SRBI I SRBIJA - Page 2\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Pon Mar 28, 2011 11:15 pm\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Uto Apr 05, 2011 11:18 pm\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Sub Apr 09, 2011 8:36 pm\nDivna Ljubojević je srpska interpretatorka pravoslavne duhovne muzike Srbije, Vizantije, Bugarske i Rusije i osnivač, dirigent i umetnički rukovodilac hora i studija za duhovnu muziku „Melodi“.\nDivna Ljubojević je rođena u Beogradu 1970.god., na praznik Blagovesti. Crkveno pojanje učila je još kao dete. Od malih nogu peva, a od desete godine uči pojanje u pevnici manastira Vavedenje u Beogradu, od monahinja koje brižljivo neguju jedinstveni stil zasnovan na karlovačkom pojanju u redakciji Nenada Baračkog i tradicionalnom ruskom pojanju. Završila je muzičku školu „Mokranjac“ u Beogradu i Muzičku Akademiju u Novom Sadu. Sa svojim horom „Melodi“ od 1991. god. poje nedeljom i praznicima na Svetim Liturgijama u manastru Vavedenje Presvete Bogorodice u Beogradu. Jedna od zanimljivosti je da je 11. jula 2004.god. na inauguraciji predsednika Srbije, Borisa Tadića, otpevala himnu Srbije, „Bože pravde“.\nDirigovanjem se bavi od 1988.god., najpre u pevačkom društvu „Mokranjac“, sa kojim je imala koncerte u zemlji i inostranstvu i izvela prvu Vaskršnju Liturgiju pod kupolom hrama Sv. Save na Vračaru. Tokom 1989-1991.god. diriguje „Prvim beogradskim pevačkim društvom“, kao najmlađi dirigent u istoriji najstarijeg pevačkog društva. Sa ovim ansamblom ostvarila je značajne koncerte u zemlji i inostranstvu. Godine 1997., po blagoslovu episkopa zapadnoevropskog Luke, osnovala je hor pri crkvi Sv. Save u Parizu, sa kojim je osim nedeljnih i prazničnih Liturgija imala i koncerte u Briselu, Senlisu i Parizu. U nekoliko navrata držala je seminare crkvenog i horskog pojanja u inostranstvu. Održala je više solističkih koncerata u inostranstvu uz pratnju studijskog ansambla Hora i studija za duhovnu muziku „Melodi“ iz Beograda, čiji je osnivač i dirigent od 1991.god. Divna je zajedno sa drugim umetnicima član muzičkog sastava „Stupovi“ koji je osnovan 2003.god. u okviru akcije „Obnovimo sebe - podignimo Stupove“, koja je uključila izdavanje muzičkog diska „Krst na vrhu Srbije - Kako je divno, Gospode, kad hram vaskrsava“ i održavanje brojnih donatorskih koncerata za obnovu manastira Đurđevi Stupovi kod Rasa, od kojih je najpoznatiji bio onaj održan u Sava centru u Beogradu, na Vaskrs 2003.god.\nBavila se i pedagoškim radom (solfeđo, hor) koji je potvrđen sa više prvih nagrada na takmičenjima. U julu 1998.god. predavala je pevanje i hor na Academie Musicale d'Eté u Amiju (Francuska).\n* Tokom 1990-1991.god. prvi nastup „Prvog beogradskog pevačkog društva“ na „Mokranjčevim danima“ u Negotinu; koncerti u Grčkoj, na festivalima duhovne muzike u Delfima, Kardici i na Kefaloniji.\n* Tokom 1997-1998.god. koncerti u Francuskoj i Belgiji sa horom pri crkvi Sv. Save u Parizu.\n* Sa horom „Melodi“ je održala preko 100 koncerata širom zemlje i inostranstva i osvojila brojne nagrade kao što je nagrada „Vojislav Ilić“ na festivalu ,Horovi među freskama" u Beogradu 2000.god.\n* Koncerti u inostranstvu sa horom „Melodi“:\no 2004.god. Pariz, Lozana, Dižon, Bari, Milano\no 2005.god. Breša, Lozana, Nant, Milano, Izrael\no 2006.god. Pariz, Nant, Tunis\no 2007.god. Beč, Ženeva, Francuska, Portugal, Italija\n* domaća izdanja\no „Aksion estin“, manastir Vavedenje, 1996.god.\no „Dostojno jest“, manastir Vavedenje 1999.god.\no „Živonosni istočnik“, manastir Vavedenje 2000.god.\no „Melodi“, manastir Vavedenje 2001.god.\no „Slavoslovije“, manastir Vavedenje 2002.god.\no „Božanstvena Liturgija Sv. Jovana Zlatoustog“\n* strana izdanja\no „Divna en concert“\no „Mysteres Byzantins“\no „Lumieres du Chant Byzantin“\no „La Divine Liturgie de Saint Jean Chrisostome“\no „La Gloire de Byzance“\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Sub Apr 09, 2011 8:54 pm\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Pet Maj 06, 2011 11:12 am\nSrbi I Hrvati... šta možemo naučiti?\nSrpski narod nijednog svog neprijatelja nije mrzeo koliko samog sebe.\nA narodu koji mrzi sebe teško je pomoći.\nKako pomoći narodu koji ćuti dok ga dave, koji ćuti dok nestaje?\nJer, mržnja je i tolerisati zlo.\nUpravo zbog toga se ovo pitanje ne tiče samo razlike između hrvatske i srpske vlasti, između hrvatske i srpske države. Nažalost, tiče se i razlike između hrvatskog i srpskog naroda.\nTaj osećaj povezanosti, solidarnosti, čak i u zločinu i u laži, čak i u fanatičnom i preteranom izlivu emocija koji smo mogli videti na zagrebačkim ulicama znak su života jednog naroda, znak su da je narod pun životnih sokova.\nZnak je da neke stvari od tog naroda treba i naučiti.\nZnak je da nešto nije u redu sa nama.\nNije u redu da ne reagujemo kada vlast odustane od gonjenja zločinaca koji su srpske majke zavili u crno.\nNije u redu da hapsi Vučurevića, što bi bio katastrofalan potez čak i da nije u pitanju častan čovek, a jeste.\nStepen otupelosti, melaholije i opšte apatije srpskog naroda je očigledan. Srpski narod želi da ga nema. Nije u stanju da pomogne samom sebi jer ne zna ni ko je ni da li želi da preživi.\nA samo da bar jednom istinski pogleda svoje sunarodnike sa druge strane Drine koji na potpuno normalan način reaguju na nepravdu, na pravdu, na ljubav, na mržnju, na prijateljstvo, na neprijateljstvo- shvatio bi koliko je izgubio sam sebe. Shvatio bi još nešto.\nShvatio bi koliko je tužan i jadan postao.\nSrpski narod koji živi na prostorima Republike Srpske sačuvao je običaje, zna ko je, zna šta je, zna koji su mu interesi i kuda treba a kuda ne treba da ide. I za svaku tešku odluku spreman je da plati cenu.\nMi to nismo.\nI to je ta gorka istina.\nŽivimo u polukoloniji u kojoj najvažnije odluke donose izaslanici stranih država a one manje važne tajkuni i njihovi saveznici u vladajućim političkim strankama.\nMediji i konstantno samoponižavanje naših vlasti oduzeli su nam svaki osećaj dostojanstva i samopoštovanja. Nije ovo fenomen koji se odnosi samo na Srbe. To je fenomen poznat i u individualnoj i u kolektivnoj psihologiji.\nUkoliko vam dovoljno snažno čupaju dušu, gaze po vašim sećanjima, po precima, po istoriji, a vi tu ne možete ništa; ukoliko dovoljno istrajno rade na tome da vam saviju kičmu i da vam dokažu da je svaki otpor uzaludan počećete da verujete u to. Nakon plača, besa, depresije, dolazi otupelost na spoljne nadražaje.\nVerujete, kao što naš narod danas veruje, da je sve uzaludno, da ništa vredno borbe nije.\nI zato je lakše nacionalnu frustraciju i znake života pokazati kada je u pitanju neko drugi.\nZato je moguće da deset hiljada Srba napravi skup podrške Japanu.\nZato je moguće da Srbi budu prvi u svetu po brojnosti u davanju podrške Muameru Gadafiju.\nMi znamo kako je živeti prazninom. Kako je sve izgubiti.\nZato je tako lako identifikovati se sa drugim samo da bi se pobeglo od sebe.\nA od sebe se ipak, ne može pobeći, u šta će se, nadam se, uveriti i naša "braća" crnogorci na popisu.\nTaj „branitelj“ koji je, čuvši presudu Gotovini razbio izlog i počeo da se kasapi po licu je odraz te solidarnosti, povezanosti, identiteta, ideje.\nReći ćete, on je odraz patologije i pogrešnog tumačenja istorije. Reći ćete, to je proizvod „pranja mozga“ koji su vršili hrvatski mediji.\nReći ćete da je to posledica kontinuiteta delovanja hrvatske političke elite od Franje Tuđmana do danas.\nZaista jeste, nema dileme. Međutim, ipak je i daleko više od toga. To je odraz ljubavi.\nKao što je i ćutanje po pitanju hapšenja Vučurevića nasred zemlje Srbije odraz apatije i bolesti.\nOboleli smo od nacionalne apatije.\nLogično je što je sve ovo tako.\nU Hrvatskoj je biti Hrvat čast, u Srbiji je biti Srbin sramota.\nU Srbiji se uvode zajednički udžbenici istorije, briše se kolektivno sećanje.\nČak nema reakcija ni na presudu koja je potvrdila da su naši sunarodnici etnički očišćeni iz Hrvatske-mada smo to već odavno svi znali.\nJedna stvar se doduše menja. Klupko se odmotava, i koliko god da se istina krila, žrtve i ubice izlaze na videlo dana.\nKoliko god da je zapadna propaganda moćna, ona nije mogla da zaustavi istinu o Oluji... Istinu o Jasenovcu... Istinu o kidnapovanjima, ubistvima i preprodaji organa Srba sa Kosmeta od strane terorista...\nIstina uvek ispliva na videlo ma koliko se trudili da je ignorišete.\nMene više brine ovo odsustvo reakcija.\nNije naš problem ni što biološki nestajemo, ni što gubimo teritorije, ni što su nam sve institucije propale.\nNaš problem je što više nikoga nije briga.\nČuje se samo tišina.\nSrbijo, čuvaj svoje dostojanstvo da bi Te i drugi poštovali!\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Uto Maj 10, 2011 7:52 pm\nНајстарији документован податак о српском имену датира из 69. или 75. г., у познатој књизи Плинија Цецилија Другог Познавање природе где наилазимо на српско име у латинизованом облику - Серби. Он дословно каже: "А Циммерио аццолунт Маеотици, Вали, Серби, Зинги, Псесии" (Поред Кимерана станују Меотици, Вали, Срби, Зинги, Псеси). Топографија тла на коме се српски етнички први пут јасно именује јесте североисточно од Босфора код Кимерана, Сармата и Међана. Читав век после овог Плинијевог навода (најкасније 175. г.), наилазимо на помен српског имена у делу Географија великог египатског научника који је своја дела писао на старогрчком језику, Клаудија Птоломеја: Између Кераунског планинског венца и реке Ра смештени су Оринеји и Вали и Срби). Поред овог антропогеографског податка по коме племе Срба обитава подручје Закавказја у понтском залеђу, он даје још значајнији податак да у Панонији постоји и град-насеље који се назива Сербину). Овај "Српски град" или "Србица" убележен је на његовој мапи Доње Паноније или Подунавских регија негде у савском поречју, на месту данашње Градишке, или је могуће чак да иде и северо-западније до Сиска и Загреба.Модерна српска нација је мешавина старобалканских етноса и Словена (Константин Јиричек – "Историја Срба"). Вероватно је да су Срби биолошки више балкански Романи него Словени (Павле Ивић – "Српски народ и његов језик"). Срби су, могуће је, пореклом Илири колико и Словени. Прва фаза етногенезе српског народа, односно стапање ове две групе, догодила се у вековима непосредно после досељења Словена на Балкан. Друга, интезивнија и масовнија фаза, последица је миграција, непосредно пре, за време и после Турског освајања Западног Балкана (Сима Ћирковић - "Срби у средњем веку"). Тамна коса, насупрот светлој код других Словена, елементи народне ношње и обичаји, посебно у динарском планинском појасу, трагови су и знаци тог мешања старобалканских етноса и Словена. Овај процес асимилације није карактеристичан само за Србе већ и за готово све народе на Балкану (Хрвати у динарском појасу, Бугари, Македонци, Албанци,Мађари, Румуни итд.) и у Европи (староримски филозоф Сенека - "Тешко да ће се наћи иједна земља чији су становници аутохтони. Све је то измешано и једно на друго накаљемљено. Једни су одлазили, а други долазили").На подручју, које се готово потпуно поклапа са средњевековном Рашком, у праисторији је живело илирско племе Аутаријати по којима су добили име планина и река Тара. Словенски преци данашњих Срба били су економски и културно супериорни, живели су у плодним долинама, родовска и племенска елита која ће касније дати краљевске и великашке породице и црквене јерархе, била је из њихових редова. Због тога је превладао словенски језик који ће у модерна времена постати, као и другде у Европи, обележје идентитета. Међутим, крајеви насељени Србима пуни су топонима који сведоче о постојању балканско-романске компоненете српске нације: у Рашкој су то планине Тара, Дурмитор, Стари Влах, реке Тара, Ибар, Дрина, планина Романија у Босни источно од Сарајева, река Неретва и планина Вележ у Херцеговини, планина Румија изнад Бара, планина, река и језеро Власина на граници Србије и Бугарске. У презименима се препознаје порекло предака: Дракуловић-Дракулић (од Дракул), Крачуновић-Крачунковић (од Крачун - на румунском Божић), Радуловић (од Радул). Наравно, и словенски топоними и корени презимена изузетно су бројни: Бистрица, Морава, Топлица, Морача, Шумадија, Дреница, Косово, Слатина, Пожега, Рудник ; Ковачевић, Властимировић, Црнојевић-Црњански, Вучковић-Вукојевић, итд.\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Sub Maj 14, 2011 2:34 pm\nSećam se vica u kome dvojica Srba,ogorčeni ljudima i zbivanjima u matičnoj državi,odluče pobeći "negde gde nema naših" ...Dospeju tako negde u pustinju centralne Australije ...\nRazgalamiše se oni tamo,komotni sretni što "napkokon nigde nikog" kad ugledaše nekakvog starkelju sa štapom kako hramlje u njihovom pravcu;\n"Gde ste braćo!?"-povika čiča ...\nElem,da nas ima svuda po "vascijelom dunjaluku" -ima nas.\nDa Srbi nisu samo Milošević,Šešelj,Draža i četnici,Arkan,loši putevi i standard,korupcija,Pink,Farma i sličan "riality PRDakšn" ,podsećaju nas Tesla,Pupin,Mileva Marić, ... Nole,Ana, ...\nVerujem da će se složiti sa mnom,oni koji još uvek veruju da širenje znanja ima smisao,da uz svo poštovanje prema velikanima istorije budnim okom (ma i ne pripadalo carskoj ptici) moramo pratiti uspehe mlađih snaga.\nNakon što je proročište u Delfima objavilo da je Sokrat najmudriji živi čovek,krenuo je ovaj mudrac svojim utabanim putem potrage za istinom. Razgovarao je sa političarima, onima za koje su govorili da su mudri, ali je brzo shvatio da su oni koji su najviše na glasu, najpraznoglaviji.\nPotom se obratio pesnicima, i to onim čijim delima se najviše divio i počeo da ih ispituje koji je smisao njihovih pesama. Shvatio je da ono o čemu pesnici pevaju nije plod njihove mudrosti, nego prirodnog dara i nadahnuća, nalik proročkom, ali da oni sami ništa ne razumeju od onoga što pevaju.\nNa kraju se obratio i zanatlijama, koji su zbog veštine sa kojom su radili svoj posao umišljali da su i na ostalim poljima najpametniji, pa im je ta njihova mana zatamnjivala stručnost koju su posedovali.\nOnda je Sokrat shvatio zašto je proglašen najmudrijim: „Ja jedini znam da ništa ne znam."\nNije reč o skromnosti,već o shvatanju težine poduhvata prodora u suštinu stvari. Ko god se našao na tom putu morao je spoznati isto što i Sokrat. Bezgranični su putevi spoznaje i taman kada pomisliš da si dokučio deo koji si istraživao, kao po pravilu izniknu neke nove perspektive. U tome je muka ali i slast poriva proniknuća u temelje postojanja.\nPredstavljam danas fizičara, eksperta koji se bavi proučavanjem oblasti kosmologije, astrofizike, čoveka nekih novih ideja.\nIme i prezime: Dejan Stojković\nKarijera: Profesor fizike na američkom Državnom univerzitetu Njujorka u Bafalu. Naučna grupa kojoj pripada je HEPCOS (High Energy Physics and Cosmology). Istražuje gravitaciju i kosmologiju, fiziku elementarnih čestica, crne rupe, astrofiziku...\nObrazovanje: Diplomirao je na Fakultetu za fiziku u Beogradu 1994. godine, magistrirao tri godine kasnije na Institutu za fiziku kod profesora Aleksandra Bogojevića, a doktorirao 2001. na Odeljenju za fiziku Case Western Reserve univerziteta u Klivlendu, SAD.\nSvako petogodišnje dete će brzo nabrojati pet naših sportista ili pevačica, a verovatno neće znati niti jednog našeg naučnika. Kad naš naučnik objavi interesantan rad u prestižnom međunarodnom časopisu, što je ekvivalent recimo osvajanja medalje na međunarodnom takmičenju, naši mediji treba da napišu nešto o tome. Onda ćemo vrlo brzo dobiti nove generacije klinaca koje će odrastati sa željom da budu novi Ajnštajni i Darvini. A to će za sobom povući celo društvo na viši nivo.\nKada budem video doček nekog našeg naučnika ispred Skupštine, znaću da se nešto stvarno promenilo.\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Sub Maj 14, 2011 3:56 pm\nTeorija srpskog naučnika menja shvatanje svemira\nNova teorija američkog naučnika srpskog porekla Dejana Stojkovića mogla bi da predstavlja prekretnicu u načinu na koji gledamo na nastanak i budućnost svemira.\nDIMENZIJE - Američki naučni časopisi nedeljama pišu o Stojkovićevoj teoriji po kojoj je svemir na svom samom početku imao jednu dimenziju umesto postojeće tri.\nSama ta činjenica imala bi brojne posledice i u filozofiji i u fizici, i to ne samo u načinu na koji gledamo na prošlost kosmosa već i na budućnost jer bi se moglo desiti stvaranje još jedne, četvrte dimenzije.\nProfesor Stojković,kaže da ova teorija nije definitivna, ali da je njena prednost to što ima posledice koje se mogu proveriti eksperimentima.\n- Eksperimenti s kosmičkim zracima izvedeni na velikim visinama (jedan na letu Konkorda, a jedan u balonu) indiciraju da se sudari energetskih čestica odvijaju u dvodimenzionalnoj ravni umesto u trodimenzionalnom prostoru - kaže Stojković.\nU istraživanje ove problematike uključena je i Evropska organizacija za nuklearna istraživanja (CERN) i Veliki sudarač hadrona, u čemu učestvuje i sam Stojković.\n- Ako je to zaista tako, onda bi Veliki sudarač hadrona trebalo da primeti isti efekat – procesi na visokim energijama trebalo bi da budu planarni umesto trodimenzionalni. Moje kolege sa LHC-a i ja radimo na tome - objašnjava on.\nStojković kaže da se može očekivati i otvaranje četvrte dimenzije, što ne bismo mogli da opazimo direktno, ali bi indirektni efekti sigurno postojali.\n- Na primer, otvaranje četvrte dimenzije može da uzrokuje ubrzanu ekspanziju svemira, što i jeste još jedna zagonetka koja muči kosmologe u poslednjih 13 godina\n- kaže Stojković.\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Sub Maj 14, 2011 4:08 pm\nHvala na pomoći cojle!\nDrago mi je da nisam jedini koji brine o imidžu zemlje koju nazivamo "rodna gruda".\nDa i Dr.Stojković razmišlja na sličan način,svedoči i njegova izjava:"I uvek kad posetim Srbiju, obavezno održim predavanje ili na Kolarcu ili na Univerzitetu.Voleo bih da se jednom vratim u Srbiju, ali za to moraju da se stvore uslovi. Aktivno radim na kreiranju tih uslova, ne samo za sebe nego i za sve koji su otišli odavde, ali naravno, malo toga zavisi od mene".\nOn intenzivno sarađuje sa naučnicima iz Srbije. Učestvovao je u organizaciji međunarodne konferencije Balkan Workshop u Kladovu 2007.god,kao i Prolećne škole fizike u Nišu 2009, a trenutno radi na organizovanju još jedne konferencije koja će biti održana OVE godine.\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Pet Maj 27, 2011 6:42 pm\nNa primeru Diane Budisavljević trebalo bi napraviti edukativno svedočanstvo od nacionalne vrednosti. Istina o genocidu nad Srbima, Jevrejima i Romima u NDH potisnuta je iz obrazovnog programa u školama, iz kulturnog života i novih intelektualnih krugova.\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Pet Maj 27, 2011 7:01 pm\nDiana Budisavljević, Austrijanka udata za profesora Medicinskog fakulteta u Zagrebu Julija Budisavljevića, sama je organizovala akciju spasavanja dece iz logora NDH. Ovaj poduhvat ocenjuje se kao najveća humanitarna akcija u Evropi tokom Drugog svetskog rata. U stalnom strahu od ustaških vlasti, ona je odlazila u zloglasne logore Lobor-grad, Staru Gradišku, Gornju Rijeku, Sisak i Jasenovac i evakuisala izgladnelu i bolesnu decu, uglavnom sa Kozare, Korduna, ali i iz ostalih bosanskih i hrvatskih sela.\nSaznavši za postojanje logora u NDH, ona ih je sama obilazila, dobavljala humanitarnu pomoć, i svojim autoritetom i vezama koje je imala organizovala izbavljenje zatočene dece. Pošto bi se iznemogli i bolesni mališani, često na ivici smrti, oporavili, Diana im je obezbeđivala smeštaj u porodicama u Zagrebu i drugim gradovima.Razdvajajući ih od zatočenih roditelja, ona im je spasavala živote. Pritom vodila precizne spiskove svih mališana i zahvaljujući tome, najveći broj ove dece sačuvao je svoje ime i poreklo.\nZvaničnu odluku da humana Austrijanka posthumno bude odlikovana novoustanovljenim Ordenom carice Milice Sveti arhijerejski sinod SPC će saopštiti i kome će od njenih potomaka biti uručeno visoko priznanje.\nPotez Srpske crkve do sada je najveći korak u odavanju priznanja junakinji, koju ne pominje nijedan udžbenik ni ploča spomenika... A ime Diane Budisavljević već od sledeće nedelje naći će se ispisano na tabli koja će označavati naziv jedne ulice u beogradskom naselju Dedinje. Odluku o tome doneće odbornici Skupštine grada.\n" Na inicijativu „Novosti“ Gradskoj skupštini predložili smo da njeno ime ponese jedna ulica glavnog grada " - objašnjava predsednik Komisije za imenovanje ulica i trgova Slobodan Stanimirović. "Beograd će se tako simbolično odužiti ovoj plementoj ženi."\nTabla sa njenim imenom mogla bi se uskoro naći i na početku jedne ulice u Zagrebu. Glavni grad Hrvatske za Dianu je čuo tek 2003. godine, kada je u ovom gradu objavljena knjiga „Dnevnik Diane Budisavljević“, potresno svedočanstvo bogato dokumentima i fotografijama, napisano rukom dobročiniteljke na nemačkom jeziku,koje je za štampu pripremila njena unuka Silvija Sabo. Ideja da joj se dodeli ulica potekla je od grupe građana, koju je okupio Zagrepčanin Franjo Kalođera.\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Pet Maj 27, 2011 8:29 pm\nMnogo znade mali Rade:\nKako crnci kuće grade,\nKad se teli morska krava.\nGde kornjača leže\nŠta Eskimi s´ ribom rade,\nSamo slabo,mnogo slabo\nOn govori strane reči,\nZnanja mu je puna glava,\nKo to beše Sveti Sava?\nkorena ti si drvo,\nBudi svetski,zašto ne bi,\nAli SRPSKI budi\n"Sveti Sava ćirilicom piše"\nza decu-Lidija Popović .\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Uto Avg 02, 2011 11:32 pm\nДр Јован И. Деретић рођен је 18.01.1939. године крај Требиња у Херцеговини где је завршио основну и средњу школу. Студирао је математику у Београду, а затим у Паризу технику и у Лиону историју. Звање доктора наука из области историје је добио у Америци.\nДр Јован И. Деретић је 09.10.2009. године примљен, као редован члан, у Руску царску академију наука.\nДр Деретић за себе каже:"Ја сам историчар по опредељењу и струци, иако сам у животу радио као инжењер".\n1963. године одлази у Француску на школовање. После високог школовања ради у инжењерској струци у Француској и откривању српске историје, а после одлази у Америку где је написао више књига о Србима и њиховој историји.\n1997. године се вратио у Србију, и борбу за праву српску историју је наставио и кроз политику.\nОбновитељ је српске аутохтоне школе.\nДр Деретић је учесник првог међународног конгреса историчара у Санкт-Петербургу који је трајао од 12.-14. маја 2008. године. Конгрес је носио име "Прећириловска словенска писменост и прехришћанска словенска култура". На том конгресу је представио свој рад "Доћириловска писменост", и представио је српско-руско (рашанско) писмо, звано Србица.\nПрви међународни конгрес је достигао велики успех, као и утицај на историчаре широм света, што је био повод да се организује и други међународни конгрес.\nДруги конгрес је одржан од 12. до 14. маја 2009. године, и он је привукао велику пажњу, тако да је сам председник Русије г Д. Медведев написао акт по коме се формирала комисија која би отклонила све неправилности из руске историје.\nНа другом међународном конгресу др Деретић је представио своје излагање о досељавању Албанаца на Балкан.\nДр Деретић је учесник и трећег међународног конгреса на којем је председавао секцијом о српско-рашанској култури. Конгрес је трајао од 12. до 14. маја 2010. године.\nДр Јован И. Деретић је аутор многих дела:\n1.Историја Срба, I. том;\n2.Историја Срба, II. том;\n4.Серби народ и раса (Нова Вулгата);\n5.Арбанаси у Србији;\n7.Серби и Арбанаси;\n9.Албанци- лажни Илири (заједничко дело);\n10.Имишљено досељавање Срба;\n13.Историја Срба и Руса, I. том.\nДр Деретић данас живи и ради у Београду, где се активно и интензивно бори за откривање праве српске историје.\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Čet Avg 04, 2011 10:21 am\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Čet Avg 04, 2011 10:27 am\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Uto Avg 23, 2011 11:11 pm\nNTERVJU TESLE SA DŽON SMITOM\niz 1899. godine\nTESLA: Posredničko pleme medu nаrodimа, trgovci sunčаnom energijom nа Zemlji.\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Sub Sep 03, 2011 11:44 pm\n/Srpsku ekipu su činili Stefan Anđelković i Ognjen Marković učenici četvrtog razreda koji su osvojili po jednu srebrnu medalju, zatim Filip Živanović, učenik četvrtog razreda koji je osvojio bronzanu medalju i Ivan Tanasijević, učenik drugog razreda.\nNa takmičenju je učestvovalo oko 30 zemalja. Ekipa se vraća u Beograd u ponedeljak, 5. septembra 2011. godine u ranim jutarnjim časovima.\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Ned Sep 11, 2011 9:55 pm\nОбележена 97. годишњица битке на планини Гучево\nЛОЗНИЦА – На планини Гучево код Лознице, полагањем венаца на споменик припадницима Српске војске палим у двомесечним борбама у првој години Првог светског рата и подсећањем на та збивања, данас је обележена 97. годишњица војне операције познате и као ''Битка на Дрини''.\nВенце су положиле делегације града Лознице, Центра за културу ''Вук Караџић'', Друштва за неговање традиција ослободилачких ратова до 1918. године из Београда и његове одвашње подружнице и лозничке Основне школе ''Јован Цвијић''.\nПред спомен-костурницом, у којој заједно почивају посмртни остаци палих српских војника и старешина и припадника аустро-уграских јединица, по чему је тај споменик познат као један од ретких не само код нас него и у свету, одржан је традиционални комеморативни скуп.\nУ присуству грађана и званичника и ученика лозничких основних и средњих школа, члан Градског већа Љубинко Ђокић је подсетио на нашу слободарску прошлост, док је директор библиотеке Вуковог завичаја Радован Симић говорио о Гучевској бици.\nUmesto pomena, palim srpskim junacima u Prvom svetskom ratu, biblijskom stradanju jednog naroda koji kroz cetiri godine prolazi golgotu, teror, genocid, robovanje i izbeglistvo-\ntelegram nemackog kajzera Viljema II vrhovnom komandantu bugarske armije kralju Ferdinandu Koburgu poslije njene kapitulacije, 28. septembra 1918. godine: "Sezdeset dve hiljade srpskih vojnika odlucilo je rat. Sramota!" -\n(bolje priznanje ni sami ne bismo mogli napisati)\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Sub Sep 24, 2011 10:53 pm\nУмрла је у Београду 5. октобра 1973. Сахрањена је на Новом гробљу у алеји великана уз највише државне и војне почасти\nU dobrovoljacku jedinicu je primljena zahvaljujuci lukavstvu - odsekavsi kosu, stavivsi sajkacu i preobucena u muskarca (prijavila se umesto svog brata, jedinca, koji je trebao biti mobilisan).\nU sastavu Drinske divizije je, izmedu ostalog, ucestvovala u borbama oko opsednutog Skadra (zauzet 22. aprila 1913. godine) i u Bregalnickoj bici (30. juna do 8. jula 1913. godine). Na Bregalnici je dobila kaplarski cin i prvu medalju za hrabrost. Tu je ranjena i u bolnici je otkriveno da je - zena.\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Pon Sep 26, 2011 8:58 pm\nOtkrio bakterije koje jedu naftu\nValjevac Aleksej Drino (20), student druge godine Biološkog fakulteta na smeru molekularne biologije, dobio je nagradu Beogradskog univerziteta za prošlu studijsku godinu za najbolji naučno-stručni rad iz oblasti prirodnih nauka. Drino je nagradu zaslužio tako što je pronašao, izolovao i sačuvao tri soja bakterija sposobnih da žive u nafti i razgrađuju tog zagađivača. Kao presedan u istoriji dodele ove nagrade, mladi Valjevac je priznanje dobio kao brucoš, dok su ostali nagrađeni studenti u oblasti društvenih, tehničkih i medicinskih nauka apsolventi ili studenti treće godine studija.\nAleksej Drino prvi je dobio nagradu za rad koji je uradio kao brucoš\nAleksej je pobednički rad iz oblasti genetike bakterija započeo prošle godine u Istraživačkoj stanici Petnica, a potom ga, uz pomoć mentora Ive Pruner, doradio u laboratoriji za molekularnu biologiju Instituta za molekularnu genetiku i genetički inženjering, gde volontira.\n- Zagađivači poput nafte ili plastike veliki su problem savremenog društva. Međutim, u prirodi postoje određene vrste bakterija koje su godinama evoluirale tako da mogu da razlažu naftu i plastiku. Zbog toga, veliki naučni izazov je te bakterije pronaći, izolovati ih, genetski okarakterisati u kakvim su srodničkim odnosima i odrediti koji su to geni uključeni u razgradnju. Svrha mog rada je bila da takve bakterije pronađem, izolujem i sačuvam - objašnjava Aleksej, koji je otkrio tri populacije bakterija koje mogu da razgrađuju naftu.\nUzorak mu je bila zagađena zemlja pored nekoliko benzinskih stanica u Valjevu, zemljište koje se nalazi neposredno uz kanistere sa gorivom. Uz osmeh priznaje da su ga radnici pumpi, prilikom uzimanja uzoraka, „malo čudno posmatrali“, naročito kada se pojavio sa plastičnom kutijom na kojoj piše „biohazard“, ali da nisu pravili probleme. Najvažnije je, kako kaže, da se tačnom pokazala pretpostavka da se iz zemlje pored benzinskih stanica u njegovom rodnom gradu mogu pronaći bakterije otporne na naftu i sposobne da je razlažu\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Čet Sep 29, 2011 12:00 am\nЗоран Поповић решио загонетку ХИВ вируса\nНаучну загонетку коју нису успевали да реше ни људи ни компјутери одгонетнули су – љубитељи компјутерских игара. Наука је преточена у забавну видео игру „Фолдит” и за само 20 дана онлајн гејмери успели су да реше проблем који је научнике мучио 15 година. Декодирали су структуру ензима „ретровирусна протеаза” који има главну улогу у ширењу ХИВ-а код мајмуна.\nДизајнер и главни истраживач овог пројекта је Зоран Поповић, који је као ученик Девете београдске гимназије отишао у САД, а данас је професор на Универзитету Вашингтон у Сијетлу и директор Центра за науку игре. Пројекти којима се овај центар бави чине се као далека будућност, али успех са дешифровањем ензима ХИВ-а говори нам да је она већ почела.\n– Схватио сам да би моје истраживање имало много већи утицај ако бих, уместо да интегришем науку у игре, интегрисао игре у науку ради решавања великих друштвених проблема. Мој центар је у последњих неколико година креирао нови жанр игара: игре научног истраживања. Играчи „Фолдита” су успели да реше већ неколико проблема које ни научници ни компјутери нису могли да реше сами. Још нисмо публиковали два нова открића која су можда још већа од откривене структуре ХИВ ензима – каже за наш лист Поповић (43), стручњак за компјутерске науке.\nНа сајту fold.it љубитеље ове врсте забаве сваке недеље очекују два нова изазова, а ако им неко од укућана приговори да „краду богу дане”, слободно могу да одговоре да дају свој допринос науци.\nПоповић, који је дипломирао на Брауну, а магистрирао и докторирао на Карнеги Мелон универзитету, објашњава да није лако створити игру која је занимљива и атрактивна у ширем смислу, а камоли ону која је истовремено и занимљива и способна да реши неки проблем. Свака научна игра мора да буде дизајнирана тако да буде интересантна довољно дуго да би људи без икаквог научног образовања постали стручњаци играјући је.\nКомпликована наука претворена је у забаву, али то није једини начин да ова разонода и за многе опсесија прерасте у нешто корисно. Поповић са својим тимом покушава да направи велику револуцију у образовању.\n– Замислите да игре замењују и школу и домаће задатке, а тестови постају непотребни, јер игра детаљно зна ниво разумевања сваког студента. Такође радимо на играма које могу да открију безбедносне „рупе” у компјутерским програмима.Пошто су успешно решили „слагалицу” протеина ХИВ-а, гејмери ускоро могу да очекују нове изазове.\n– За три-четири месеца објавићемо игре које олакшавају учење разломака и пропорционалности, што је велики проблем у математичком образовању. Замислите кад би читав математички наставни план од основне до средње школе могао да се савлада играјући једну велику компјутерску игру. То је наш највећи активни пројекат – каже Поповић\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Sre Okt 05, 2011 9:16 pm\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Sre Okt 05, 2011 10:12 pm\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Sre Okt 05, 2011 10:17 pm\nNaslov: Re: SRBI I SRBIJA Sre Okt 05, 2011 10:23 pm\n1. Isporucimo sve haske optuzenike. Sto smo i uradili.\n2. Priznamo Kosovo.\n3. Isporucimo i Gadafija.\n4. Otkrijemo Atlantidu.\nE kad ovo ispunimo ulazak u Eu nam je siguran.\nkako forumaši vedrana medicinari mudrolije prava pacijenti rijaliti Srbija serbia bloger koliko kuda RUKOMET rudan tako avatar statusi krule trenutno zvezda mačke erotika Poruka crkva crvena


Pitanje 8471 • Kada muž i žena nemaju decu i zajedno su sagradili kuću koja vredi X evra i muž umre, kako se po zakonu deli imovina a da se kuća vodi na muža? Unapred hvala.\nKada muž i žena nemaju decu i zajedno su sagradili kuću koja vredi X evra i muž umre, kako se po zakonu deli imovina a da se kuća vodi na muža? Unapred hvala.\nPrema Zakonu o nasleđivanju, čl. 8, na osnovu zakona, ostavioca nasleđuju: njegovi potomci, njegovi usvojenici i njihovi potomci, njegov bračni drug, njegovi roditelji, njegovi usvojioci, njegova braća i sestre i njihovi potomci, njegovi dedovi i babe i njihovi potomci i njegovi ostali preci.\nBudući da u Vašem slučaju nema potomaka, bračni drug nasleđuje u drugom naslednom redu. U drugom naslednom redu se takođe nalaze roditelji ostavioca i njihovo potomstvo.\nAko ostaviočevi roditelji ne mogu ili neće da naslede, njihov deo nasleđuju njihovi potomci.\nAko ostaviočev roditelj nema potomstva a ne može ili neće da nasledi, njegov deo nasleđuje drugi ostaviočev roditelj, a ako ni on ne može ili neće da nasledi, njegovi potomci nasleđuju sve što bi pripalo roditeljima.\nPrethodnoOtac star 92 godine, udovac, ima dvoje dece koje vode racuna o njemu, izrazio je želju da se oženi. Kako zaštititi imovinu da ga ne bi neko prevario SledećeKako coveka od 92 godine proglasiti poslovno nesposobnim?


Konkursno rešenje – Blok 42, Novi Beograd – Putinvest\nKonkursno rešenje – Blok 42, Novi Beograd\nKonkurs za izradu urbanističko-arhitektonskog rešenja autobuske i železničke stanice Novi Beograd i poslovno komercijalnog kompleksa u Bloku 42 u Novom Beogradu\nOsnovna postavka rešenja distribucije saobraćajnih tokova autobuske stanice bazirana je na jednoj matičnoj saobraćajnici i kružnom toku između ulica Antifašističke borbe (Proleterske solidarnosti) i saobraćajnice 2a - 2a. Ulica Antifašističke borbe je u rangu prvog reda i u poprečnom preseku ima tri trake po smeru, obostrane trotoare i tramvajsku bašticu u središnjem delu kolovoza. Priključenja na ovu ulicu ostvarena su kao uliv – izliv.\nSaobraćajnica koja povezuje ulicu Jurija Gagarina i ulicu Đorđa Stanojevića (2a – 2a) je u rangu ulice prvog reda i u poprečnom profilu ima tri saobraćajne trake po smeru i obostrane trotoare. Sa ovim saobraćajnicama ostvaren je priključak sa punim programom veza (uz svetlosnu signalizaciju).\nSva kretanja autobusa u zoni pristupa peronima ostvareni su u režimu jednosmernih kretanja.\nZa prigradski saobraćaj (linije prema: Smederevu, Mladenovcu, Lazarevcu,…) projektovani su peroni za prihvat zglobnih autobusa koji se već koriste na ovim linijama.\nPolazni peroni imaju tople čekaonice, a natkriveni su i celom površinom autobuskog stajališnog mesta čime se postiže maksimalan komfor pri ukrcavanju. Objekat je organizovan u dve nadzemne etaže i manjom podzemnom etažom koja služi za vezu sa peronima. Gornja nadzemna etaža ima svetlarnik i terasu sa letnjom baštom.\nEventualno povećanje broja polaznih perona u narednom periodu moguće je ostvariti prekomponovanjem rešenja parkinga za putnička vozila uz polazne perone za prigradske linije uz dogradnju novih polaznih perona, a modularnost konstrukcije bi omogućila da se novi peroni stilski ukomponuju sa ostatkom stanice.\nZa dolazne perone obezbeđeno je istovremen prihvat za 14 autobusa uz mogućnost povećanja kapaciteta za još tri perona koji bi mogli ostvariti izmeštanjem taksi stanice na drugu lokaciju.\nDolazni peroni su zaštićeni nadstrešnicama u svojoj punoj površini da bi se obezbedio maksimalan komfor izlazećih putnika i ljudi koji ih dočekuju, čak i tokom uzimanaja prtljaga. U okviru perona planirani su i ugostiteljski objekat, javni wc i objekat za organizacju prijema autobusa kao i info-pult.\nNa lokaciji za pripremne perone obezbeđeno je 70 garažnih mesta kao i po dva punkta za pranje i servisiranje autobusa sa prodavnicama rezervnih delova i opreme i objektima za kontrolu, održavanje i odmor voznog osoblja. Pripremni peroni su natkriveni, a nadstrešnice su stilski uklopljene u stanični ambijent.\nLokacija železničke stanice Novi Beograd opslužena je sa dve paralelne servisne saobraćajnice, međusobno povezane, kojima su u potpunosti zadovoljene sve potrebe za pristupom parkinzima, taksi stajalištima, terminalima javnog prevoza i ostalim sadržajima.\nForma železničke stanice uslovljena je željom da se na najracionalniji način usaglasi dato rešenje sa postojećim stanjem objekta železničke stanice. Osim toga lako se može prilagoditi najavljenom proširenju stanice sa još koloseka. Konstrukcija je modularna što ostavlja mogućost fazne izgradnje u skladu sa trenutnim potrebama.\nObjekti za prijem putnika su formirani zastakljenjem dela postojećeg železničkog nadvožnjaka uz ugradnju potrebne izolacije, što na krovu nije problem pogotovu što je predviđeno i povišenje perona u skladu sa standardima za perone koje mogu da koriste osobe sa posebnim potrebama. Na ta način je ostvarena i ušteda u njihovoj gradnji. Svaki od dva prijemna objekta može sadržati do 46 šaltera svih namena, sadrži kancelarijski prostor za funkcionisanje stanice, prostor za turističke agencije, kioske, restorane brze hrane i toalete.\nZa prijem putnika iskorišćeni su svi peroni koji imaju dovoljnu širinu, dok su dva servisna perona male širine predviđena za postavljanje krovne konstrukcije. Vertikalna komunikacija je ostvarena klasičnim stepenicama, mahom za silaz, penjućim eskalatorima i liftovima za osobe sa posebnim potrebama.\nPeronski prostor je maksimalno zatvoren staklenom fasadom da bi se umanjio problem vetra koji je izražen na postojećoj stanici Novi Beograd zbog njenog položaja na koti 10m iznad tla. Dodatni problem predstavlja činjenica da se pravci prostiranja koloseka poklapaju sa dominantnim pravcima vetrova na lokaciji. Iz tih razloga peronski prostori su maksimalno zatvoreni i na krajevima, ostavljeni su samo otvori za ulazak vozova, a forma završetka nadstrehe, koja se lučno spušta do kote perona je osmišljena tako da onaj deo vetra koji naiđe na fasadu ne skrene u perone, već bude usmeren preko stanice. Na taj način značajno se smanjuje količina vetra koji bi duvao u peronskom prostoru, jer i onaj deo koji bi ušao kroz prolaze gubi snagu jer se rasprostire na veći prostor. Dodatno smanjenje snage tog vetra je, ako se za to ukaže potreba, moguće postići instaliranjem ventilacionih kanala kod prolaza za vozove koji bi usmeravali deo vetra koji fasada tera preko krova da se sudara sa vetrom koji bi ušao u peronski prostor i time ga sprečavao da tuda prođe. Krov pruža zaštitu od sunca sa juga i difuzno osvetljenje sa severa, koje ni zimi ne bi bilo eliminisano slojem snega zbog značajnog nagiba koji bi obezbedio njegovo klizanje.\nPolazni peroni autobuske stanice opsluženi su sa 12 mesta za taksi a dolazni peroni sa 8 mesta. Železničku stanicu, komercijalni kompleks i hotel opslužuje 15 taksi mesta na tri taksi stanice. Kod definisanja mesta taksi stanica trudili smo se da se izvrši maksimalna disperzija lokacija i na taj način približe korisnicima.\nParkinzi za putnička vozila\nU zoni autobuske stanice obezbeđene su površine za parkiranje na otvorenum prostoru: ukupno 296 parking mesta. Za korisnike železničke stanice, stajališta javnog prevoza i drugih sadržaja u neposrednom okruženju obezbeđeno je 388 mesta za parkiranje putničkih vozila ispod konstrukcije objekta.\nKod definisanja mesta parkirališta i taksi stanica trudili smo se da se izvrši maksimalna disperzija lokacija i na taj način približe korisnicima uz uslov da grupacije parkinga budu u granicama 100-150 PM, zbog jednostavnije i brže komunikacije (ulaz – izlaz sa parkinga), pošto se radi o parkiralištima sa čestim izmenama mesta (nepoželjne velike koncentracije).\nKomercijalno-ugostiteljski kompleks i poslovni blokovi imaju manje površinske parkinge i velike podzemne garaže u skladu sa potrebama tih funkcija. Podzemne garaže su sve organizovane na nivou jedne podzemne etaže da ne bi zašle u zonu podzemnih voda.\nKolski pristupi objektu autobuske stanice\nKolski pristup za korisnike autobuske stanice (polazni peroni) ostvaren je jednosmernim tokom iz ulice 2a – 2a sa obostranim nišama ispred staničnog objekta za prihvat i iskrcavanje putnika.\nTerminali za nove (autobuske) linije JGS\nPored postojećih linija javnog prevoza (tramvaja i autobusa) kao i planiranog metroa, definisane su u zoni između objekata železničke stanice i UMP-a, a izvan pružnog zemljišta i saobraćajne površine za pristup, terminale i stajališta najmanje 6 novih linija javnog gradskog prevoza koje bi opsluživale sadržaje nove autobuske i železničke stanice.\nSvi planirani sadržaji su povezani korektnim pešačkim vezama kako međusobno tako i sa postojećim i planiranim stajalištima linija javnog gradskog prevoza.\nUređenje slobodnih površina\nNa svim slobodnim površinama na kojima za to postoje uslovi, predviđeno je ozelenjavanje a uz osnovne pešačke koridore i parkinge zasenjavanje, zasadom listopadnim sadnicama.\nSve sadržaje autobuske stanice moguće je izdvojiti i izvesti kao posebnu fazu, sa ili bez terminala za nove autobuske linije. Peroni su isprojektovani modularno pa se i oni mogu izvoditi fazno ako se za to ukaže potreba.\nIzgradnju železničke stanice takođe je moguće, čak i poželjno, podeliti u dve faze. Prva faza bi bila izgradnja objekta za prijem putnika uz ulicu Antifašističke borbe i peronske nadstrehe u dužini od 250m. Druga faza bi se izvodila kada se završi metro stanica ispod železničkog nadvožnjaka kraj ulice Đorđa Stanojevića. Tada bi se dodao drugi objekat za prijem putnika koji bi obuhvatao izlaz iz metro stanice, a peronska nadstreha bi se modularno produžila do novog objekta.\nEkološke norme i estetske vrednosti\nOsnovne karakteristike površina koji su predmet ovog konkursa je izuzetno naglašena saobraćajna funkcija što je uslovilo da se prilikom definisanja rešenja ovog prostora maksimalno ispoštuju funkcionalnost, racionalnost i ekološke norme i estetske vrednosti.\nEstetika staničnih objekata za motiv ima valovitost vode reka na čijim obalama počiva Beograd. Pomenuti motiv je iskorišćen za vizuelno povezivanje autobuske i železničke stanice u ambijentalnu celinu. Poslovni objekti ka Jurija Gagarina su stilski uklopljeni sa postmodernističkom arhitekturom susednog poslovnog parka u bloku 67. Komercijalni objekti u Bulevaru Milutina Milankovića imaju svedene modernističke linije koje su karakteristika Novog Beograda a koje se javljaju na objektima u blokovima 28 i 23 kao i na objektu Super Vera sa suprotne strane ulice.\nSvi objekti su projektovani sa namerom korišćenja prirodnog osvetljenja gde god je to moguće. U tom cilju krovovi i nadstrehe autobuske i železničke stanice, zbog svojih velikih površina imaju kosine orijentisane ka severu pokrivene staklom. Nijhovom orijentacijom prema severu se izbegava efekat staklene bašte leti. Na krovnim kosinama orijentisanim ka jugu završna obrada je lim, a nagib kosine je podešen za postavljanje solarnih panela, bilo fotonaponskih bilo za grejanje sanitarne vode, za šta su i orijentacije objekata železničke i autobuske stanice naročito pogodne. Moguće je ostvariti 95% iskorišćenosti fotonaponskih panela, ali njihovo postavljanje je opciono.\nObjekti autobuske i železničke stanice su čelične konstrukcije sa mahom staklenom oblogom što omogućava jeftiniju zamenu ili uklanjanje uz visok stepen reciklaže.


Hronika - datum: 2021-01-23 SPRIJEČENA LIKVIDACIJA VELJKA BELIVUKA U TIVTU\nVeljko Belivuk Velja Nevolja na nišanu klanova Kako nezvanično saznajemo, slobode su lišeni Radovan Stanišić, Mile Jovanović i izvjesni Kostić. U ovoj akciji je učestvovala i hercegnovska policija\nCrnogorska policija i Specijalno državno tužilaštvo spriječili su likvidaciju Beograđanina Veljka Belivuka, zvanog Velja Nevolja, koja je, prema nezvaničnim informacijama, bila planirana u Tivtu. To krivično djelo, kako se sumnja, trebalo je da bude izvršeno u nastavku rata kriminalih klanova. „Danu“ je iz vrha crnogorske policije potvrđeno da je spriječen pokušaj ubistva i da su uhapšeni osumnjičeni za teško ubistvo u pokušaju. Kako smo nezvanično saznali, slobode su lišeni Radovan Stanišić, Mile Jovanović i izvjesni Kostić. Nije zvanično poznato koji kriminalni klan stoji iza pokušaja ubistva Belivuka. U ovoj akciji učestvovala je i hercegnovska policija.\nPrvi čovjek „kavačkog klana“ Radoje Zvicer i Belivuk privedeni su prije tri dana na informativni razgovor u stanicu kotorske policije, a nakon saslušanja su pušteni. Sa njima je tada privedeno više bezbjednosno interesantnih osoba koje slove za osobe bliske „kavčanima“.\nBelivuk je odranije poznat policiji po nasilničkom ponašanju. Bio je vrlo blizak sa Aleksandrom Stankovićem, poznatijim kao Sale Mutavi, koji je ubijen 2016. godine. Belivuku je suđeno zbog pomaganja u ubistvu Vlastimira Miloševića, ali je oslobođen te optužbe. On je 2016. godine sa Darkom Ristićem napao direktora FK „Partizan“ Miloša Vazuru i njegovo obezbjeđenje.\nBelivuk već nekoliko godine predvodi Partizanovu navijačku grupu „janjičari“. Kako je objavio „Blic“, u poslednjih nekoliko godina pojedine navijačke grupe u prestonici preuzele su primat u prodaji narkotika i demonstrirale silu na svakom ćošku, pa su „kavčani“ ubrzo shvatili da im je najbolje da sklope saradnju sa najopasnijim među njima. Tako je taj klan otpočeo blisku saradnju sa Veljkom Belivukom, koji je „janjičare“ preuzeo nakon ubistva Aleksandra Stankovića.\nâBelivukov prijatelj Radoje Zvicer preživio je surovi pokušaj ubistva 26. maja prošle godine u Kijevu. Na tog Kotoranina tada je ispaljeno više hitaca, ali je uspio da preživi. Zbog tog napada, ukrajinska policija je uhapsila Baranina Stefana Đukića Mandića, Podgoričanina Emila Tuzovića i državljane Srbije Petra Jovanovića i Milana Brankovića. Kako su ranije objavili mediji, Đukić je pod sumnjama da je član kriminalne grupe koja je optužena za ubistvo jednog crnogorskog državljanina u Španiji, a važi za plaćenog ubicu „škaljarskog klana“. On se sumnjiči da je 1. novembra 2019. godine ubio Baranina Jovana Klisića i ranio Velizara Gardaševića.\nSaslušano nekoliko osoba\nU sklopu ove akcije, prema nezvaničnim informacijama, budvanska policija je saslušala nekoliko osoba, od kojih su prikupljene određene informacije koje se odnose na Veljka Belivuka. Kako saznajemo, Belivuk već neko vrijeme boravi u Crnoj Gori jer mu je u Beogradu ugrožena bezbjednost.\nIz Uprave policije i Specijalnog državnog tužilaštva juče se nisu zvanično oglašavali ovim povodom.


Održan sastanak predstavnika Direktorata za vanredne situacije sa predstavnicima jedinica lokalnih samouprava koji se bave poslovima komunalne policije i inspekcije\nDatum objave: 30.05.2019 14:29 | Autor: MUP\nDanas je u prostorijama Direktorata za vanredne situacije MUP-a održan sastanak između predstavnika jedinica lokalnih samouprava koji se bave poslovima komunalne policije i inspekcije i predstavnika Direktorata za vanredne situacije na temu priprema za predstojeću požarnu sezonu.\nNa sastanku su analizirane nadležnosti, kapaciteti i resursi ovih službi u cilju smanjenja rizika od požara. Konstatovano je da će komunalna inspekcija i policija zajedno sa Inspekcijom za zaštitu i spašavanje Direktorata za vanredne situacije pojačati svoje aktivnosti na terenu u narednom periodu, kako bi se sprovođenjem preventivnih mjera smanjila opasnost od nastajanja požara na otvorenom prostoru.\nUčesnici sastanka su apelovali na građane da u periodu pojačanog rizika od požara urede svoja imanja, te da ukoliko imaju potrebe za spaljivanjem određenog otpadnog materijala o tome obavijeste službe zaštite i spašavanje u njihovim opštinama, kako bi se te aktivnosti obavile na kontrolisan i bezbjedan način.\nRazmotrena su i pitanja vezana za usklađenost zakonskih propisa i procedura i iskazana je potreba za dodatnim usaglašavanjem istih, radi bržeg i efikasnijeg postupanja nadležnih službi.\nOvom prilikom upućena je i molba građanima da iskoriste mogućnost prijavljivanja nastanka požara i počinilaca na broj 112 Direktorata za vanredne situacije.


Udio najsiromašnijih ljudi u svjetskom stanovništvu, koji dnevno moraju da prežive sa manje od 1,90 dolara, opada, kao i ukupno gledano nejednakost.\nMeđutim, ističe Kim, neophodno je još mnogo uraditi jer je još uvijek više od 700 miliona ljudi ugroženo od siromaštva, od čega je polovina djece.\nOgroman udio u poboljšanju ostvarila je, prema njegovim riječima, Kina, gdje je više od 700 miliona ljudi izašlo iz siromaštva.\n„Treba priznati da je to bilo moguće kada se dozvolilo pojedincima da se obogate“, rekao je on u izlaganju na skupu „Finansije u dijalogu“, na koji poziva ministar finansija Austrije Hans Jerg Šeling.\nIstovremeno je naglasio da postoji svijest o tome da nikada neće biti svijeta bez siromaštva, jer bi, da bi se postiglo, bilo neophodno da se spriječe elementarne nepogode i slični uticaji.\nDa bi se postigli ciljevi – manje siromaštva i manje nejednakosti, neophodna su tri koraka, naglasio je Kim, ukazujući da se mora podstaći održivi razboj, ulagati u obrazovanje i povećati otpornost na krize.\nKim polazi od toga da će automatizacija i digitalizacija u Trećem svijetu odneti radna mjesta.\nU zemljama popit Indije nestaće dvije trećine, u Etiopiji čak 85 odsto radnih mjesta.\nU Kini šef Svetske banke očekuje da će 77 odsto aktuelnih radnih mjesta u bliskoj budućnosti nestati, ali je zemlja dobro pripremljena, jer od 900 miliona zaposlenih 150 miliona ima tehničko obrazovanje i može bolje da se suoči sa preokretima.\nKim je podvukao da je važno u prvim godinama života spriječiti slab razvoj, jer ako dijete u toj dobi, zbog nedovoljne snabdjevenosti hranom i lijekovima, zaostane u razvoju, onda zaostaje i mozak.\nU Indiji je od toga pogođeno 38 odsto djece, a u Kini danas svega devet odsto, navodi Kim.\n„Investirati u dijecu je ekonomski korisno“, naglasio je Kim dodajući da, ako bi se uklonio problem nedovoljne ishrane, onda bi i privredni doprinos Afrike bio za devet odsto, a jugoistočne Azije za deset odsto veći. Tanjug\nTagovi: afrikaDžim Džong Kiminvesticije u djecukinasiromastvosvijetska banka


Određivanje onečišćenja u lijekovima kapilarnom elektroforezom | Repository of Faculty of Pharmacy and Biochemistry University of Zagreb\nSertić, M. (2016). Određivanje onečišćenja u lijekovima kapilarnom elektroforezom (Professional thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:163:106148\nSertić, Miranda. "Određivanje onečišćenja u lijekovima kapilarnom elektroforezom." Professional thesis, University of Zagreb, Faculty of Pharmacy and Biochemistry, 2016. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:163:106148\nSertić, M. (2016). 'Određivanje onečišćenja u lijekovima kapilarnom elektroforezom', Professional thesis, University of Zagreb, Faculty of Pharmacy and Biochemistry, accessed 18 August 2019, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:163:106148\nSertić M. Određivanje onečišćenja u lijekovima kapilarnom elektroforezom [Professional thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Pharmacy and Biochemistry; 2016 [cited 2019 August 18] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:163:106148\nM. Sertić, "Određivanje onečišćenja u lijekovima kapilarnom elektroforezom", Professional thesis, University of Zagreb, Faculty of Pharmacy and Biochemistry, Zagreb, 2016. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:163:106148\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:163:106148\nTitle Određivanje onečišćenja u lijekovima kapilarnom elektroforezom\nCreated on 2017-01-13 11:30:57


Novo zaduženje "Autoputeva RS" | Radio Televizija BN\nNovo zaduženje "Autoputeva RS"\nIako je Srpska dobila 54 miliona maraka od akciza i putarina „Autoputevi Republike Srpske“ ne odustaju od kredita teškog 40 miliona maraka. Vraćanje kredita garantuje Vlada Srpske.\nRepublika Srpska 16.08.2018 | 21:09\nRepublika Srpska garantuje za novo milionsko zaduženje javnog preduzeća ’’Autoputevi’’. Vlada Srpske dala je saglasnost za kreditno zaduženje od 40 miliona maraka. Period otplate je godinu dana a fiksna kamatna stopa 3,25 odsto.\nRepublika Srpska bezuslovno garantuje pravovremeno plaćanje svih obaveza prema ugovoru koji će se zaključiti između „Autoputeva“ i izabranog konzorcijuma koji čine Unicredit banka, Nova banka, Komercijalna banka i NLB banka Banjaluka. Namjena kreditnog zaduženja je završetak autoputa Banjaluka – Doboj.\nIz preduzeća ’’Autoputevi’’ za novo zaduženje su se odlučili zbog, kako su pravdali, blokade novca od akciza. Sada kada je Srpska dobila 54 miliona maraka od akciza i putarina od kredita, po svemu sudeći, ne planiraju odustati. Direktor ovog preduzeća Dušan Topić na naše pozive nije odgovarao.\nJavno preduzeće ’’Autoputevi Republike Srpske’’ je kreditno nesposobno i to je još 2016. godine pokazao i nezavisni revizorski izvještaj, navode ekonomisti.\nDa preduzeće "Autoputevi Republike Srpske" ne može samostalno da funkcioniše smatraju i u Srpskoj demokratskoj stranci.\nTender za novi kredit „Autoputevi RS“ raspisali su krajem maja, a u tenderskoj dokumentaciji je navedeno da je namijenjen za obezbjeđenje novca potrebnog za završetak izgradnje autoputa od Banjaluke do Doboja.\nRanije su u ovom preduzeću tvrdili da će autoput 9.januar koštati ukupno 764,4 miliona maraka i da se kompletna izgradnja finansira iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj i Evropske investicione banke.\nOjha ojha...gija, gija....jašemo vas glupa bagro ...gija, gija...ojha ojha...\nNiko nikad neće zasititi gladne oči Dodika, Stankovića, Kaje, Škrbića, Špirića...\nKakva zaduzenja kad imaju pare od akcizaa.\nEvo daju koncesiju na odmaralište, bez tendera. Samo dodijele lokaciju svom čovjeku.\nDa li su ovo uopšte normalni ljudi? A njihovi glasači šta kažu na ovo? Trebalo bi ih intervjuisati na ovu temu. Ovo je čisti bezobrazluk i veleizdaja ove republike.\nNije valja da ste slijepi??? To je vec odavno!!! Na zalost!?\nUdri Mile do potpunog kraha.Ustvari RS je vec bankrotirala samo to niko nece da kaze.\nKaze Baja otvor autoputa u Septembru a sad je polovina Avgusta.Stigle pare od akciza koje takodje ne trebaju za dovrsetak jer ostali jos najsitniji radovi oko signalizacije a oni se zaduzuju za taj auto put i uz to stigle pare od akciza hahahaha Pa ovo nema nidje na svijetu...\nNaravno, treba Mile snajki da plati stan i malo u svoj dzep.\nSrbe ne moze niko da dementuje osim oni sami sebe. Samo to ih kosta i kostalo ih je !


Anđeo čuvar zatočen u jeziku | Kultura | Novosti.rs\nBane Đorđević | 18. januar 2014. 20:11 | Komentara: 0\nVojislav Karanović o knjizi eseja o poeziji i lepoti reči, pohvali kreativnosti i mašti. Poezija nas zove da preko pojava života ne prelazimo nehajno, već da se u svaki oblik postojanja uživimo\nTEKSTOVE sabrane u knjizi "Oslobađanje anđela", u izdanju narodne biblioteke "Stefan Prvovenčani", pesnik Vojislav Karanović pisao je tokom poslednje dve decenije i svi se tiču poezije. Čak i kada je reč o nečem drugom: o slikarstvu, filmu, ili nekoj drugoj temi - sve je to sagledano kroz prizmu poezije.\n- Verujem da između ovih eseja i mojih pesama postoji unutrašnja veza. Konačno, svi ovi tekstovi jesu saputnici moje pesničke avanture. Uz to, ovi eseji ne žele da o poeziji govore sa distance i nezainteresovano, nego nastoje da se i sami što više primaknu pesničkom izrazu - kaže za "Novosti" Karanović.\n* Šta ih povezuje sa vašim pesničkim knjigama?\n- Na ovu blisku vezu upućuje i sam naslov knjige, a on se tiče reči koje se pripisuju Mikelanđelu. Na pitanje kako mu je pošlo za rukom da načini skulpturu anđela, veliki umetnik je odgovorio da je video anđela u mermeru i da je samo klesao dok ga nije oslobodio. Ove eseje i vlastite pesme doživljavam kao delove iste želje: da se oslobodi anđeo zatočen u jeziku.\n* Sa kojom definicijom poezije ste najzadovoljniji?\n- Definicija poezije ima koliko i pesnika. Pa i više, jer su poeziju definisali svi oni koji su o njoj pisali, razmišljali i tumačili pojedina dela. Mislim da sa definicijama poezije treba biti oprezan, primati ih uvek sa rezervom. Kao što se poezija opire definisanju života - želi da sačuva otvoren prostor tajne i slutnje - tako dubok doživljaj pesme čini izlišnom svaku definiciju poezije. Mada, ne treba poricati potrebu za definicijama, jer i tada upadamo u zamku definisanja, samo sa druge strane. Treba se opustiti. Čitati poeziju, imati omiljene pesnike, voleti pojedine pesme. Dopustiti poeziji da ona nas odredi; dozvoliti da zanos i stvaralačka radost, koje u nama budi doživljaj pesme, postanu definicija nas samih.\n* Knjiga počinje i završava se esejom o Disu, u njoj su tekstovi o Đuri Jakšiću, Popi, Blejku, Rilkeu, Lazi Kostiću, Branku Miljkoviću... Čije pesme biste poneli na pusto ostrvo?\n- Sa sobom bih poneo - rečnik. Voleo bih da to bude rečnik mog, srpskog jezika, ali bih se utešio i rečnikom nekog od jezika koje sam tokom života pokušao da oslušnem. Pokušao bih da na tom ostrvu sklonište napravim od grana i pruća, ali i od reči. Uostalom, svaki od pomenutih pesnika gradio je sebi dom u jeziku. U njihove kuće ulazi se kroz reči. Otvaranje rečnika isto je što i otvaranje vrata njihovih kuća. Imajući kraj sebe rečnik, mogao bih da posećujem sve te pesnike. Tako na tom pustom ostrvu ne bih bio sam. I ono ne bi bilo - pusto.\n* Kažete da svi tekstovi predstavljaju pohvalu kreativnosti i mašti. Na šta nas time upućujete?\n- Pesnik mora da poseduje istančan osećaj za jezik, da u sebi čuva začuđenost svetom i da ima istinsku potrebu da nešto kaže. Tek tada stvaranje ima smisla. Kreativnost i mašta su sile koje stvaralački proces vode do konačnog oblika, oblika pesme. Samo takve pesme, koje iznedri mašta i iza kojih se oseća energija kreativne igre, ima smisla čitati. Te pesme nas hrabre i podstiču da u naš doživljaj sveta, u naše postupke i odnose prema drugim ljudima ugradimo kreativnost i maštu.\n* Današnji čovek je, po vašim rečima, doveo u sumnju zanos, maštanje, spontanost... Kako se poezija snalazi u takvom svetu?\n- Sa jedne strane, situacija je teža, jer poezija mora da odoleva snažnim naletima ravnodušnosti, nipodaštavanja i nerazumevanja koji je okružuju. Pri čemu ona ne sme da dopusti da je iznutra nagriza sumnja, mora da sačuva veru u moć mašte i snagu reči. Sa druge strane, u vremenu koje je u prvi plan istaklo veru u materijalne vrednosti, u kom odasvud dopire nerazgovetan i zaglušujući žagor, a pred ljudskim očima se svakodnevno rasprskavaju vatrometi slika, govor poezije dobija na značaju. U vreme "buke i besa" tiha i blaga reč postaje dragocena, čak - lekovita. A poezija izgovara upravo takvu reč.\nGRAĐA ZA SNOVE * RADITE kao urednik na RTS-u. Kako urednik i pesnik sarađuju?\n- Na Televiziji Beograd radio sam ciklus emisija "Krugovi poezije", u kojima sam pokušao da na specifičan način, kroz kratke emisije koje imaju formu TV eseja, ukažem na vrednost poezije. To je za mene bilo dragoceno jer sam upoznao ljude različitih profesija koji vole poeziju, kojima pesnička reč nešto znači. Na Radio Beogradu, gde trenutno radim kao urednik, autor sam emisije "Građa za snove", koja se emituje u okviru Noćnog programa. Trudim se da i u ovoj emisiji bude mesta za lepe reči i sadržajan govor. U emisiji se čuju stihovi, zanimljive priče, odabrani delovi dramske literature... Sve je to nekako u vezi. I moje pesme, i esejistički tekstovi o poeziji, i ove emisije. Bitna je tu reč. Šekspir kaže da smo mi građa od koje su sačinjeni snovi. Verujem da najlepši deo te građe predstavljaju upravo - reči.\n* Šta znači kada kažete da poezija ne dozvoljava da se naša osećanja i mišljenja svedu na nivo automatizovanog procesa?\n- Rože Kajoa je u jednom tekstu ispričao zanimljivu priču o prosjaku koji je slep i na bruklinskom mostu prosi, držeći pred sobom tablu sa natpisom: "Slep od rođenja". Pri čemu dobija svega nekoliko dolara dnevno. Jednog dana pojavi se neznanac i pita ga da li bi voleo da dobija više. Prosjak odgovori potvrdno. Neznanac uzme tablu, okrene je i na drugoj strani napiše: "Doći će proleće, ja ga neću videti". I prosjak je od tada stvarno više para dobijao.\nKajoa tvrdi da je upravo u ovoj zameni natpisa početak poezije. Sadržaj poruke je isti, samo što su umesto hladne i precizne odrednice, one koja prosjaka i njegovu muku drži na distanci, ispisane reči koje ljude pozivaju da se užive u lični život i sudbinu prosjaka. Te reči bude osećanja i aktiviraju maštu. Ova druga poruka je - stih. Poezija čini upravo to: ne dozvoljava da preko pojava života prelazimo automatski, nehajno ih prepoznajući; ona nas zove da se u svaki oblik postojanja uživimo, da ga ne samo pogledamo i ovlaš dodirnemo, nego da ga stvarno vidimo i iznutra osetimo.\n* KOLIKO mediji brinu o jezičkoj kulturi?\n- To se, nažalost, retko sreće u savremenim medijima. Radi se brzo i neprofesionalno, razmišlja se o tiražima i rejtinzima, prate se i izmišljaju skandali i afere, skupljaju politički ili neki drugi poeni. Tako nalazimo mnoštvo primera elementarne nepismenosti, birokratski zamućenog govora, upotrebe šupljih jezičkih fraza i klišea, kao i isticanja u prvi plan govornika koji sa mnogo reči malo toga kažu. Sa kvarenjem i siromašenjem jezika mi direktno ugrožavamo naš unutrašnji duhovni prostor.\nIpak, postoje novine u kojima još možete pročitati lep i nadahnut tekst. Još uvek ima radijskih i televizijskih emisija u kojima su gosti ljudi koji se lepo izražavaju i pametno govore; u takvim emisijama čak i novinari umeju da progovore lepše, odmerenije, sa više ukusa i takta. Nekoliko takvih emisija ima Studio B. Televizija Beograd... Lični napor i inicijativa danas sve više dobijaju na ceni.


Svetski dan intelektualne svojine – Veliki Park\nSvetska organizacija za intelektualnu svojinu (WIPO – World Intellectual Property Organization) danas, 26 april, nizom aktivnosti, događaja i kampanja, obeležiti Svetski dan intelektualne svojine. Cilj proslave je razvoj svesti o rastućoj ulozi intelektualne svojine u svakodnevnom životu, jer je bez inovacija i zaštite intelektualne svojine nemoguće zamisliti razvoj konkurentnog tržišta.\nTema ovogodišnje manifestacije je „Dizajniranje budućnosti“ (Designing the Future), čime se želi istići uloga dizajna na tržištu, u društvu, kao i u oblikovanju inovacija budućnosti.\nDizajn određuje izgled i naš lični doživljaj proizvoda koje koristimo svakog dana – od svakodnevnih predmeta za kućnu upotrebu, do najnovijih računara. Dizajn spaja ugodno sa korisnim i daje stil inovacijama. Nekada nazivan „umetnost u industriji“, industrijski dizajn omogućava razlikovanje unikata od rezultata masovne proizvodnje, čineći jedan brend uspešnijim od drugog. Iza svakog novog dizajna stoji potreba za pomeranjem granica. Dobar dizajn čini proizvod lakšim, komfornijim i sigurnijim za upotrebu.\nU današnje vreme, veliki značaj se posvećuje zaštiti životne sredine i zdravom životu, pa otuda ni ne čudi da je „dizajniranje od otpada“ postao pravac koji sledi veliki broj stvaraoca. Održivi procesi u dizajnu omogućavaju smanjenje troškova proizvodnje, kao i redukovanje negativnih uticaja na životnu sredinu. Dizajn budućnosti će, stoga, biti „zelen“, a sistem zaštite intelektualne svojine će pomoći u ovom procesu, sprečavajući kopiranje originalnih dela.\nCategories:\tSvet, Vesti\t/ No Responses / by Olivera Ilic 26 априла, 2018


Masters Majami: Predlozi za klađenje (Petak) - Sportske novosti\nNaslovna Tenis Najave i prognoze Tenis Masters Majami: Predlozi za klađenje (Petak)\nMasters Majami: Predlozi za klađenje (Petak)\nDa nas juče Kuevas nije prodao protiv Lajovića bili bismo na 100%, ali i ovako smo zadovoljni, jer je ostvaren barem neki plus, što je naravno najbitnije. Današnja ponuda u Majamiju više nego dobra, ali ima mnogo onih sitnih kvota na igrače koji nisu toliko dobri, i realno ne zaslužuju da se toliko favorizuju. Zato treba biti oprezan, a za danas mi smo spremili jedan dubl tiket i jedan singl. U zavisnosti od prolaznosti možda bude još koji predlog, ali nećemo se zaletati bez potrebe, jer nam za sada ide vrlo dobro.\nParovi za dubl tiket su sledeći:\n19:00 Lorenco Sonego – Džon Izner 2-2 1,47\n19:00 Feliks Ože Aliasime – Marton Fucsovics / Fucsovics set 1,30\nUkupna kvota 1,91\nDžon Izner brani titulu i zaista ne znamo šta bi trebalo da se dogodi da ispadne u prvom kolu. Danas igra protiv igrača koji je do skoro svoju sreću tražio na čelendžerima, a iskustva na ovakvim turnirima ima veoma malo. On je igrač šljake, a njegove brojke kažu da je u dosadašnjem delu karijere odigrao svega 57 mečeva na betonu. Izner će sigurno biti motivisan, on generalno najbolje rezultate ostvaruje u domovini i zaista bi bilo mega iznenađenje kada bi ispao odmah na startu turnira.\nŠto se drugog para tiče mišljenja smo da je vreme da mladi Feliks konačno izgubi. Mladi Kanađanin igra već mesec i po dana, možda i jače u kontinuitetu i to se polako vidi na terenu. Jedan Kasper Rud je uspeo da mu otkine set, veteran Paolo Lorenci koji je klasični šljakaš ga je odveo do taj brejka, i po nama sve su to naznake da Feliks polako oseća umor.\nDanas igra protiv Fucsovicsa igrača koji igra veoma dobro ove sezone. Mađar kad je gubio gubio je od boljih igrača, a to su bili Federer, Vavrinka, Nišikori i Medvedev. Mišljenja smo da ima dovoljno kvaliteta da uzme set Feliksu, a za hrabrije može da se proba i pobeda u singlu.\nSingl 1: Serena Vilijams – Rebeka Paterson manje od 20,5 gemova 1,70\nZaista visoka margina ako nas pitate, a kladionice se sigurno vode predajom Serene Vilijams u Indijan Velsu. Mora se istaći da tu nije bilo fizičkog problema ,povreda kolena, skočnog zglova, ili tako slično, već se Sereni samo pozlilo i malo joj je skočio pritisak. Uslovi u Indijan Velsu umeju da budu vrlo surovi, a verujemo da je Serena za ovih sedam dana koliko je pauzirala uspela da se oporavi. Danas je naravno veliki favorit, a igra protiv teniserke koje ima veoma slabašan servis. Rebeka Paterson je u prethodnom kolu pobedila Lauru Sigemund klasičnu šljakašicu, a Sigemund je uspela da napravi čak sedam brejkova. Ako se pogleda forma Rebeke Paterson može se videti da ona ima samo jednu pobedu na poslednjih pet mečeva, i to ovu protiv Sigemund.\nSa tako slabašnim servisom i lošom formom ona nema šta da traži danas protiv Serene. Serena će imati dosta vinera iz samog riterna, a njena sirova snaga će doći do izražaja. Serena generalno voli Majami, jer je ovaj turnir osvojila osam puta i još dva puta igrala finale.\nPo našem skromnom mišljenju margina je promašena barem za dva gema i ovo mora da se odigra i po cenu pada.\nPrethodni tekstBirmingemu oduzeto 9 bodova\nSledeći tekstTomić: Cilj je da budemo prvi i igramo Evroligu


Postavljeno 11.februar, 2019\nU periodu od 15. do 17. februara 2019. BMW Srbija organizovaće event BMW xDrive experience Kopaonik 2019. Svi koji se u tom periodu budu zatekli na ovoj popularnoj planini mogu testirati BMW xDrive, najinteligentiniji sistem pogona na sve točkove u svim BMW X modelima od X1 do X6.\nIdealni snežni i planinski uslovi i naš instrtuktor, trofejni automobilista Andrej Kulundžić, ljubiteljima BMW brenda omogućiće da kroz nekoliko vežbi upoznaju xDrive pogon na specijalnom poligonu, dok će za sam kraj vožnje, gosti moći da se oprobaju u driftu na snegu u kontrolisanim uslovima.\nSvi zainteresovani mogu se prijaviti putem linka: www.bmw.rs/kopaonik2019\nGosti koji se prijave imaće organizovan prevoz od “Konaka” do lokacije xDrive avanture.


Akupunkturni Digitalni Masazni Aparat Za Elektricnu Terapiju - Biorezonantna Dijagnostika Bioresonansa.com\nAkupunkturni Digitalni Masazni Aparat Za Elektricnu Terapiju - Kućno lečenje bolesti\nAko primetite da vam se mišići skupljaju u blizini elektroda, postavljeni su previsoko. U suprotnom, sve dok ste pravilno obučeni i pridržavate se ovih bezbednosnih pravila, možete koristiti TENS jedinicu da biste smanjili bol od povrede u prošlosti dok nastavljate rutinu vežbanja. biorezonantna\nDijagnostička ispitivanja, postupci i oprema, Akupunkturni Digitalni Masazni Aparat Za Elektricnu Terapiju and Terapija kućnim aparatima Medicomat. biorezonantna Uobičajeni uzrok podrigivanja je naduven stomak nastao usled gutanja vazduha. Nadutost želuca izaziva nelagodu u stomaku, a podrigivanje izbacuje vazduh i ublažava tegobe. Uobičajeni razlozi za gutanje velike količine vazduha su prebrzo gutanje hrane ili pića, uznemirenost i gazirana pića.\nAutomatski robot za otkrivanje i lečenje bolesti, Akupunkturni Digitalni Masazni Aparat Za Elektricnu Terapiju and Kratak uvod u Medicomat kućno lečenje. biorezonantna Kašalj je brzo izbacivanje vazduha iz pluća obično radi čišćenja plućnih disajnih puteva od tečnosti, sluzi ili materijala. Kašalj se naziva i tussis. Kašalj se može klasifikovati kao akutni ili hronični.\n© 2021 Medicomat Limited, Bioresonansa.com, Akupunkturni Digitalni Masazni Aparat Za Elektricnu Terapiju, Powered by Medicomat.com and NSystems LLC, USA


KUĆICA KAO SLOBODICA I SREĆICA | Zrenjaninski krovovi - Nekretnine u Zrenjaninu i Banatu\nKUĆICA KAO SLOBODICA I SREĆICA\nStariji delovi Zrenjanina uglavnom su namenjeni individualnoj gradnji. U delovima grada kao što su Gradnulica, Duvanika, Dolja i Crni šor, Berbersko, nude se na prodaju starije ili novije kuće a gotovo sve ih prati velika okućnica, bašte što je idealno za one koji vole da nešto stvaraju i privređuju.\nMnogi od onih koji razmišljaju da se skuće, misle to bukvalno. Za određeni broj ljudi pravo rešenje za život jeste upravo kuća. To su ljudi koji vole privatnost, individualnost,komoditet, ne vole da smetaju niti da njih neko ometa, neće da na oglasnoj tabli prijavljuju kad slave detetov rođendan ili prave žurku, ili da znaju kad im komšija pere veliki veš…\nZa njih je kućica i slobodica i srećica.\nZA VRTLARE I VRTLARICE\nPostoje čitavi delovi grada ili naselja u kojima zgrada sa više spratova nema ni na vidiku. Neka od tih naselja su vrlo stara a neka su novija i između njih ima razlike pa evo nekoliko preporuka u zavisnosti od toga kakve su želje i prioriteti onih koji rešavaju životno pitanje.\nStarije delove grada kao što su ili Dolja i Crni šor karakterišu kuće koje se nalaze na velikim placevima. Kuće koje se nude na prodaju su starije ali i novije gradnje, cene su im različite ali gotovo sve imaju velika dvorišta i velike bašte.\nTo su delovi grada koji spadaju u mirnije krajeve. Nema fabrika ni većih industrijskih postrojenja, samim tim ni velikih zagađivača.\nInfrastrukturno su dobro opremljena naselja – imaju solidne puteve, doveden je plin, kablovska televizija i telefonija… Naselja su planski građena. Imaju u blizini solidne škole i vrtiće, čak je na Gradnulici pre nekoliko godina izgrađen najmoderniji vrtić u gradu.\nKupovina nekretnine u ovim delovima grada idealna je za one koji oko kuće vole i da rade. Dvorišta su velika a gotovo svaka kuća ima i veliku baštu. Idealno je i za one koji imaju ideju za neki privatni biznis jer im veličina placa omogućava izgradnju manjih objekata za proizvodnju.\nNaselja nisu daleko od centra grada a do Gradnulice je nedavno rekonstruisana i biciklistička staza.\nOvakvom tipu naselja sa sličnim karakteristikama može se pridružiti i Berbersko i Zeleno polje, s tim što ova dva naselja nemaju dobro rešen problem sa školom odnosno vrtićima.\nKUĆA KAO VEĆI STAN\nZa one koji vole da žive u kući ali ne i da preterano rade oko nje, bolje rešenje bila bi gradska naselja kao što su Putnikovo ili Budžin bulevar.\nOva naselja novijeg su datuma. Reč je o naseljima sa uglavnom tipskim kućama u nizu. Građena su 70-tih i 80-tih godina prošlog veka.\nKuće u ovim naseljima imaju malu okućnicu – taman toliku da stvaraju osećaj života u kući a ne u stanu. Dvorišta su relativno mala ali dovoljna za terasu i malo trave i baštenskog cveća.\nInfrastrukturno su dobro opremljena jer su planski građena. Nisu daleko od centra, ali su u mirnijim delovima grada. Imaju dovoljno zelenila. I dečja igrališta.\nVeća ponuda kuća za prodaju može se naći i na takozvanom starom Bagljašu. Za neke je to ono pravo. Bagljaš je izrastao u pravi mali grad sa svim sadržajima savremenog života. To je blizu ali kuće sa pristojnim okućnicama su ipak u mirnijem delu naselja.\nU svakom slučaju, pre nego što se odlučite gde bi moglo biti to dobro mesto za život vas i vaše porodice dobro se informišite i, naravno, dogovorite o tome šta su životni prioriteti vas i vaših najbližih.\nA izbor je dovoljno veliki da se gotovo sve želje mogu ispuniti.\nkupovina nekretnina uređenje stana\nZAŠTO SNAŠE VOLE PERDAŠE\nBećarac kaže, svaka cura voli tamburaša a snaša – perdaša. Perdaš je poseban majstor koji kad u kuću dođe zna se da će biti uređivanja, odnosno krečenja. Krečenje je nekad bio jako važan događaj u svakoj domaćinskoj kući. Krečilo se u jesen, pred početak zime a i u proleće. U Vojvodini se znalo kako se čije kuće kreče: srpske su bile bele sa crnim potkrečom, slovačke plave, mađarske su se krečile...\nPo onoj staroj, koliko para toliko i muzike, većini ljudi je kod kupovine stana najvažnija cena. Ipak, u idealnom svetu, najpoželjniji za stanovanje su stanovi na drugom, i trećem spratu i u pravcu jug – istok. Kod kupovine stana valja obratiti pažnju na mnogo stvari. Stan se uglavnom kupuje jednom u životu, u njemu treba provesti godine i godine i treba uključiti sva čula i pribaviti sve...\nAutor članka: Nadica Jakovljev 23. октобра 2017.\nVREME JE ZA LAGOM\nSTATISTIKA NAŠA DIKA A ŠTA NASLIKA?


ZBOG ZAGAĐENOG ZRAKA U TUZLI RASTE BROJ PACIJENATA S BOLESTIMA RESPIRATORNOG SISTEMA | Hayat.ba\nZBOG ZAGAĐENOG ZRAKA U TUZLI RASTE BROJ PACIJENATA S BOLESTIMA RESPIRATORNOG SISTEMA\nSarajevo i dalje u vrhu liste najzagađenijih glavnih gradova svijeta. Provjerili smo šta radi inspekcija i kako žive mještani najugroženijih dijelova grada.\nZbog zagađenog zraka u Tuzli raste broj pacijenata s bolestima respiratornog sistema. Raste i broj oboljelih od karcinoma pluća.\nU Federalnom parlamentu rasprava o obavezama prema Energetskoj zajednici. Termoelektrane u Kaknju i Tuzli među najvećim zagađivačima Evrope.\nPorezna uprava Federacije prikupila rekordan iznos novca. U porastu zaposlenost i prosjek plaće. Siva ekonomija i dalje najveći problem.\nGradonačelnik Zenice Fuad Kasumović pozvao policiju da deblokira autobusku stanicu.\nIz policije poručeno: nećemo primjenjivati silu nad radnicima “Zenicatransa”.


Centar za kulturu i umetnost festival Aleksinac.Net Dušan Ostojić NATO DS Komunalne usluge JP Aleksinački Rudnik Niš Napredak KK Dveri intervju Radio Aleksinac Nenad Stanković saobraćaj pozorište SNS košarka izbori škole Ivan Dimić Crveni krst Miodrag Tasić Aleksandar Vučić Beograd opština Žitkovac fudbal predsednik opštine budžet\n<< < 58 59 60 61 62 63 > >>Ukupno: 630 Displaying: 601 - 610\nZoran Marinković 09.02.2009.\nHitler je bio vrlo sposoban i ubeđen, da uništavanjem drugih naroda, čini dobro Nemačkom narodu. Klinton je bio vrlo sposoban svetski terorista i bombardovao je ceo svet, da bi otimao u interesu The bande. Oba psihijatrijska slučaja su nasiljem ugrožavali živote i imovinu. Kako objasniti ugrožavanje života i imovine u Srbiji na ovim fotografijama: Očigledno se namerno nabacava bitumenska zakrpa u prljavu rupu. Takva zakrpa brzo ispada i ubrzava oštećenje puta, kao blomba na kvarnom zubu.…\nKulina - Promenjena slika\nToma Todorović (politika) 25.11.2008.\nPre tačno godinu dana, u isto ovo vreme, s jeseni, o Domu za decu i omladinu ometenu u razvoju u Kulini, kod Aleksinca, naširoko se govorilo kao o ustanovi koja navodno neadekvatno i nedovoljno dobro zbrinjava one sa kojima se život sudbinski poigrao.\nDa li je u lakše dobiti 10000 evra ili priključak za vodu?\nIvica Lalić 23.11.2008.\nSudbina dva mlada dečaka koji su u kosovskom stradanju Srba od 1999. godine ostali bez roditelja je jedna od tužnijih priča koju su ratovi sa sobom doneli. Dejan (10) i Svetozar (11) Dikić iz kosovskog sela Terinca su nakon rata na Kosovu došli da žive u dom svoje bake u aleksinačkom selu Moravac. U staroj, oronuloj kući bez struje i vode sami su brinuli o sebi i babi koja je u poodmaklim godinama pokušavala da ih sačuva svih problema koje siromaštvo sa sobom nosi. Novinar RTS-a i autor…\nUlice zaprljane politikom\nIvana Ilić 01.10.2008.\nAleksinačko komunalno preduzeće Rujevica već 3 nedelje ne iznosi smeće u gradu. Aktuelni problem za građane utoliko je veći jer je u poslednjih nedelju dana na teritorji aleksinačke opštine zabeleženo 6 slučajeva žutice. Mnogi Aleksinčani to povezuju sa neradom, kako komunalne službe, tako i gradske komunalne inspekcije koja se o ovom problemu do danas nije oglasila. Problem, po svemu sudeći, ima političku dimenziju. Nakon političkih previranja u lokalnom odboru SRS, čiji su kadrovi na čelu…\nGde su naše firme prema evropskim\nZjape kuće kao avetinje\nRadoš Bajić 12.08.2008.\nA u vreme mog detinjstva, u osnovnoj školi u kojoj sam naučio da čitam i pišem, u svakom odeljenju bilo nas je preko četrdeset I tako…Što bi rekao moj Radašin. Krajem maja ove godine završilo se emitovanje serije „Selo gori, a baba se češlja”. Milašin, Dragojlo, Đoda, sin Dragan i ostali čije su sudbine činile koloplet sage o savremenom srpskom selu, koja mnoge nije ostavila ravnodušnim, nisu otišli na more. Bez obzira na to što je vrelo leto, i što se i za male pare, i na…\nTelefoniranje (poslovne komunikacije)\nAleksandar Gvozden 07.07.2008.\nUvođenje telefonskih linija u masovnu upotrebu početkom 20. veka pre svega u Americi, a u ostatku sveta intenzivno u drugoj polovini veka doprinelo je drugačijoj vrsti komunikacije među ljudima, pa i u poslovnom svetu.\n"Mediji retraumatizuju žrtve"\nIzvor: B92, FoNet, Beta 28.05.2008.\nObjavljivanje fotografija žrtava vršnjačkog nasilja u medijima predstavlja ponovno traumatizovanje žrtve, izjavila je psihologkinja Vesna Brzev-Ćurčić. Osvrćući se na nedavno objavljivanje fotografija devojčica koje su njihove vršnjakinje u Pirotu i Novom Sadu fizički i seksualno maltretirale, ona je u emisiji Poligraf na TV B92 rekla da mediji iz nečasnih pobuda zloupotrebljavaju decu. "Problem je u tome što zabeležen takav događaj ostane tamo negde gde svi možemo da gledamo. I stalno pričanje o…\nLozanka Radoičić 28.05.2008.\nKosovo i Metohija, kolijevka i žvir Srbije\nLjubomir T. Dević 18.02.2008.\nKosovo i Metohija, kolijevka i žvir* Srbije *Žvir – životni vir, čakra ”Isteklo je odlaganje vremena” za Kosovo i Metohiju 10. decembra 2007. i neke nade o mirnom rješenju ”izgleda da nema na vidiku”. Prijedlog poslanika pri UN, Martija Ahtisarija, o budućnosti Kosova bio je pristrasan i zbog toga nije mogao proći u UN. Nije bio izglasan, ne zbog toga što je Rusija stavila veto, nego upravo zato što je nepravedno postupao prema jednoj strani u konfliktu.…


Javna preduzeća i velike kompanije – Макроекономија\nPoljoprivrednici, životna sredina i društvo imaće koristi od neprestanih istraživačkih i razvojnih poduhvataSemena, proizvodi za zaštitu bilja i digitalne usluge za još održivija poljoprivredna rešenja. Potvrđen predviđeni vrhunac prodaje od preko 7,5 milijardi evra Nemački BASF najavljuje nova ulaganja u istraživanje i razvoj na polju poljoprivrede. Ovim investicijama BASF želi da stvori održiva poljoprivredna rešenja, kao i da pruži podršku …\nНије ми било изненађење када сам протеклих година слушао о својим идејама, углавном приказаним на овом порталу, из уста високих државних функционера, (било кад јесу, било пре него што јесу то постали). Додуше, исте би биле претежно унакажене на начин да су истргнути, вероватно по нечијој стручној процени, прихватљиви делови. Нешто више сам био изненађен када сам поједине чуо у …\nIMT podelila sudbinu bivše Jugoslavije\nGašenjem Industrije mašina i traktora, posle sedamdeset godina, nestao je još jedan deo domaće industrije. U odnosu na osamdesete godine prošlog veka, Srbija danas ima svega 40 odsto nekadašnjih industrijskih kapaciteta. IMT je krajem osamdesetih godina prošlog veka proizvodio godišnje čak 40 hiljada traktora, da bi ta brojka na kraju pala na svega šest stotina pred njegovo gašenje. Nekadašnji direktor …\nNešto tu ne štima… Portal Makroekonomija objavio je sledeću vest: „Prema podacima Ministarstva finansija u periodu januar-septembar, u odnosu na isti period 2014. godine, primanja budžeta su povećana za 67,9 milijardi dinara, izdaci su smanjeni za 34,8 milijardi dinara, pa je budžetski rezultat popravljen (smanjen deficit) za 105,7 milijardi dinara. Najveći rast priliva imali su neporeski prihodi (za 49,7 milijardi …\nLikvidacija bez suđenja, svedoka, argumenata i advokata. Osuđeni je kriv zato što je živ Ministar kulture i informisanja Ivan Tasovac (da li neko zna gde je ovaj čovek?) je najdalje stigao u reformama, pohvalio je svog saborca nesuđenog stečajnog upravnika srpske privrede Sašu Radulovića (sec). Nisu u pitanju reforme već stavljanje noža pod grlo lokalnim medijima. Set zakona o medijima …


Piše: Slobodan VujanoviæIzvor: B92 sreda, 25.08.2010. | 12:55\nJoš jedan solidan uspeh na amerièkom boksofisu u prvoj nedelji prikazivanja èak i na primeru Airbendera (koji je raðen po tuðem predlošku i spada u atipiène M. Night Shyamalanove projekte) govori o snazi Shyamalanovog brenda meðu amerièkom, a bogami i svetskom publikom. Sa autentiènim oseæajem da melodramu zaèini natprirodnim ili nauènofantastiènim elementima, Shyamalan je kreirao zanimljiv autorski opus unutar koga publika nema problem sa formulaiènim zapletima, veæ sa uvek friškim nestrpljenjem èeka razrešenje misterije. I dok su Sixth Sense i Signs bili odlièni primeri takvog postupka, veæ sa Unbreakable, a potom daleko više sa Village, Lady in The Water i superkatastrofalnim Happening, Shyamalan je nesimpatije kritike pretvorio u opravdano i ponižavajuæe ruganje. Meðutim, uprkos svemu tome ne deluje da je The Last Airbender njegov pokušaj nekakve kreativne reanimacije bavljenjem materijalom koji mu, uslovno reèeno, nije najbliskiji. Shyamalan je napravio najgori film u svojoj karijeri i time uspeo u nemoguæem - napravio je gori film od Happening.\nNakon nepreglednog mora parents-friendly filmova u kojima dobro, obièno olièeno u „specijalnom detetu“ pobeðuje zlo, obièno olièeno u mantiju obuèenom dugokosom ili beznosnom Ralphu Fiennesu, èovek mora da se zapita koga uopšte zanima još jedna prièa o deèaku koji je predsetiniran da spase svet. I ko je, uopšte, voljan da u tako nešto uloži 150$m (i još 130$m za marketing, prema nekim prièama) i ponada se da æe nareèenu epopeju uspeti da rasplete na tri nastavka i tri godine. Iako sam protivnik nasilja mislim da je producent koji je ovo grinlajtovao zaslužio da mu se puca u kolena.\nZasnovan na prvoj sezoni animiranog serijala Avatar - The Last Airbender (šta mislite zašto je ovo Avatar otpalo?) koja je emitovana tokom tri godine na kanalu Nickleodeon Shyamalanov film predstavlja verovatno najimbecilniji pokušaj uništavanja sopstvenog lika i dela. Razlozi za to nepregledni su koliko i oèaj koji vas hvata dok gledate ovaj film.\nKasting je katastrofalan. Ona deèica koja ne izgledaju kao da igraju u ruskom bajkolikom rimejku Napoleon Dynamite ne bi trebalo da glume ni pred rodbinom na slavi. A tu naroèito mislim na glavnog momka, Avatara (Noah Ringer), koji èak i kada se namršti ne uspeva da iz sebe iscedi kap harizme. Traženju lika nije mnogo pomogla ni Shyamalanova sugestija da se prema dijalogu i radnji glumci odnose bez pseudo-patetike kakva obièno krasi ovakve epske fantazije, veæ da glume kao da su u Goonies (pu-pu, kakvo svetogrðe èinim ovim poreðenjem!). Zato dobar deo vremena provodimo prateæi radnju za koju nam nije jasno da li su njeni uèesnici: a) debili, b) ili se samo ponašaju kao debili ili c) nevešto pokušavaju da se distanciraju od iste. Kako je u sve to zalutao Dev Patel (simpatièni Anwar iz Skins) treba pitati njegov bankovni raèun.\nDobro æe pobediti, to znamo. Ali i svi ostali podzapleti ni prièom ni prièanjem ne nude ništa novo. Opsada ledenog-vodenog zamka od strane ljudi-vatre i njihovih lokomotiviènih brodova ima tek deliæ mašte i uzbuðenja koje je imala, recimo, centralna bitka u drugom delu Lord Of The Rings. Ostala dešavanja neæete ni tako upamtiti.\nMilion godina trajuæi prizori „krivljenja“ vode, vatre, vazduha i zemlje koji svi od reda izgledaju kao tekvando meditacije za trudnice veæ nakon drugog prizora deluju smešno, a napor naših junaka da prilikom izvoðenja istih ne izgledaju kao da imaju problema sa probavom u par navrata bukvalno deluje neprijatno za gledanje.\nEfekti, od kojih ovaj film oèekivano vrvi, deluju kao permutacija rešenja koja smo do sada videli, od Spielbergovog A.I. preko nesreænog Singerovog Supermana pa do recentnih no-brainera poput G.I.Joes (ilikakoveæbeše). Nažalost, ovo n.i.k.a.k.o. nije Shyamalanov teren.\nGlasine da je on veæ napravio sinopsis za nastavak, koji bi u bioskopima mogao da se pojavi (veæ) 2012., ukazuju na to da su Maje u svojim predviðanjima bile u pravu.


Danas namestena utakmica @ 3.00\nDanas imam kupljenu utakmicu sa koeficijentom preko 3.00! Moja utakmica je dogovorena i dolazi 1000%.Mozete pogledati Tikete i sve ostalo na blogu, i sami se uveriti da imamo prave informacije sto se Hockey Utakmica tice!!! Zainteresovani neka mi se jave na mail. Placanje je posle meca, A cena utakmice je 50e.\nHockey-tips1x2 @ 23:58 | Komentiraj | Komentari: 1 | Prikaži komentare\nHockey-tips1x2 @ 12:11 | Komentiraj | Komentari: 0\nLiwest Linz - RB Salzburg\nHockey-tips1x2 @ 07:52 | Komentiraj | Komentari: 1 | Prikaži komentare\nNovokuznetsk - Dynamo Minsk\nHockey-tips1x2 @ 08:25 | Komentiraj | Komentari: 1 | Prikaži komentare\nInformaciju koju smo prodavali pre par dana dosla bez problema! Radilo se o utakmici: Graz 99-VSV Rekord 1 FT 4-0! Pogledajte dokaz ovde i u galeriji!\nHockey-tips1x2 @ 23:33 | Komentiraj | Komentari: 8 | Prikaži komentare\nTacna informacija sa kvotom preko 2.50!\nZa Danas imam informaciju sa kvotom preko 2.50! Informacija je sigurna kao i prethodne do sada! Usta se mozete i uveriti dokazima na blogu i Galeriji. Zainteresovani mogu me kontaktirati na e-mail: hockeytip@gmail.com\nHockey-tips1x2 @ 11:22 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nDOJAVA PROSLA DOKAZI U GALERIJI\nDokazi o prosloj dojavi su postavljeni u galeriji(Tiket i e-mail sa porukama kako sam poslao dojavu svom pretplatniku).Pogledajte dokaze u galeriji.Pozdrav do sledece informacije...\nHockey-tips1x2 @ 17:03 | Komentiraj | Komentari: 1 | Prikaži komentare\nDojava sa Kvotom 2.30 za Maxx Ulog!\nUpravo sam dobio informaciju sa kvotom oko 2.20-2.30 za maxx ulog! U pitanju je hockey utakmica sigurna 100%. Zainteresovano za ovu utakmici me mogu kontaktirati na mail, radi dogovora.\nHockey-tips1x2 @ 09:16 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nDOJAVA PROSLA DOKAZI NA BLOGU\nDragi moji postetioci bloga,evo dokaza na blogu o jucerasnjoj dojavi.Evo i tiketa od mog pretplatnika iz Makedonije,koji je odigrao dojavu koju sam poslao svim mojim pretplatnicima,naravno neki novi kladionicari mi nisu platili za dojavu,opet sam ispao ovca i slao dojavu sa placanjem nakon.Ako ima neko ozbiljan za saradnju neka se javi jer cu narednih dana opet imati dojavu sa slicnom kvotom.\nP.S. Tiket mozete proveriti na sajtu:www.sportlife.com.mk\nHockey-tips1x2 @ 01:16 | Komentiraj | Komentari: 0\nDOJAVA 2.70 MAXX BET\nZa danas imamo informaciju za maxx bet, sa kvotom 2.70! Informacija je 100% sigurna kao i sve do sada. Prolaznost ove informacije je zagarantivana. Svi ozbiljni kladionicari koji zele ovu informaciju za maxx bet, mogu nas kontaktirati na mail radi dogovora!\nHockey-tips1x2 @ 15:29 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nJuce smo imali informaciju o hockey utakmici sa koeficijentom 2.20 koja je naravno prosla! Ova utakmica je kako sam bio obavesten mnogo igrana pa sam obavestio pretplatnike da paze na ulog. Inace ovu utakmicu nisam naplatio svojim pretplatnicima dobili su je free. Radilo se o utakmici Mora-Rogle Tip 2 Ft:2-4. Naravno kasnije po obicaju postavicemo dikaze, odnosno tikete od mojih pretplatnika\nHockey-tips1x2 @ 12:03 | Komentiraj | Komentari: 26 | Prikaži komentare\nDOKAZI O JUCERASNJOJ INFORMACIJI\nEvo dokaznih tiketa od jucerasnje informacije od mojih pretplatnika iz Hrvatske,takodje imate dokaze i u Galeriji zadnje dve slike.Svaka cast mojim starim i nekoliko novih pretplatnika koji su ispali posteni,ima puno novih koji mi nisu platili za informaciju koja je prosla,tako da vise nece biti placanja nakon prolaza jer mi nije prvi put da mi neko ne plati za prolaznu informaciju.Videli ste da je kod mene sve posteno i da nema nikakvih lazi i prevara,ko zeli postenu saradnju moze da mi se javi,jer ako Vi budete bili korektni i ja cu tako isto.Pozz\nHockey-tips1x2 @ 00:29 | Komentiraj | Komentari: 6 | Prikaži komentare\nInfo prosao kao i uvek!\nJucer smo imali ponovo info za Maxx Bet, naravno da je informacija bila tacna i naravno prosla! Radilo se o utakmici Vienna-Salzburg Tip 1 Ft 4-1 sa koeficijentom 2.25. Cestitam svim mojim starim a takodje i novim pretplatnicima na dobitku, i nadam se ce me ispostovati danas! Kasnije cemo kao po obicaju postaviti njihove tikete i vreme sa maila kad smo im poslali utakmicu.\nHockey-tips1x2 @ 11:20 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nPonovo info prosao!\nJucer sam bio zauzet i nisam mogao objaviti utakmicu za za Maxx Bet koja je naravno prosla bez ikakvih problema i nikad lakse! Radilo se utakmici: Vienna-Salzburg Tip 1 sa koeficijentom 2.30. Ft:9-1!Svi moji pretplatnici su dobili ovu utakmicu, usta se mozete i sami uveriti ako pogledate galeriju na blogu! Od sutra pocinjemo ponovo sa postavljanjem nasih tipova\nHockey-tips1x2 @ 17:15 | Komentiraj | Komentari: 2 | Prikaži komentare\nDOKAZI O INFORMACIJI!\nEvo dokaznih tiketa od mojih pretplatnika iz Hratske i Slovenije.Kao sto sam rekao predhodna informacija je prosla glatko!\nHockey-tips1x2 @ 11:00 | Komentiraj | Komentari: 6 | Prikaži komentare\nJUCERASNJA INFORMACIJA PROSLA KAO I OBOCNO!\nJucerasnja informacija je prosla kao i sve ostale do sada, ovog puta nije bila u pitanju hockey utakmica vec fudbalska kao sto sam i pisao svima na mailu! Radilo se o utakmici iz Austriske lige: Sturm- LASK Tip x2 sa kvotom 3.40. Utakmica je isla svojim tokom i tako se zavrsila. Cekam svoje pretplatnike da mi posalju tikete da postavim kao dokaze da me neko nebi pluvao i komentarisao neke gluposti! Jos jednom cestitam mojim pretplatnicima i nadam se dugoj saradnji!!! Svi vi kojima nisam danas odgovorio na mail imacete prilike sledeceg puta. Veliki pozdrav!!!\nHockey-tips1x2 @ 12:15 | Komentiraj | Komentari: 5 | Prikaži komentare\nInfo za Maxx Bet!\nDanas imamo utakmicu sa kvotom 3.00. Utakmica je mog starog izvora i sigurna je kao i sve predhone do sada! Svi koji zele ovu sigurnu utakmicu, mogu nas kontaktirati na mail do 13h.\nHockey-tips1x2 @ 10:33 | Komentiraj | Komentari: 11 | Prikaži komentare\nEvo dokaznih tiketa od mojih pretplatnika iz Hrvatske i Slovenije,kojima sam poslao jucerasnji info za maxx bett.Pogledajte i galeriju sa dokaznim mejlovima!Pozz\nHockey-tips1x2 @ 07:56 | Komentiraj | Komentari: 15 | Prikaži komentare\nDanasnja informacija je prosla bez problema, kao i sve ostale do sada! Utakmica koju sam poslao danas mojim pretplatnicima bila je:Graz-Vienna 2@ 2.50. Kasnije cu postaviti dokaze o poslatoj utakmici. Cestitam svojim pretplatnicima i nadam se da ce tako biti i u buduce!\nHockey-tips1x2 @ 23:01 | Komentiraj | Komentari: 5 | Prikaži komentare\nEvo tiketa nasih pretplatnika,takodje imate dokaz u galeriji kako sam poslao utakmicu!\nHockey-tips1x2 @ 12:46 | Komentiraj | Komentari: 14 | Prikaži komentare


Zlato i dve bronze za KK "Kizami" na Svetskom prvenstvu\nNaslovna Sport Ostali sportovi Zlato i dve bronze za KK „Kizami“ na Svetskom prvenstvu\nSvetsko prvenstvo i svetski Kohai kup Moldavija, Kišinjev\nMinulog vikenda, u Moldavskom gradu Kišinjev, održano je 26. Svetsko prvenstvo u Šotokan karateu i 11. po redu Kohai kup za decu.\nNa planetarnoj smotri karatista nastupilo je 2153 takmičara sa svih kontinenata iz 29 zemalja.\nSrbiju je predstavljalo preko 120 takmičara u obe takmičarske discipline (kate i borbe) a osvojeno je ukupno 48 medalja: 12 zlatnih, 18 srebrnih i 18 bronzanih. Tim rezultatom, reprezentacija Srbije zauzela je 4 mesto u generalnom plasmanu po broju osvojenih medalja.\nIz Bačkopalančkoga Karate kluba „Kizami“ nastupilo je 6 takmičara, petoro u disciplini kate, dok je trener kluba Zoran Poznanov nastupio u borbama pojedinačno i borbama ekipno za seniorski tim reprezentacije.\nBačkopalančki takmičari koji su prezentovali Bačku Palanku, klub i zemlju su:\nRadulov Ivana (18. godina, kate pojedinačno)\nSavić Jovana (13. godina, kate pojedinačno)\nStupar Dunja (12. godina, kate pojedinačno)\nBlagojević Una (9. godina, kate pojedinačno)\nAgić Jovan (12. godina, kate pojedinačno)\nPoznanov Zoran (29. godina, borbe pojedinačno i ekipno)\nKizamijeva riznica medalja sa velikih takmičenja bogatija je za: 1 zlato i 2 bronzane medalje.\nZlatnu medalju u izvođenju kata osvojila je Ivana Radulov, ona je nastupila u katama pojedinačno u kategoriji mlađih seniorki (od 18 do 21 godine). Ivani je žreb u prvom krugu bio naklonjen time što je bila slobodna, u polufinalu pobeđuje takmičarku iz Rusije a u finalu devojku iz Srbije koja je bila prva finaliskinja i pobednica svog dela grupe.\nOdličan nastup imala je i Dunja Stupar, osvajačica bronzane medalje u grupi devojčica (13 do 14 godina). Dunja je na borilište izašla kao prva takmičarka grupe na kojoj su se lomila „koplja“ kad su sudijske ocene u pitanju. U finale je prosla kao prvoplasira, ali su je u finalu na treće mesto potisnule devojke iz Itali odnosno Rumunije.\nBronzana medalja pripala je i senioru/treneru kizamijevaca, Poznanov Zoranu. On je nastupio u borbama pojedinačno i ekipno gde je sa ostalim momcima iz tima zauzeo odlično treće mesto.\nOstali takmičari kluba nisu se domogli medalja ali su prikazali odličan karate, nedostajalo je sportske sreće ovoga puta. Savić Jovana zauzela je 5. mesto, Blagojević Una 6. mesto, Agić Jovan 10. mesto.\nDeset medalja za KBS Dinamik Sport nije važniji od zdravlja i života Bačka potpisala ugovore sa još trojicom igrača\nSvetsko prvenstvo i svetski Kohai kup Moldavija\nPrethodni tekstPrijava o pokušaju otmice deteta u Tovariševu je na sreću lažna\nSledeći tekstNovi ciklus Francuskog filmskog karavana: Glumice\nNađa Valašek osvojila dve medalje\nUspešan vikend za KK „Tikvara“: Dva zlata i jedna bronza za Bačkopalančanke


R I Z I N G E R I U M: Kanya West: Pogledajte zabranjenu naslovnu stranicu albuma\nKanya West: Pogledajte zabranjenu naslovnu stranicu albuma\nJoš nije ni izašao, a novi album slavnog repera već je naišao na probleme, poput zabrane naslovnice\nSlika koja se našla na omotu Kanyeovog dolazećeg albuma 'My Beautiful Dark Twisted Fantasy' prikazuje groteskni prizor žene bez ruku, ali s krilima i repom, koja gola jaše takođe golog muškarca s bocom u ruci.\nKanye je na svom profilu na Twitteru objavio da su mu u SAD-u zabranili naslovnicu novog albuma, objasnivši:\n- Sedamdesetih su naslovnice albuma imale pravu golotinju... Smešno je da su ljudi to zaboravili... Danas je sve postalo komercijalizovano.\nDodao je i to da ne može misliti na Wal-Mart (najveći prodajni lanac bez čije podrške nema masovne prodaje albuma) kad stvara naslovnice svojih dela te da ne želi da 'prodava albume na račun svoje kreativnosti'.\nKanye je zgrožen i time da 'Nirvana može imati golo ljudsko biće na naslovnici, ali ja ne mogu imati SLIKU čudovišta bez ruku...'