja proizvodnje od strane mnogobrojnih izazova, te da prinosi variraju iz godine u godinu. To znači da A PLAN ili LISTA ishrane biljaka visokožbunaste borovnice nije, i ne može biti konačno rešenje da održi visoke i kontinuirane prinose u sezonama turbulentnih promena. Ako se kaže da je lista A redovna ishrana, i da daje rezultate pri uobičajenim vremenskim prilikama, onda prvo čega se podsećamo jeste da iz godine u godinu dominiraju neuobičajene vremenske prilike, i to je ključni razlog zbog čega je listu A trebalo dopuniti za održanje i dalji razvoj proizvodnje.\nTakođe, veliki broj proizvođača napravi određene greške u proizvodnji računajući da će to nadoknaditi, prevazići ili rešiti sa ishranom. Međutim, ishrana nije, i ne može biti zamjena za navodnjavanje, nedostatak malč materijala, nepravilnu sadnju i slično. Prema tome, ko hoće više, bolje u proizvodnji, da prevaziđe i odgovori svim izazovima koji stoje na putu treba iz A liste preći u B i dobiti potrebna rešenja. U tom pogledu lista A je kao orjentacija da bi se jasnije videlo ono što nedostaje, ono što treba nadopuniti ili promeniti.\nPRAKTIČNO, NAJJEDNOSTAVNIJE JE:\nLISTU A KORISTITI KAO UOBIČAJENI PLAN ISHRANE BILJAKA BOROVNICE ZA STANDARDNU PROIZVODNJU, JER JE ONA ONAKO KAKO VEĆINA PROIZVOĐAČA AKTUELNO HRANI BILJKE BOROVNICE, ONA JE OSNOVNI NIVO, KOJI OSLIKAVA PROSEČNOG PROIZVOĐAČA. ZA VIŠE, ZA BOLJE U UZGOJU, SA LISTE A U ISHRANI BILJAKA VISOKOŽBUNASTE BOROVNICE TREBA PREĆI NA LISTU/PLAN B.


RTV Mir - “Na Kosovu nikada nije bilo verskih sukoba“\n“Na Kosovu nikada nije bilo verskih sukoba“\nČetvrtak, 07. decembar 2017, 16:31\nPRIŠTINA - U Prištini je prikazan dokumentarni film “Promovisanje međuverske tolerancije“ koji je snimila formalna grupa “ACT NOW“ u saradnji sa mrežom nevladinih organizacija AVONET. Predstavnik islamske zajednice kritikovao dokumentarac jer su u njemu prikazani odnosi između pripadnika tri verske zajednice, iako ih, kako tvrdi, na Kosovu ima pet.O međuverskim odnosima na Kosovu su u dokumentarnom filmu govorili predstavnici Srpske pravoslavne crkve, Katoličke crkve, Islamske zajednice, ali i građani Kosova.\nNakon projekcije filma otvorena je debata tokom koje su učesnici govorili o filmu, ali i o svom viđenju odnosa međuverskih zajednica na Kosovu.\nIako su bili pozvani, projekciji filma, zbog drugih obaveza, nisu prisustvovali predstavnici Srpske pravoslavne crkve i Katoličke crkve. To je kritikovao glavni imam islamske zajednice u Mitrovici Aži Pljušti.\nU obraćanju prisutnima, imam Pljušti je kritikovao i dokumentarac, istakavši da na Kosovu postoji pet verskih zajednica, a ne samo tri, kako je prikazano u filma.\n“Naziv ovog seminara, konferencije ili okruglog stola, kako ovo već zovete, je “Promovisanje međuverske tolerancije“. Promovisati nešto znači pričati o nečemu što nedostaje. Mislim da je to greška. Međuverska tolerancija na Kosovu vekovima postoji. Nikada nije bilo nikakvih verskih sukoba i to je velika sreća. Plod te tolerancije, odnosno ovog suživota, su lekcije koje su naši verski lideri negovali kroz generacije, prenoseći ih sa kolena na koleno“, kazao je imam Pljušti.\nDa na Kosovu nikada nije blo verskih sukoba tvrdi i predstavnik Regionalne policijske stanice u Uroševcu Gazmen Hodža.\n“Na osnovu našeg iskustva, mogu da kažem da je bilo slučajeva u kojima su oštećene crkve ili džamije, ali pozadina toga je bila materijalne prirode, odnosno krađa, a ne pokušaj da se ponizi neka verska zajednica“, kazao je Hodža.\nOvaj dokumentarni film snimljen je u okviru istoimenog projekta koji sprovodi mreža nevladinih organizacija AVONET.\n“Stalno ponavljamo da su međuverska tolerancija i suživot na Kosovu na izvanrednom nivou. Jedna veoma bitna vrednost međuverskog suživota je ta da se stalno razgovara, a to su omogućile sve verske zajednice na Kosovu. One uvek stvaraju povoljan ambijent u kojem ne postoji diskriminacija ili favorizacija“, ocenio je direktor mreže nevladinih organizacija AVONET Kenan Gaši.\nPojedini učesnici debate, koja je održana nakon projekcije filma, predložili su da se ovaj dokumentarac prikaže i učenicima osnovnih i srednjih škola, kako na Kosovu, tako i u pojedinim zemljama regiona, među kojima su Albanija i Makedonija.


Revolucija: Otkriven antibiotik koji ubija i superbakterije // BHZdravlje\nU laboratorijskim eksperimentima, bakterije nisu razvile otpornost prema novom lijeku, nazvanom tiksobaktin (teixobactin) i vrlo je moguće da će im biti potrebno nekoliko decenija da postanu otporne.\n“Tiksobaktin je lijek koji obećava. Vrlo je efektan protiv rezistentnih patogena u nekoliko slučajeva infekcije kod životinja”, napisali su istraživači u svom izvještaju.\nProblem bakterija koje su otporne na antibiotike je ozbiljna životna pretnja i pronalazak novih antibiotika je veoma težak posao.\nPostojeće metode za izolaciju supstanci iz bakterijske kulture obično izoluju samo antibiotike koji su već u upotrebi, navodi se u studiji.\nMeđutim, u ovom slučaju istraživači su razvili svježe metode za pronalazak antibiotika. Oni su proučavali 10.000 lanaca bakterija koje žive u tlu i uzgajali su ih u prirodnom okruženju.\nPotom su izolovali supstance koje su napravile bakterije i testirali ih na bakterijama koje izazivaju bolesti.\nNovootkriveni antibiotik tiksobaktin (teixobactin) je bio jedna od supstanci. U eksperimentu na miševima, istraživači su pokazali da ovaj antibiotik liječi životinje inficirane bakterijama poput Mycobacterium tuberculosis, koja izaziva tuberkulozu, Staphylococcus aureus, koja inficira kožu, ali i ostala tkiva ljudi. Neki sojevi ovih bakterija su već rezistentni na mnoge antibiotike, što otežava liječenje ljudi.\n“Iako je još rana faza istraživanja, otkriće potencijalno nove vrste antibiotika je dobra vijest. Razvoj novih antibiotika je stagnirao u posljednjim decenijama, dok je otpornost na postojeće antibiotike postala ozbiljna prijetnja ljudskom zdravlju”, rekao je dr Ričard Sibruk sa Wellcome Trusta u Velikoj Britaniji, koji nije bio dio istraživačke ekipe.\nTiksobaktin (teixobactin) ubija bakterije tako što se vezuje za velike molekule u ćelijskom zidu, što uzrokuje pucanje zida, tvrdi studija. Većina drugih antibiotika cilja na proteine u bakterijama, a potom ta bakterija postane otporna kada geni proteina mutiraju.\nJoš jedan antibiotik, vankomicin, koristi mehanizam sličan ovom antibiotiku, i bilo je potrebno 30 godina da bakterije postanu otporne na ovaj antibiotik.\nIstraživači su objavili 7. januara u žurnalu “Nature” ovaj rad, koji je još u ranoj fazi i još se ne zna da li će antibiotik biti tako efekan u liječenju ljudi,\nOne thought on “Revolucija: Otkriven antibiotik koji ubija i superbakterije”\nRevolucija: Otkriven antibiotik koji ubija i superbakterije | Husović Omer - Blogjan 9, 2015 u 06:55Odgovori\n[…] http://www.bhzdravlje.ba/revolucija-otkriven-antibiotik-koji-ubija-i-superbakterije/ Like this:Volim Učitavanje… […]


Kolumne: Tajna iz Krušika\nSofija Mandić, Peščanik.net, 15.10.2019.\nJavnost je sa velikim zakašnjenjem saznala da je zaposleni fabrike Krušik uhapšen pod optužbom da je omogućio objavljivanje informacije o umešanosti oca ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića u protivzakonitu trgovinu oružjem.\nImpresionira brzina reakcije nadležnih institucija, garantovana isključivo u slučajevima ugroženosti vladajuće stranke i sa njom povezanih osoba. Zanimljiv uvid u stvarnost dobijamo i saznanjem da je skoro mesec dana o ovom hapšenju vladao zavet ćutanja, iako je zaposleni Krušika uhapšen pred brojnim svedocima, na radnom mestu. Imao je i advokata i porodicu koji su o tome mogli obavestiti javnost.\nOno što je možda ostalo nedovoljno dobro rasvetljeno jeste priroda optužbe o kojoj saznajemo iz medija. Ona simbolizuje režim koji ne radi ništa drugo osim što širi strah i prodaje maglu.\nNaime, prema prvim navodima medija, okrivljeni se tereti za odavanje službene tajne, iako službena tajna u domaćem pravu ne postoji već punih deset godina. Na ovo je razborito upozorio i Rodoljub Šabić, doskorašnji Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti. Delo odavanje službene tajne iz člana 369 Krivičnog zakonika je moguće učiniti samo ukoliko predamo, saopštimo ili na drugi način učinimo dostupnim podatke koji su zakonom, drugim propisom ili odlukom nadležnog organa donesenim na osnovu zakona proglašeni službenom tajnom. Kako ovo proglašenje već deceniju nije moguće – postavlja se pitanje za šta bi zapravo odgovarao radnik Krušika i kojim ciljevima bi služilo njegovo pritvaranje pod ovom optužbom.\nSlučaj iz Krušika neodoljivo podseća na postupak vođen za odavanje službene tajne protiv dvojice policajaca koji su se javnosti obratili informacijom da su 2015. u Potočarima u nelegalnoj akciji i na nelegalnom zadatku pratili tadašnjeg predsednika Vlade, a današnjeg predsednika Srbije. Obojica su otpušteni, pre osuđujuće presude i uprkos činjenici da su bili okrivljeni za fantomsko delo. Dva slučaja upadljivo povezuje umešanost Stefanovića i vrha SNS-a u nedozvoljenje radnje, kao i hitna osveta usmerena na uzbunjivače.\nPrimetimo za trenutak kako se pojam fantomskog gotovo sudbonosno vezuje za Nebojšu Stefanovića. Da li je u pitanju Stefanović kao fantom iz Savamale, fantom iz Lučana, njegov fantomski doktorat, fantomski inostrani fakultet ili on kao fantom koji službenom tajnom štiti oca – stvar je samo nijanse i trenutka. U to se sasvim prikladno uklapa i nova Stefanovićeva uloga – predsedavanje fantomskom Radnom grupom za unapređenje izbornih uslova i saradnju sa OEBS-om i ODIHR-om, u kojoj nema predstavnika OEBS-a i ODIHR-ra. Verujemo da će nas Stefanović, sve dok je na javnoj funkciji, iznova iznenađivati oblicima u kojima se ispoljavaju njegove fantomske sposobnosti i ideje.\nVratimo se sada oznakama tajnosti. Otkad službena tajna ne postoji, određene podatke je od javnosti moguće zaštititi oznakama: državna tajna, strogo poverljivo, poverljivo i interno. Ovo je moguće učiniti pod izuzetno restriktivnim uslovima. Da bi skrivanje podataka od javnosti bilo opravdano i moguće, potrebno je da se radi o podatku čijim bi otkrivanjem nastala šteta za Republiku Srbiju, ali samo ako je potreba zaštite interesa zemlje pretežnija od interesa javnosti da ove podatke sazna.\nJoš jedna mogućnost označavanja tajnosti podataka je zaštita poslovne tajne – u poslednjim medijskim izveštajima pronalazimo informaciju da je zaposleni u Krušiku okrivljen za ovo delo (a ne odavanje službene tajne) i to zbog želje za pribavljanjem novca. Ova optužba je u izvesnom smislu još besmislenija, jer bi pri odavanju poslovne tajne morao biti oštećen Krušik, što on evidentno nije (naprotiv, istragom nelegalnih poslova porodice Stefanović, Krušik bi mogao biti zaštićen i obeštećen). Jedini kojima škodi objavljivanje informacija o trgovini oružjem u medijima su ministar i njegov otac.\nMeđutim, bez obzira na vrstu i stepen zaštićenosti podataka, zakoni koji regulišu tajnost su vrlo izričiti i propisuju da se tajnim ne mogu označavati podaci radi prikrivanja krivičnog dela, prekoračenja ovlašćenja ili zloupotrebe službenog položaja ili drugog nezakonitog akta ili postupanja.\nDakle, podaci o nezakonitom trgovanju oružjem oca ministra policije ni u jednoj od mogućih opcija ne bi ispunjavali zakonske uslove da budu sakriveni od javnosti.\nNakaradnost poretka u kome živimo ne pokazuje samo ova optužba, već i podatak koji je doskorašnji advokat okrivljenog saopštio javnosti – da je radnik Krušika priznao delo koje je učinio, te da ne postoje razlozi za njegovo dalje zadržavanje u pritvoru.\nTo je valjda vrhunac – kada pravični i hrabri, možda i najhrabriji među nama pokleknu i priznaju da su učinili nešto loše ukazujući na kriminal, korupciju i nepotizam. Moguće je da ovakvi ljudi i dalje naivno veruju da sistem ne optužuje tek tako i na pravdi boga, isključivo radi opstanka na vlasti. A upravo je to ono što čini.


Odluke akcionara neprikosnovene - Intervju - Milko Štimac, predsednik Komisije za hartije od vrednosti - o Knjazu - Nedeljnik Vreme\n8. 9. 2004. / 18.34\nPoslednjih sedmica iskrslo je mnogo povoda za razgovor sa Milkom Štimcem, predsednikom Komisije za hartije od vrednosti. Tek što je Štimac izabran na ovu visoku funkciju, posle burne parlamentarne rasprave, a Komisija se našla u centru velikih manevara oko eventualnih "preuzimanja" dve krupne i značajne srpske firme, "Knjaza Miloša" iz Aranđelovca i C-marketa iz Beograda. Ipak, razgovor sa novoizabranim čelnim čovekom organa koji je svuda u svetu "vrhovni nadzornik" prometa kapitala, pa bi tako trebalo da bude i u Srbiji – zbog utiska da naša javnost slabo razume funkcije Komisije za hartije od vrednosti – počinjemo krajnje prozaičnim pitanjem o pravima i dužnostima ovog državnog organa.\n"Naša javnost doista ne shvata da je u većini razvijenih država organ koji kontroliše tržište, odnosno promet kapitala – po kapacitetu ovlašćenja i značaju za privredni život ravan centralnoj banci", kaže Štimac. "To se, na primer, vidi i po gotovo nikakvom odjeku koji je imala vest, u proleće 2002. godine, da je Komisija za hartije od vrednosti Srbije, na sesiji u Instanbulu, primljena u IOSKO (International Organisation of Securities Comission), a to je bila vest po značaju ravna vesti da smo se vratili u punopravno članstvo u MMF i Svetsku banku. Jer, to je zapravo bila vest stranim investitorima da mogu da dođu u Srbiju, da privatizacija doista može da počne.\nPrvi izvor tog nerazumevanja značaja Komisije za hartije od vrednosti bio je u tome što je tu komisiju postavljala Vlada Srbije, a ona nije bila birana u parlamentu. No, čim jednu instituciju postavlja Vlada, tu se teško može govoriti o njenoj nezavisnosti, a ona komisija za hartije od vrednosti koja nema punu nezavisnost od izvršne vlasti – jednostavno ne može da ima potreban autoritet za nadzor nad najdelikatnijim, vlasničkim operacijama na tržištu pojedine zemlje. Sada je to ispravljeno.\nŠta su poslovi Komisije? Prvo, ona reguliše rad učesnika na finansijskom tržištu, a to znači da ona nadzire berzu, centralni registar hartija od vrednosti (koji predstavlja ne samo ‘vlasničku mapu’ kapitala i depo kapitala, to jest vodi vlasničke račune hartija od vrednosti, nego služi i za kliring kapitalnih transakcija), brokerske kuće, a zatim investicione fondove. Nadam se da će već posle tekućeg zasedanja Skupštine Srbije u ovaj krug ući i penzioni i investicioni fondovi ‘otvorenog tipa’. Dakle, Komisija je nadležna za praćenje rada svih onih koji trguju kapitalom, trguju hartijama od vrednosti i ovlašćena je da svakog od tih igrača isključi na određeno vreme ili definitivno iz prometa.\nDrugo veliko polje odgovornosti Komisije jeste akcionarstvo u celini, zaštita prava akcionara. Pošto su najčešće ugrožena prava manjinskih akcionara, to se u shvatanju reducira na njihovu zaštitu, ali, ponavljam, mi smo dužni da štitimo sve vlasnike kapitala, male, ali i velike.\nZapravo, Komisija čuva akcionarstvo i brani osnovne principe akcionarstva, a to radi tako što nadzire rad skupština akcionara. Da li su formirane po zakonu, da li se u njima glasa po zakonu, da li su akcionari zastupljeni u tim skupštinama po zakonu, da li su upravni odbori koje one biraju pravilno izabrani i da li njihov sastav odražava vlasničku strukturu firme, itd. Komisija je dužna da štiti sva prava akcionara: pravo na učešće u dobiti, pravo na informisanje, pravo na slobodno raspolaganje akcijama i pravo na učešće u likvidacionoj masi (ako dođe do neuspeha). Komisija mora da nadzire i procese trgovanja akcijama, kako se one kupuju i prodaju, deponuju, čuvaju.\nOno što bi kod nas takođe moralo biti u nadležnosti Komisije jeste nadzor nad terminskim ugovorima o kupoprodaji. Mi smo agrarna zemlja i znate već kakvih finansijskih ‘drama’ ima kada odjednom treba otkupiti pšenicu, višnje, maline. Taj model je neodrživ, jer je to inflacioni model. Znači, moramo putem terminskih poslova stvoriti mehanizam za trgovanje ovim proizvodima preko cele godine, a ne u danima kada oni dospevaju. Terminsko trgovanje poljoprivrednim proizvodima ima višestruke pozitivne efekte na blagovremene odluke o strukturi setve, u planiranju troškova, prilikom kreditiranja itd."\nVREME: Kako vas petorica sve to možete nadzirati? Narodna banka kontroliše samo banke pa ima četiri–pet hiljada zaposlenih. Kakve službe ima Komisija za hartije od vrednosti?\nMILKO ŠTIMAC: Nažalost, mi sada imamo samo tridesetak ljudi u stručnoj službi, a već danas bismo, po navali tekućih poslova, morali imati bar dvostruko više analitičara, kontrolora i drugih stručnjaka. Istina, naši poslovi se prepliću sa nizom drugih državnih institucija, s Narodnom bankom, Komisijom za sprečavanje pranja novca, Antimonopolskom komisijom, Tužilaštvom, MUP-om.\nTim povodom pada mi na pamet kod nas nedovoljno uočena okolnost da su oni koji su "zavili u crno" akcionare Evrona kasnije dobili po 20 godina robije, jer su mahinacije koje ugrožavaju akcionarsko vlasništvo u SAD, po sankcijama, u rangu krvnih delikata. Kod nas se "igra" sa privatnim vlasništvom shvata još uvek neozbiljno, olako. Kod nas još ima direktora koji ‘ladno’ ne dozvoljavaju kontrolorima Komisije za hartije od vrednosti da provere knjigu akcionara ili jednostavno odbijaju da preko centralnog registra prebace državi, to jest Akcijskom fondu, 16 odsto vlasništva nad firmom u društvenoj svojini, a istovremeno tim paketom mame radnike na skupštini akcionara (šta će radnici na toj skupštini?) da ih podrže u nekakvim fingiranim dokapitalizacijama ili drugim mutnim operacijama. Problem je što Komisija sama nema dovoljno izvršnih ovlašćenja da može operativno da koristi institucionalni kapacitet koji ima u sistemu – to je mana samog Zakona o finansijskom tržištu i hartijama od vrednosti. Znate, kad vi zbog nekog prestupa na finansijskom tržištu delujete samo preko tužilaštva i suda, vaša akcija traje najmanje tri meseca, a za tri minuta ili tri sata na finansijskom tržištu možete nepovratno napraviti nesagledive posledice.\nUzgred, naša Komisija mora da nađe i novi radni prostor, jer naš "tavan" u nekadašnjem SIV-u III prokišnjava, pa kad donosimo odluke sedimo pored državnog grba, državne zastave i kofe u koju curi voda sa plalfona.\nStalno govorimo o propisima koji regulišu položaj Komisije, no, da li su zaokružena sva druga zakonska pravila igre u prometu kapitala?\nNA ČEKANJU: C market\nMoraju se pre svega izvršiti promene u propisima o društvima kapitala, jer, na primer, ako jedan direktor može blokirati toliko krupno pravo, kakvo je pravo na raspolaganje sopstvenim vlasništvom, jednostavnim odbijanjem (evo, već tri godine) da potpiše prospekt preduzeća u kome imate akcije, pa zbog toga te akcije ne možete da iznesete na berzu, onda ne samo da, zapravo, nemate stvarno pravo vlasništva, nego ste u suštini vlasnik poseda na Mesecu i nemate pojma koliki ste vlasnik i čega ste vlasnik. Jer, bez berze se ne zna ni cena preduzeća. A kad vlasnici to jest pojedinci nemaju svojih prava, nameće se utisak da država ima sva prava. Otuda ta poplava poziva da država odredi ovo ili ono, "usmerava" privatizaciju ili reprivatizaciju, itd. Tako ne može da se radi ni u tržišnom ni u demokratskom društvu.\nVi, u stvari, već govorite o aktuelnim slučajevima "Knjaz Miloša" ili C– marketa. Tu, izgleda, imamo pomalo neobičnu situaciju da se navodno privatne firme nude na "preprodaju" ili se odbija "preuzimanje" od strane menadžmenta, uz pomoć državnih organa, a akcionari su nekako po strani, mada bi od njihovih odluka sve trebalo da zavisi?\nSlučajeve koje sada prati veliki publicitet imamo u onim, nekada najboljim srpskim firmama, koje su privatizovane još po zakonu o transformaciji društvene svojine iz Miloševićevog doba. Te najbolje firme su privatizovane još 1997. godine, to jest po tom zakonu njihova privatizacija je morala biti okončana u šest godina. U njima su akcije deljene u dva talasa, prvi je bio besplatan, a drugi talas trajao je tokom isplate upisanih akcija tih spomenutih šest godina. Plafon je bio 60 odsto vlasništva, ostalo je pripalo državi, to jest različitim fondovima (plus ono što je bilo upisano, a nije uplaćeno). Tako su privatizovane i firme koje spominjete – ali sada proveravamo da li u njihovim knjigama piše isto ono što piše u centralnom akcijskom registru.\nDakle, važno je da vidimo ko je čega vlasnik, da se ne desi da posle odobravanja preuzimanja firme novi vlasnik kupi nešto od nevlasnika, a da stvarni vlasnik ili onaj ko ima pravo da to bude – ostane praznih šaka.\nPa ako postoje vlasnici 60 odsto kapitala tih preduzeća, kako su onda njihovi direktori glavni pregovarači o "reprivatizaciji" tih firmi, oni daju izjave o tome koga hoće, a koga neće za strateškog partnera, da li hoće ili neće dokapitalizaciju, itd?\nPa, zakonodavac iz Miloševićevog vremena namerno je ubacio u propise nekoliko "kvaka" preko kojih su direktori mogli da manipulišu akcionarima i da stvaraju planove kako da se sami, bez plaćanja, dočepaju kontrolnih paketa akcija u preko 1000 najboljih srpskih firmi koje su privatizovane po tim propisima. Prethodno je iz tih firmi morao biti isisavan kapital, da bi radnici akcionari bežali od svojih akcija.\nTako su prolazila i famozna ovlašćenja radnika akcionara direktorima da se na njih prenosi pravo upravljanja po akcijama. No, tu je reč o pravno neodrživim "generalnim ovlašćenjima", koja nemaju pravno dejstvo. Pravo vlasništva je u razvijenom svetu zaštićeno slično pravu na život, ono je istina prenosivo, ali samo po strogo utvrđenim ugovornim formama, a prenos ovlašćenja mora biti strogo konkretan, određen konkretnom operacijom u konkretnom vremenu, specijalnim punomoćjem koje se overava u sudu. Znači, u načelu, o vlasništvu odlučuje vlasnik i niko drugi.\nDok mi razgovaramo, naš čuveni košarkaš Vlade Divac drži konferenciju za novinare i, koliko sam obavešten, ne odustaje od dokapitalizacije koju su navodno prošle jeseni obećali akcionari i menadžment i traži da Komisija zaustavi javne ponude?\nKad je reč o slučaju "Knjaza Miloša", postoji procedura koju mora da poštuje Komisija za hartije od vrednosti i koja je jasna i nedvosmislena. Novi sastav Komisije nasledio je od prethodnog odluku o odobravanju javne ponude za preuzimanje akcija "Knjaza Miloša" fondu FPP Balkan i, bukvalno, dan posle izbora u Skupštini Srbije jednostavno je nastavio sa već iniciranom, pokrenutom zakonskom procedurom. Pošto je spomenuti javni ponuđač ispunio zakonske pretpostavke (na primer, položio novac za eventualno preuzimanje ciljanog paketa akcija i drugo), Komisija je pozvala ostale zainteresovane koji su spremni da daju iste ili bolje uslove za preuzimanje akcija. Pošto su se ti zainteresovani javili, u naredne dve sedmice se od svakog od njih traži da dostave takozvanu poboljšanu ponudu u zatvorenoj koverti. Kad u petak 10. septembra otvorimo te koverte, moći ćemo da procenimo koja je ponuda najpovoljnija, pa je kao takvu proglašavamo – ali to nije kraj priče. Kraj te priče je kada akcionar reši da proda svoje akcije po toj ponudi. Podsećam, javni ponuđač se u suštini obraća akcionaru – ne ni Komisiji ni državi ni direktorima, već akcionarima.\nZbog svega toga mogu da kažem da je Divčeva kompanija zakasnila da se uključi u igru i da u ovom ciklusu ona ne može da se poziva na načelnu odluku o dokapitalizaciji iz oktobra prošle godine (kao najčešćem obliku "odbrane od preuzimanja"), jer je ta odluka morala biti verifikovana na redovnoj skupštini akcionara "Knjaza Miloša", koja je morala biti održana do maja ove godine (na kojoj se usvaja završni račun za proteklu poslovnu godinu, itd.). Za dokapitalizaciju je Divac morao, na osnovu validne odluke skupštine akcionara, od Komisije zatražiti i saglasnost – ali on takav zahtev (još) nije podneo, pre nego što je drugi voz već krenuo.\nDa bi se zaokružila ova slika trenutne situacije, treba podsetiti da je i država jedan od akcionara u "Knjazu Milošu". Ona kao akcionar ima tri opcije: može sa svojim paketom da se javi na neku ponudu za preuzimanje, može sve to da ignoriše (dakle, da podrži status kvo i svoj paket koristi kao i svaki vlasnik, za povlačanje dividendi, za podlogu za zaduživanje i tome slično) ili da svoj paket proda nekom potpuno trećem koji se uopšte ne pojavljuje u ovoj strci.\nNaravno, javna ponuda može da ne dovede do preuzimanja i ako ponuđač ne dobije ukupno ponudu akcija na prodaju na nivou paketa za koji objavljuje da je zainteresovan (na primer između 25 i 40 odsto). Takođe, akcionari ne moraju da prodaju svoje akcije nekakvom direktnom pogodbom, nego mogu da ih iznesu na berzu, pa ko da više. Ali tu mogućnost je, o čemu sam već govorio, blokirao direktor "Knjaza Miloša", jer nije potpisao prospekt firme. A to je narušavanje svojinskih sloboda, rušenje integriteta tržišta.\nZbog svega toga, Komisija će u najskorije vreme, tumačeći čl. 43 Zakona o tržištu kapitala i hartijama od vrednosti, dozvoliti trgovanje akcijama bez potpisanog prospekta – te akcije će imati oznaku BP (bez prospekta), a razmilićemo o pragu i plalfonu paketa koji se iznosi na berzu, da ne bismo, na primer, došli u situaciju da lavina ponude negde obori cenu pojedinačnih akcija.\nKo je Milko Štimac\nMilko Štimac je novinar koji se posle relativno kratkog staža u RTS-u, "Privrednom pregledu", Politikinom "Internešenel vikliju" i u BK grupi posvetio poslovima o kojima je pisao – berzanskim poslovima na robnom i finansijskom tržištu. Zapravo, on se posle 1994. godine našao u timu koji se, uz podršku guvernera Avramovića, posle mnogo decenija, prvi u Beogradu počeo baviti terminskim ugovorima u prometu šećerom (pokušalo se i sa pšenicom, ali nije išlo). Kasnije je prešao u Beogradsku berzu i u tom periodu nastala je njegova knjiga posvećena istoriji ove institucije (1997). Zatim odlazi u Čikago, gde polaže brokerski ispit, proučavajući trgovinu finansijskim derivatima, ali se vraća u zemlju ("iz neobjašnjivih razloga", kako sam kaže) i pridružuje grupi G17 plus. U januaru 2001. godine je među osnivačima prvog privatnog instituta u Srbiji – Instituta G17, a naredne dve godine je i član Komisije za hartije od vrednosti, kojom su tada predsedavali prvo Veselin Rajković, pa Boško Živković.\nOvu Komisiju napustio je 2003. jer, kako kaže, reforme su bile blokirane, a institucije razbijene još u decembru 2002. godine, jer je došlo do asimetrije u tranziciji između političke i ekonomske sfere. Njegov letošnji izbor za predsednika ovog organa javno su osporavale sve opozicione stranke sa DS-om na čelu (a ćutke, čini se, i neke od članica vladajuće koalicije), naglašavajući da je opasno da stranka G17 plus stekne kontrolu nad svim tokovima novca i kapitala. Štimac kaže da ta primedba nema osnova jer od pet članova Komisije samo njega je predložio G-17 plus, dva su bili kandidati DSS-a, jedan SPO–NS, a jednog (i dotadašnjeg) člana kandidovao je DS. A pošto se i kandidatura po zakonu verifikuje u parlamentu, kaže Štimac, normalno je da članove Komisije predlažu političke stranke koje sede u tom parlamentu. Zakon, inače, nalaže da članovi Komisije nakon izbora "zamrznu" članstvo u strankama i oni su to učinili.


„Eko kamp Peščara“ | Stakleno Zvono\nU završnoj fazi Projekta „Eko kamp Peščara“ realizovano je 17 interaktivnih predavanja o Specijalnom rezervatu prirode „Deliblatska peščara“, 9 projekcija filma “Život u Deliblatskoj peščari“ i 5 prikaza organizovanja eko kampa za učenike: osnovnih škola „Jovan Jovanović – Zmaj“ iz Pančeva, „Žarko Zrenjanin“ iz Kačareva, „Aktivnosti Projekta „Eko kamp Peščara“ Sava Maksimović“ iz Mramorka, „Bora Radić“ iz Bavaništa, „Žarko Zrenjanin“ iz Vlajkovca i srednje Ekonomsko-trgovinske škole „Paja Marganović“ iz Pančeva.\nIzvor; Internet magazin “Zeleni minuti”\nSlične teme :Mini hidrocentrale na Neri – da ili ne? (28.8%)Radionice u Dolovu i Banatskom Brestovcu (22.6%)Pančevu 15 miliona od NIS-a (21.2%)Kućice za sive vetruške (14.3%)Svetski dan energetske efikasnosti u Tivtu (14.3%) Strana 1 od 11\nTags: aktivistiaktivizamDeliblatska peščaraeko-kampekologijaizletosnovna školaPančevoPeščarapredavanjeProjekatSpecijalni rezervat prirodesrednja školaUdruženje građana „Deliblatika“Zeleni minuti\nNext story Konkurs za “Zdravodrživ” program 2016.\nPrevious story ,,Svaka limenka se računa“ u centralnom regionu Crne Gore\nEKOLOGIJA / elektricna energija / KONKURSI / obnovljivi izvori energije / solarna energija / Zaštita životne sredine\tSistem za aeraciju vode na solarni pogon\nEKOLOGIJA / Zaštita životne sredine\tDan ekološke knjige\nEKOLOGIJA\tKuća na drvetu u gradu\nbiomasa / EKOLOGIJA / elektricna energija / obnovljivi izvori energije / otpad / poljoprivreda / reciklaža / zagadjenje / Zaštita životne sredine / Zeleni zakoni\tNIŠKI „BIO-GENERATOR“ POKREĆE AKCIJU KORIŠĆENJA BIOMASE


VISINA SNIJEGA DO 130 M\nJavorovača, Foto: Obrad Pješivac\n20.02.2015. 16:50h Ažurirano: 20.02.2015. 16:50h\nPrema informacijama skijališta Kolašin 1450, Savin kuk, Javorovača i Lokve trenutno su uslovi idealni za skijanje i aktivnosti na snijegu. Staze su dobro pripremljene, a visina sniježnog pokrivača kreće se od 35-130 cm, saopšteno je iz Nacionalne turističke organizacije (NTO).\nU Crnoj Gori boravi 4.562 turista, što je za 39 procenata više u odnosu na isti period prošle, kao i pretprošle godine.Veći broj turista bilježi se u zimskim turističkim centrima i primorskim opštinama.\nTrend rasta, kako navode iz NTO, pokazuju i podaci relevantnih institucija za praćenje turističkog prometa.\n"Aerodromi Crne Gore su tokom prethodne nedjelje zabilježili povećan promet aviona za 17 procenata i putnika za 9 procenata u odnosu na uporedni period prethodne godine. Povećanje broja vozila bilježi i Monteput kad je u pitanju tunel Sozina, gdje je u odnosu na isti period prošle godine povećan promet vozila za 10 procenata, a ostvareni prihod veći je za 13 procenata. Bilježi se i rast broja korisnika roming usluga za oko 25 procenata", navodi se u saopštenju NTO.\nNa sjeveru, posebno dobru posjetu bilježe ski centri Kolašin 1450 i Vučje, dok je posjeta Žabljaku na prošlogodišnjem nivou.\nPrema informacijama turističke privrede grada i lokalne turističke organizacije, trenutno je u Kolašinu duplo više turista u odnosu na isti period prošle godine i za sada se u februaru bilježi rekordna posjeta u proteklih deset godina. Među najbrojnijima su domaći i gosti iz regiona, a prisutan je i jedan broj gostiju iz Rusije, Francuske, Njemačke i Mađarske.\n"Dobroj posjeti doprinijeli su idealni vremenski uslovi za boravak i aktivnosti na snijegu, ali i zajedničke aktivnosti Nacionalne turističke organizacije Crne Gore, lokalnih turističkih organizacija Žabljaka i Kolašina i turističke privrede sjevernih opština, na unapređenju sadržaja, prilagođavanju cjenovne politike i promociji zimske turističke ponude. Formirani su promotivni paket aranžmani koji podrazumijevaju snižene cijene hotelskog smještaja i ski pasa tokom februara i marta, kako bi se animirali domaći i turisti iz regiona da borave u crnogorskim ski centrima", navodi se u saopštenju NTO.\nU primorskim opštinama se, kako navode, bilježi porast u odnosu na prošlu godinu, čemu svakako doprinose i manifestacije koje se tokom zimskih mjeseci održavaju na primorju, kao npr. Lastovski karneval koji je održan u Tivtu, Praznik Mimoze u Herceg Novom, Kotorske zimske karnevalske fešte sa tradicionalnim zimskim karnevalom...\nNa inicijativu turističke privrede Kolašina, NTO CG je organizovala autobuski prevoz za turiste koji saobraća od centra grada do skijališta Kolašin 1450, koji je na raspolaganju turistima po promotivnoj cijeni u jednom pravcu od 1 euro.\nNTO CG, Ministarstvo održivog razvoja i turizma i Ministarstvo finansija, opredijelili su fond od 60.000 eura za pripremu skijališta, koji je realizovan u skladu sa programom podsticajnih mjera za pripremu skijališta za turističku sezonu 2014/2015 i sprovedenim javnim pozivom.\nAktuelnu ponudu za zimsku sezonu NTO CG je, u saradnji sa lokalnim turističkim organizacijama i predstavnicima turističke privrede, promovisala u Tirani, Dubrovniku i Trebinju, što je, kako je saopšteno, izazvalo veliko interesovanje tamošnjih turističkih agencija i medija, pa se može očekivati i značajnija posjeta turista sa tih tržišta tokom ove zimske sezone.\n"Za građane Crne Gore organizovana je promocija ponude ski centara u tržnom centru “Delta City”, dok su informacije o cijenama i paket aranžmanima dostupne i na informativnim portalima, kao i na bilbordima na primorju i u Podgorici. U narednom periodu predstoje događaji kojima će se promovisati specifične turističke atrakcije kao što je hodanje na krpljama na novoj markiranoj stazi za taj vid ponude na Savinom kuku, “Snowboard kup” na Vučju i Žabljaku, “Dječije zimske igre-Javorovača”, vožnje motornim sankama, zimski rafting, “snowkiting” tj. popularno bordovanje sa zmajem...", kazali su u NTO.\nNTOCGKolašin 1450LokveJavorovačaSavin kuk\n24.05. 09:37 h\t57441\n24.05. 06:15 h\t51568\n24.05. 06:30 h\t41943\n24.05. 09:56 h\t41452\n24.05. 14:06 h\t36442


ŠAMPION BRUTALNO ODGOVORIO LEJKERSIMA! Golden Stejt napravio NAJMOĆNIJI tim u ISTORIJI! (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n03.07.2018. • 09:36 Srbija Danas\nTransfer bomba u NBA.\nPosle osvajanja šampionske titule i "metlom" u finalu protiv viceprvaka Klivlenda, Golden Stejt je najnovijim potezom doneo potpunu monotoniju NBA i u narednoj sezoni! Uprava vladara planete angažovala je u noći između ponedeljka i utorka najveće pojačanje u poslednjih nekoliko sezona - Demarkusa Kazinsa iz Nju Orleansa!\nVUKOVI ODLUČILI: Nemanja Bjelica nije više u ČOPORU (FOTO)\nDeMarcus #Cousins a #GoldenState: annuale a $5,3M. Il centro rientrerà verso gennaio dall'infortunio al tendine d'achille, ma se sano gli Warriors potranno contare su un quintetto con 5 All Star. Chi li ferma ora? #NBA pic.twitter.com/tGA3LoYYF2\n— Valerio Pennati (@ValerioPennati) July 3, 2018\nPREOKRET U NOVOM SADU: Srbija je imala dvocifrenu prednost, ali to nije bilo dovoljno protiv Nemaca (FOTO)\nOvim potezom čelnici Ratnika su naneli brutalan udarac Los Anđeles Lejkersima, koji su dovođenjem Lebrona Džejmsa najavljivali gromoglasno povratak prstena u Kaliforniju.\nKazins je potpisao jednogodišnji ugovor sa Voriorsima, po kome će na godišnjem nivou zarađivati 5.300.000 dolara.\nPrema podacima najvećeg izvora NBA informacija Adrijana Vojnarovskog, sjajni centar je pre nekoliko dana stupio u kontakt sa svojim agentom kako bi pokušali da izvagaju sve opcije, uključujući i Golden Stejt.\nDvostruki uzastopni šampion se rastao sa Džavalom Mekgijem koji je zajedno sa Džejmsom, Ražonom Rondom i Lenson Stivensonom prešao u LA Lejkerse, dok je Kazins mogao da bira između Golden Stejta i Bostona!\n- Ovo je moj kec iz rukava. Moj potez u šahu - istakao je Kazins po dolasku u Ouklend.\nDoskorašnji as Pelikana obavio je razgovore i sa novim saigračima - Stefom Karijem, Kevinom Durantom i Drejmondom Grinom i, prema rečima Vojnarovskog, svi su bili oduševljeni.\n- Došao je treći brat Spleš - oglasio se najbolji šuter današnjice Stef Kari.\nTransfer je dogovoren u tri ujutru iza ponoći, a Ratnici su postali tek šesti tim u istoriji NBA koji u timu ima svih pet košarkaša učesnika Ol Stara. To je poslednji put pošlo za rukom Boston Seltiksima sada već davne 1975. godine.\nGolden Stejt NBA Damarkus Kazins\nLUDNICA U ROSTOVU: Đavoli od 0:2 do pobede i Brazila! (VIDEO+FOTO)\nSTRAVIČNA TRAGEDIJA: Navijač izvršio SAMOUBISTVO posle eliminacije Argentine (UZNEMIRUJUĆI FOTO)


Ekološki protest u Beogradu: Spasimo reke | Društvo\nEkološki protest u Beogradu: Spasimo reke | Mondo Portal\nEkološki protest u Beogradu: Spasimo reke 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n22.01.2019. / 16:21\nIzvor mondo.rs 22.01.2019. / 16:21\nU Beogradu će u nedelju, 27. januara od 13 časova biti održan protest zbog izgradnje mini-hidroelektrana u Srbiji.\nPokret "Odbranimo reke Stare planine", koji je angažovan na sprečavanju izgradnje mini-hidroelektrana širom Srbije, organizuje ovaj protest koji će biti održan na Studentskom trgu u Beogradu.\nAktivisti ovog pokreta traže da see zaustavi isušivanje rečnih tokova i nestanak reka Srbije i žele da, poručuju, skrenu pažnju javnosti, nadležnih institucija i donosioca odluka na devastaciju prirodnih resursa Srbije izgradnjom malih hidroelektrana derivacionog tipa.\nGovornici će na protestu ukazait na štetnost izgradnje ovih postrojenja, kao i o stavu srpskih stručnjaka i Evropske Unije da su efekti izgradnje MHE nesrazmerno mali u odnosu na štetu koju sa sobom donose.\nGlavni zahtev protesta je - momentalno zaustavljanje izgradnje derivacionih mini-hidroeltrana!\nNa protestu će govoriti i dekan beogradskog Šumarskog fakulteta prof. dr. Ratko Ristić, profesor na Biološkom fakultetu Predrag Simonović, kao i Desimir Desko Stojanov, predsednik saveta MZ Rakita i meštanin sela Rakita čiji se stanovnici bore protiv izgradnje MHE "Zvonce".\nIzgradnja ovih postrojenja širom Srbije, a pogotovo u zaštićenim područjima kakvo je Stara planina, izazvalo je negodovanje mnogih, uključujući Ministarstvo za zaštitu životne sredine.\nekologija priroda reka reke Protesti


Prva Srpska Televizija :: Ljubav i seks :: Testirajte se na vreme: Da li spadate u posesivne devojke?\n01. 10. 2017. 12:16 >> 14:17\nAko se prepoznate u sledećim redovima, znate svoju "dijagnozu".\nPoruka za dobro jutro pa poziv da čujete kako je spavao. Još nekoliko poruka do podneva pa poziv u pauzi za ručak. Još ste mu nešto zaboravili reći pa mu šaljete još nekoliko poruka, pre nego što se večeras vidite s njim, a ne smete zaboraviti ni slatku poruku za laku noć... Ako ne želite epitet psihopate, duboko udahnite i objasnite sebi da ne možete dalje tako.\nE-mail, Facebook, Instagram, možda i LinkedIn... Privatnost i osećaj slobode su jako bitni, a ovime gušite i njega i vezu, a zamarate i sebe. Opustite se, neke se stvari ionako ne mogu sprečiti, koliko god se trudili.\nIli još gore, želite da idete s njima, jer "ko zna šta on radi kad vi niste u blizini". Ponovno, ako to želi, to će i uraditi, posebno kada oseti spomenuto "gušenje".


31.10.2020. 17:29h 31.10.2020. 17:34h\nOtkako su i na našem tržištu zavladale razne tehnike za sređivanje noktiju, s akcentom na gelovima i gel lakovima za nokte, čini se da su kozmetički saloni dodatno dobili na značaju.\nIako i danas možemo naći razne cene, kao pre nekoliko godina kada je trend zavladao, pa su one uglavnom bile pristupačne, činjenica je da u glavnom gradu naše zemlje postoji dosta lokala s visokim cenama usluga.\nKako smo saznali iz iskustva samih kozmetičara, salone uglavnom posećuju žene, a najtraženija usluga je sređivanje noktiju, na razne načine: bilo da se radi o klasičnom manikiru ili drugim tehnikama.ž\nAko pogledate oko sebe, videćete da svaka druga žena ili devojka ima gel/gel lak na noktima, što automatski čini da saloni, odnosno manikiri ovu uslugu prepoznaju kao izuzetno traženu, odnosno da je dobro naplate. Kako se pojavila korona, uveli su i tzv. korona taksu.\nAli, jedna naša sugrađanka je doživela nešto vrlo neobično.\n- Smatram da salon ima pravo da formira cene koje želi, jer su usluge koje pruža "luksuz" u današnjem svetu. Svaki klijent može da pita za cenu i dobije odgovor, ili da pogleda cenovnik, tako da sa tim nemam problem, iako mislim da mnogi saloni preteruju sa cenama - započinje ova mlada žena priču za naš portal.\nKako kaže, "saloni treba da budu svesni da za jednu svoju uslugu, koju urade za sat ili dva, zarade nečiju celu dnevnicu, uz minimalni trošak materijala". Ipak, ona bahatost određenih kozmetičara vidi kao reakciju na "zakon ponude i potražnje".\n- Jednostavno, kada imaju posla, zarade mnogo, a posla ima za one koji rade ili izvanredno ili po niskim cenama. Ali, primećujem da se posle vanrednog stanja dosta toga promenilo - dodaje ona, i apeluje na podizanje cena usluga.\nAli, tu nije kraj. Tek se iznenadila kada joj je manikirka tražila novac za uslugu koju joj nikada nije pružila.\n- Zvala sam je dan ranije da joj otkažem termin, dakle, ne sat vremena ranije. Rekla mi je da to nije u redu, jer ona sada ne može nikoga da "ubaci" u moj termin. Ja sam, pritom, imala dobar razlog zašto otkazujem (porodični problemi), ali i da nije bilo tako... - kaže naša sagovornica i dodaje:\n"Danas živimo u takvom svetu i takvim tempom da je veoma teško organizovati se i znati svoj plan unapred, posebno kada živite u Beogradu. Čula sam od nekih drugarica da moraju da zakažu 10 dana ili dve nedelje ranije termin. Mislim da je sve to sa salonima otišlo predaleko".\nManikirka je u prvobitnom razgovoru obavestila i da njen salon ima određena pravila, o čemu može da se informiše putem sajta i društvenih mreža, te da svako ko otkaže termin "kasno", mora da plati uslugu, inače neće moći da zakaže naredni termin.\nKARFIOL SPREMAN NA DRUGAČIJI NAČIN! Priprema se brzo i lako, a odličan je prlog uz MESO!\nANASTASIJA IMA 17 GODINA I 40 TETOVAŽA! Promenila je celo telo, pa privlači VELIKU PAŽNJU: Evo šta ima istetovirano na LICU! FOTO\nSUTRA POKLON U KURIRU! NOVI BROJ MAGAZINA LENA: Kako se izboriti sa suvom kožom


KONFERENCIJA ZA MEDIJE IVICE DAČIĆA: NE PITAJTE ME VIŠE IDEMO LI U NATO – Balkanekspresrb.rs\nPROŠLOG MESECA U BEOGRADU SU BILI MINISTRI SPOLJNIH POSLOVA BUGARSKE, PORTUGALIJE I ITALIJE. SVI SU ONI SRBIJI ODALI PRIZNANJE ZA POLITIKU KOJU VODI I PODRŽALI JE U NJENIM INTEGRACIJAMA S EVROPOM\nNA redovnoj konferenciji za novinare, miinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izrekao je pozitivne ocene za status Srbije :\n– Federika Mogerini pozitivno je ocenila odnos Srbije u regionu.\nMinistar Dačić učestvovao je na neformalnom sastanku ministara spoljnih poslova EU i zemalja kandidata za članstvo u Rigi, u Letoniji koja predsedava EU u ovih 6 meseci.Tu je bila i gospođa Federika, kao i gospodin Han.\nZnačajna za našu spoljnu politiku bila je i Dačićeva poseta Hrvatskoj:\n– Ta je poseta deo naših redovnih odnosa i aktivnosti dva ministarstva spoljnih poslova. Dogovorili smo se da nastavimo našu sve bolju saradnju, a da uporedo rešavamo i otvorena pitanja. Mi smo već formirali radne grupe koje treba da se bave tim pitanjima. Nisu u poslednje vreme bile naročito aktivne. Kao što znate, sve naše odnose smo podelili u 3 grupe pitanja. Prvo su otvorena pitanja iz prošlosti. Drugo su bilateralna pitanja koja se tiču naših odnosa i evropske integracije, treće su neki mogući zajednički projekti na regionalnom nivou.\nI odnosi Srbije s ostalim zemljama su dobri. Prošlog meseca u Beogradu su bili ministri spoljnih poslova Bugarske, Portugalije i Italije. Svi su oni Srbiji odali priznanje za politiku koju vodi i podržali je u njenim integracijama s Evropom.\nI DIPLOMATI ŠTEDE\nNAJHITNIJI posao srpske Vlade i Ministarstva spoljnih poslova je da se naši ambasadori pošalju na sva upražnjena mesta u svetu. Radi se o dvadesetak ambasadora.Traže se najbolji ljudi, naročito za zemlje koje su nam važne, kao što je Nemačka. Ministar spoljnih poslova, Ivica Dačić kaže da se čekalo kako bi se sve rešilo u paketu. Ipak, kako je rekao Dačić, u diplomatska prdestavništva Srbije u svetu, otići će 15 ljudi manje. To je velika ušteda i uklapa se u programe štednje ovog ministarstva. To će značiti više truda za postojeće radnike u konzulatima. Lane je u njima sklopljeno 325 brakova.\nOd 8 novembra prošle godine primenjuje se odluka o liberalizaciji viznog režima. Svi koji imaju šengensku vizu ili vize Engleske ili ostalih članica EU ili SAD, ili imaju boravak, mogu slobodno ulazti u Srbju bez viza. Mesečno oko 800 stranih državljana uđe u našu zemlju.To su uglavnom turisti ili poslovni ljudi iz Kine, SAD, Azerbejđana i zemalja bliskog istoka.<\nNAŠI U OPASNIM ZEMLJAMA\nSRPSKO ministarstvo spoljnih poslova spremno je da pomogne svakom našem čoveku u opasnim zemljama.Trenutno je došlo do pogoršanja bezbednosti u Libiji. Stranci je ubrzano napuštaju, jer je sve veći rizik od otmica i pljački. Ministarstvo spoljnih poslova Srbije takođe je pozvalo sve naše da se vrate. Naši radnici su u ambasadi u Tripoliju rekli da ne žele da napuste Libiju. Ne zna se da li je to zbog pritiska tamošnjih ekstremista. Iz Jemena je evakuisan jedan naš građanin, koji je tamo bio zajedno s još nekoliko ljdi iz Makedonije i Kosova. Na evakuaciji su pomogle Ruska federacija i Alžir. Rusi su odbili da prevezuone građane koji su imali kosovski pasoš, jer ovu zemlju ne priznaju.\nU Libiji je pušten iz zatvora Srđan Babić koji je zatvoren zajedno s Austrijancima i Libancima, a nije bio zanimljiv za pravosuđe on, već njegova firma.<\nIvica Dačić je zajedno s ministrom odbrane, Bratislavom Gašićem u sediđtu NATO a razgovarao s generalnim sekretarom ove organizacije i učestvovao u radu Severno atlantskog saveta. Nedavno je usvojen individualni akcioni plan partnerstva između Srbije i NATO – a.Dačić kaže da to nije ništa novo:\n– Jer je Srbija, kada je ulazilla u Partnerstvo za mir u svom planu, a i u okvirnom sporazumu koji je u to vreme potpisala sa NATO-om, definisala i individualni nacionalni plan partnerstva koji se ne tiče našeg članstva niti pokazuje bilo kakvu našu nameru ka članstvu. Mi smo ponovo istakli našu politiku vojne neutralnosti. Da ne bi bilo dezinformacija, podsetiću da je Srbija 2006 ušla u Partnerstvo za mir. To je bilo u vreme Koštuničine vlade. Njegova nekadašnja stranka sada organizuje proteste i traži referendum o tome. Podsetiću i na to da je Tadić tada potpisao taj okvirni sporazum. Vuk Jeremić je govorio pred Severnoatlantskim savetom. Ovi sporazumi odnose se uglavnom na imunitete osoblja koje se nalazi na našoj teritoriji ili prolazi preko nje. Takvi su sporazumi već bili potpisani sa SAD, Francuskom i drugim državama. Takve sporazume imaju i druge zemlje koje su članice Partnerstva za mir. Ovde nije reč da vojska NATO – a može da dođe u Srbiju i zauzme bilo koju kasarnu, kao što to neko sada priča i piše u svojim naučno fantastičnkim projekcijama. Reč je o tranzitu ili o učešću u zajedničkim vežbama. Takav sporazum o privilegijama i imunitetima se pripremamo da potpišemo i sa osobljem Centra u Nišu gde se nalazi Ruska federacija. Po tom sporazumu i naše osoblje ima iste privilegije imuniteta ako se nađe na njihovoj terigtoriji. Za razliku od sporazuma sa SAD, koji je, ako se dobro sećam, jednostran. Odnosi se samo na njihove. A to nije sada potpisano, već u vreme kada je bio Vuk Drašković ministar. Mislim da je i Boris Tadić o tome razgovarao s Kondolizom Rajs. Recimo, Jermenija ima svoje vojnike u KFOR -u i u NATO misiji u Avganistanu. Rusija je u Partnerstvu za mir od 1994 godine. Od 2002 godine postoji Savet NATO Rusije. Mi želimo dobre odnose sa NATO – m u zajedničkom cilju mira i stabilnosti u regionu. Mogli ste da čujete i takozvanog kosovskog premijera Mustafu, kada je govorio o njihovim oružanim snagama. Rekao je da ta neka vojska Kosova ne može da dolazi na sever Kosova bez odobrenja NATO. Nama je zato potrebna saradnja s NATO. Uostalom, i ratovali smo s njima, pa se pokazalo da nije dobro. Srbija vodi politiku izbalansiranih odnosa. Apsolutno su neprimerene bilo kakve izjave da se Srbija približava NATO -u. Mi samo želimo dobre odnose sa ovom organizacijom, ali ne menjamo svoje principijelne odnose. Mi imamo status vojne neutralnosti i ne želimo da uđemo ju članstvo. Evo, upravo sam se vratio sa sastanka Saveta ministara spoljnih poslova članica organizacije. Tu su Ruska federacija, Belorusija Kazahstan, Jermenija, Tadžihistan i Kirgistan. O tome ništa niste objavili. A toliku pažnju ste posvetili mojoj poseti NATO. Evo, podeliću vam slike sa sastanka koji ste prećutali. I nemojte više da me pitate da li idem u NATO.<