Šizofrenija i opojne supstance – Kako se manifestuje zloubotreba opojnih supstanci kod osobe sa dijagnostifikovanom šizofrenijom.\nŠizofrenija je ozbiljan mentalni problem koji otežava utvrđivanje onoga što je zaista zasnovano na onome što je stvarno. To izaziva pogrešno razmišljanje i, s vremena na vreme, neobično ponašanje. Snovi, beg od uma, sumnja i lažne konstrukcije o stvarnosti su suštinski samo nuspojave shizofrenije.\nLjudi koji žive sa shicofrenijom često oklevaju da prođu kroz proces lečenja. To je delimično i zbog toga što stručnjaci za antipsihotične lekove koji podržavaju lečenje problema imaju probleme sa neželjenim rezultatima. Neki sa ovim problemom će rukovati lekovima kako bi olakšali kontraindikacije i loše rezultate lekova koje im je preporučio lekar.\nŠizofrenija: Oporavak je moguć\nDobijanje dijagnoze šizofrenije može biti poražavajuće saznanje. Možda se u trenutku saznanja borite sa svojim mislima, teško se nosite sa svojim osećanjima, identifikujete se sa drugima, međutim u svakom slučaju, ovo stanje ne znači da ne možete nastaviti sa životom. Bez obzira na daleko i široko rasprostranjeno pogrešno tumačenje da pojedinci sa ovom bolešću nemaju priliku za oporavak ili poboljšanje, rezultati su zapravo znatno pozitivniji. Iako trenutno ne postoji lek za šizofreniju, možete je lečiti i nadzirati prepisanim lekovima, sistemima za samopoboljšanje i stalnim tretmanima.\nŠizofrenija posle trenutka kada uz pomoć lekara ublažite njene najteže simptome, može biti stanje sa kojim se može živeti. Iako postoji mišljenje da šizofrenija zahteva hospitalizaciju koja traje doživotno to ustvari ne mora da bude tako čest slučaj. Istini za volju, vi imate više moći nad oporavkom nego što ste najverovatnije shvatili.\nVećini osoba sa šizofrenijom se stanje poboljšavaju dugoročno, ne na gore i na strašnije, već na bolje. Za svakih pet pojedinaca koji pate od ovog poremećaja:\nĆe se stanje poboljšati za pet godina od susreta sa prvim naznakama.\nTri od pet ljudi će poboljšati svoje stanje, ali će u svakom slučaju biti trenutaka kada im se nuspojave pogoršaju.\nStanje će i dalje imati problematične nuspojave.\nZnačenje oporavka moglo bi biti malo jasnije\nPrilagođavanje šizofreniji je zapravo izuzetno važno. Oporavak ne znači da nećete imati dodatnih poteškoća zbog bolesti ili da ćete generalno ostati bez naznaka ovog poremećaja. Ono što oporavak podrazumeva je da smišljate kako da se nosite sa svojim simptomima, izgrađujete vlasitie metode suzbijanja i trudite se da vodite zdrav i produktivan život. Najbolji način su česte posete lekaru i jaka svest i želja za oporavkom. Postoje tipovi ili metode koje vam mogu pomoći.\nTip 1: Uključite se u lečenje i samopoboljšanje vašeg stanja\nNajbitnije je da čim shvatite da imate simptome ove bolesti posetite izabranog lekara i potražite pomoć.\nUspešan tretman šizofrenije oslanja se na mešavinu komponenti. Imperativ je da se i sami naučite o bolesti, razgovarate sa svojim lekarima i savetnicima primarne zdravstvene zaštite, napravite čvrstu mrežu emocionalne podrške (porodica ili prijatelji), preduzmete mere samopoboljšanja i pridržavate se svog plana terapije. Traženje sistema za samopoboljšanje, poput promene režima ishrane, osiguravanja pritiska i traženja socijalne pomoći, možda ne izgleda kao održivo sredstvo za nadgledanje posebno teškog problema kao što je šizofrenija, međutim, oni mogu duboko uticati na ponavljanje i ozbiljnost manifestacija šizofrenije, poboljšati vaše emocionalno stanje i vratiti veru u oporavak. Štaviše, što više sebi pomažete, manje ćete se osećati loše i ranjivo i gotovo je sigurno da će vaš lekar primarne zdravstvene zaštite želeti da smanji obime vašeg lečenja.\nDok bi lečenje šizofrenije trebalo da bude individualno prilagođeno vašim posebnim zahtevima, trebalo bi da imate dosledan glas u interakciji sa tretmanom, a vaše potrebe i brige treba uzeti u obzir. Terapija najbolje funkcioniše kada vi, vaša porodica i vaša klinička grupa radite zajedno.\nSavet 2: Postanite aktivni\nVerovali ili ne obična vežba može čak pomoći u nadziranju nuspojava šizofrenije. Može vam biti od pomoći sve što vas u tom trenutku pojave simptoma može smiriti.\nNe morate da se pretvarate u velnes stručnjaka ili da se pridružite centru za lečenje šizofrenije, već umesto toga pronađite stvarni posao koji volite i fokusirajte se na samo 30 minuta razvoja odbrambenog mehanizma. Muzičke vežbe koje aktiviraju ruke i noge, poput šetnje, trčanja, plivanja ili kretanja, mogu biti posebno moćne u smirivanju vašeg napada.\nSavet 3: Potražite pomoć od vaših najbližih\nBlisko povezivanje sa drugima najbolji je način da utišate svoje simptome i ublažite pritisak šizofrenije. Budući da stres može izazvati psihozu i pogoršati nuspojave, njegovo praćenje je od presudnog značaja. Otkrijte nekoga sa kim možete stalno da se povezujete – nekoga sa kim možete neprestano razgovarati i koji će vas saslušati bez osuđivanja, ismevanja ili neprestanog skretanja sa problema.\nPomoć drugih može imati ogroman efekat na vaše gledište o šizofreniji. U trenutku kada su vama bitni pojedinci kojima je stalo do vas angažovani na vašem lečenju, možete postići slobodu i napredak u lečenju.\nSavet 4: Nadgledajte prisutnost stresa i pritiska u vašem životu\nSvakodnevni pritisak života sa teškim entuzijastičkim problemom, na primer, šizofrenijom, može biti iscrpljujući. Neosporni stepeni stresa dodatno povećavaju stvaranje hemijskog kortizola u telu, što može izazvati epizode napada. Kao što vežbate i ostajete društveno povezani, postoji mnogo koraka koje možete preduzeti da biste smanjili osećaj anksioznosti:\nSaznajte svoje granične tačke, i kod kuće i na poslu ili u školi. Pokušajte da suzbijete svaku mogućnost nerviranja, nervoze ili bilo čega što može izazvati epizode ili pogoršati vaše stanje.\nKoristite se standarnim metodama ublažavanja stresa. To može biti duboko promatranje vaših problema, vežbe disanja ili vežbe opuštanja mišića što može dopirneti tome da se osećate lagodnije i da se vratite u stanje ravnoteže.\nSuočite se sa svojim osećanjima. Razumevanje i tolerisanje osećanja – posebno onih strašnih koje većina nas pokušava da zanemari – može imati ogroman uticaj na vašu sposobnost da nadzirete stres i pritisak, da uravnotežite svoja razmišljanja i zadržite kontrolu nad svojim životom.\nKako se šizofrenija može biti povezana sa zloupotrebom opijata\nOpijati su lekovi ili supstance dobijene iz biljaka ili veštačkim putem. To su opijati koji izazivaju zavisnost i koji stvaraju različite efekte i često mogu pružiti osećaj dobrog zdravstvenog stanje. Iako zloupotreba opojnih droga ne izaziva šizofreniju, među nuspojavama rukovanja određenim sedativima je i psihoza. Uočeno je da takva situacija ima indikacije poput onih ovog stanja, poput sanjarenja uključujući i halucinacije.\nMnogi se s ovim problemom pokušavaju izlečiti stvarima poput pića, kokaina, nikotina i narkotika kako bi ublažili nuspojave. Ovo s vremena na vreme može umanjiti ove indikacije u svetlu njihovog velikog učinka. Međutim u svakom slučaju, pojedinci koji dožive posledice šizofrenije zapravo samo ugrožavaju svoje šanse za oporavak konzumacijom narkotika.\nSa opijatima ili narkoticima možete sebi napraviti samo veći problem, jer je izuzetno teško prestati sa njima ako razvijete zavisnost. Vaše telo izuzetno brzo može razviti zavisnost, pa se može posegnuti i za preteranim dozama koje na posletku mogu dovesti do predoziranja ili smrti.\nMentalne indikacije lečenja bolesti zavisnosti mogu uključivati, među različitim manifestacijama i sledeće:\nIzuzetne velike krize\nRezultati ovoga mogu samo pogoršati probleme koje pacijent već ima sa šizofrenijom. Pošto sedative, narktici i pojedini lekovi stvaraju zavisnost, oni nisu ubedljivo dobar lek za šizofreniju. U slučaju da zloupotrebljavate sedative da biste izbegli naznake ovog problema, verovatno će se stvoriti zavisnost, a nakon toga ćete se suočiti sa problemima koji se događaju istovremeno i posle će ih možda biti nemoguće kontrolisati.\nTerapija za istovremenu shizofreniju i sedativnu naviku\nPojedinci koji dožive izuzetno loše posledice šizofrenije neće otkriti trajno ublažavanje svog problema pogrešnim rukovanjem sedativima. Narkoze ili sedacija mogu biti nesigurne metode i u nekim slučajevima čak i smrtonosne. Korišćenje sedativa može ponuditi prolaznu ili kratkotrajnu pomoć od uznemirujućih simptoma ovog poremećaja, međutim, za oporavak je potreban dugotrajan aranžman.\nOva bolest je stalan problem koji zahteva dugotrajno lečenje, uključujući lečenje i moguće lekove-međutim, trebalo bi da ga odobri i nadgleda lekar koji vam upućuje recepte. Život sa ovim stanjem je dovoljno problematična bitka bez pitanja hronične upotrebe droga. Primena lekova može smanjiti strašne rezultate ovog poremećaja, a da sedativi ostanu dobri i nestali. Ako se na kraju borite sa dva problema, biće vam potreban poseban tretman koji istovremeno teži ka tome da reši oba problema, iako ste na početku imali samo jedan. Zato gledajte da se držite proverenog puta u prevenciji delovanja simptoma šizofrenije, svako korišćenje lekova na svoju ruku, ponaročito narkotika može biti samo kontraproduktivno.\nPomoćnik za ovo stanje\nU slučaju da patite od šizofrenije i hronične upotrebe droga, biće vam potreban program oporavka prilagođen za oba problema. Lečenje bi trebalo da poboljša i zadrži stanje u statusu quo što je duže moguće i tako stagnira vaš psihološki problem.\nUkoliko imate još neka pitanja i želite još informacija o ovoj temi, možete na našem sajtu potražiti još neke tekstove koji se bave ovom temom. Takođe možete se posavetovati i sa našim online psiholozima, čiji kontakt takođe možete pronaći na našem sajtu.


јануар 2014. – EKO KUCA magazin\nHome / 2014 / Archive by month "јануар"\nENTERIJER POTENCIRA ODNOS FUNKCIONALNE STVARNOSTI, KOJA JE ORGANIZOVANA NA HORIZONTALNOM PLANU, I UNUTRAŠNJIH FASADA, VERTIKALNE PROJEKCIJE TE STVARNOSTI. VEŠTINA DA SE ELEMENTI ENTERIJERA REALIZUJU I DA SE RASPOREDE TAKO DA STVORE ILUZIJU PROSTORA KOJI SE KREĆE, ČINI OSNOVU ...\nSAVREMEN I INOVATIVAN PRISTUP GRADNJI SLAMOM OMOGUĆAVA DA NOVE I STARE OBJEKTE NAČINIMO DUGOTRAJNIM I ODRŽIVIM, KORISTEĆI SVE PREDNOSTI KOJE PRUŽA OVAJ ORGANSKI I OBNOVLJIVI MATERIJAL. Upotreba slame za gradnju kuća kod nas se još uvek smatra arhaičnom. Međutim, inovativni ...\nJEDAN OD NAJVEĆIH IMPERATIVA SAVREMENE ARHITEKTURE ODNOSI SE NA PRONALAŽENJE NOVE FORME I KONCEPTA KUĆE KAO PORODIČNOG DOMA. PRI TOME SU POSEBNO UZETE U OBZIR POTREBE I NAVIKE ČOVEKA SAVREMENOG DOBA I SVE KOMPLEKSNIJI ODNOS IZMEĐU ČOVEKA I OKOLINE. Ova ...\nJEDAN OD NAJVEĆIH IMPERATIVA SAVREMENE ARHITEKTURE ODNOSI SE NA PRONALAŽENJE NOVE FORME I KONCEPTA KUĆE KAO PORODIČNOG DOMA. PRI TOME SU POSEBNO UZETE U OBZIR POTREBE I NAVIKE ČOVEKA SAVREMENOG DOBA I SVE KOMPLEKSNIJI ODNOS IZMEĐU ČOVEKA I ...\nU okruženju Zlatibora, Zlatara, Kopaonika i crnogorskih planina, Prijepolje nikad nije uspelo ...\nU SVETU MOTORA TRENUTNO JE AKTUELNA POTRAGA ZA NOVIM POGONOM KOJI JE ČISTIJI, EKONOMIČNIJI I EFIKASNIJI I ČIJI JE IZVOR ENERGIJE OBNOVLJIV. U DANAŠNJE VREME INTENZIVNOG ZAGADJIVANJA ŽIVOTNE SREDINE, POSTIZANJE OVAKVOG CILJA MOŽE SE SMATRATI IZUZETNO ...


Terzić s osmehom pred sudije | Hronika | Novosti.rs\nTerzić s osmehom pred sudije\nE. H. | 12. novembar 2010. 14:04 > 20:51 | Komentara: 11\nBivši predsednik FSS u petak priveden pred sudije vanraspravnog veća Višeg suda u Beogradu. Terzić: Dobro sam u samici\nCopyright by ”Novosti”/ Terzića sprovode u sudnicu broj 10\nDOBRO sam. Smestili su me u samicu - kratko je odgovorio Zvezdan Terzić, kad se posle skoro tri godine otkako je protiv njega pokrenut postupak, susreo sa svojim braniocima ispred sudnice Višeg suda. Pored njih stajala je i njegova supruga.\nNasmejan, u pratnji dvojice zatvorskih stražara, nekadašnji predsednik Fudbalskog saveza Srbije sproveden je u 13 sati hodnikom prvog sprata Palate pravde, gde je u petak održana sednica vanraspravnog veća Višeg suda. Na njoj su advokati tražili da mu bude ukinut pritvor. Obučen sportski, u crvenu duksericu, beli donji deo trenerke i bele patike, preko ruku je prebacio crnu jaknu koja je skrivala ruke vezane lisicama.\nOPTUŽBE ZA ZLOUPOTREBE ZVEZDANU Terziću se na teret stavlja da je zloupotrebio položaj prilikom transfera trojice fudbalera OFK Beograd i da je time protivpravno stekao oko četiri miliona evra. Osim njega na optuženičkoj klupi, 17. januara 2011. godine za kada je zakazan početak suđenja, naći će se i Milovan Ikodinović, bivši generalni sekretar Zajednice fudbalskih klubova prve lige, Vladimir Bulatović, nekadašnji direktor OFK Beograd i Dražen Podunavac, u vreme spornih prodaja funkcioner "romantičara".\nStražari su mu dozvolili da se pozdravi sa advokatima Vladanom Batićem i Antom Boškovićem. Zatim se pozdravio sa suprugom, posle čega je uveden u sudnicu broj deset iz koje je izveden posle dvadesetak minuta. Po izlasku nije bilo osmeha na njegovom licu.\nLjudi, koji su se u tom momentu našli u hodniku, prokomentarisali su da izgleda isto kao i pre, samo što je sada više sed. Neki od njih su primetili i da mu je ten malo preplanuo.\nAdvokat Bošković je po izlasku iz suda izjavio da više ne stoji razlog za dalje Terzićevo zadržavanje u pritvoru, jer se dobrovoljno javio.\n- Rešenje o pritvoru doneto je pre dve godine, a jedini razlog je bila opasnost od bekstva, što više ne stoji - kazao je Bošković. - Ukoliko ne bude doneta odluka, odbrana će u ponedeljak predložiti ukidanje pritvora uz jemstvo. O tome će onda odlučivati predsednik sudskog veća kojem je dodeljeno da vodi glavni pretres.\nPrema dobijenim informacijama, sudije vanraspravnog veća su od Terzića uzeli lične podatke i saslušali su ga o određivanju pritvora. Sudije, inače, nemaju rok u okviru koga moraju da donesu odluku.\nSednica od petka prvi je stepenik koji je Terzić morao da pređe na putu ka odbrani sa slobode. Prema informacijama iz pravosudnih organa, još ranije je postignut dogovor da se preda i da mu uz jemstvo bude ukinut pritvor. Nešto ranije, njegovi branioci su sudu ponudili 200.000 evra, ali u petak niko od njih nije želeo da kaže da li će ta suma biti veća ukoliko sudije do ponedeljka ne donesu odluku o pritvoru.\nTerzić se pre dva dana predao Odeljenju za potrage Uprave kriminalističke policije Beograda. Došao je u pratnji advokata Boškovića, a posle uobičajene procedure prebačen je u Centralni zatvor. Njegov branilac izjavio je da se doborovoljno prijavio jer veruje u srpsko pravosuđe i da će dokazati da je njegov progon bio samo u funkciji medijske kampanje bivše vlasti.\nUŽIVO: Kokoškov debituje na klupi Srbije\nKultura | 20. februar 2020. 17:17\nČuće se i srpsko kolo u Njujorku: Gitarista Nemanja Bogunović uoči nastupa u prestižnom "Karnegi holu"\nOvoga puta će svirati samo sopstvene kompozicije pisane za gitaru i gudače\nFudbal | 20. februar 2020. 17:12\n16:56 > 18:58 Crna Gora opet na nogama: U...\n17:30 > 18:43 UŽIVO: Srbija se muči na...\n18:31 Vulin posetio Vojnu akademiju Belorusije i Hram „Svih svetih“ u Minsku...


Naslovnica \_ Izdvojeno \_ Naši komentari \_ D. Lovrić \_ Naknadno proglašeni partizanski narodni neprijatelji - popis likvidacija i imovine\nLjubaznošću naše suradnice gđe. Mire Ivanišević iz Splita dobili smo na uvid dopis, presliku kojeg objavljujemo. Taj je dopis „Treći član komisije za konfiskaciju Vrtlar Fabjan“ iz Upravnog odjela Kotarskog narodnog odbora Split uputio Državnom tužiocu sre. Dalmatinskog okruga 22. listopada 1945. Radi se o odgovoru na zahtjev Kotarskog suda koji traži popis „narodnih\nneprijatelja, strijeljanih ili ubijenih od strane Narodnooslobodilačke vojske od okupacije o oslobođenja“, a koji još nisu službeno proglašeni“.\nOno što se danas naziva „Bleiburgom“ ili „Križnim putem“ bila je kulminacija zločina, ubijanja\nbez suđenja i pljačke. U to vrijeme, zadnjih dana rata i prvih dana mira, ljudi su bili ubijani brzinom nepoznatom otkako postoji ljudski život na ovom području.\nNemoguće je danas izvesti pred lice pravde krivce za te komunističke zločine. Dokazi za njih su mnogobrojni i neoborivi, baš poput dokumenta čiju presliku objavljujemo. No, i zbog istine same, i zbog poštivanja žrtava, čega su puna usta današnjim vlastodršcima u Hrvatskoj, trebalo bi službeno, jasno, glasno i nedvosmisleno osuditi i komunistički režim u bivšoj Jugoslaviji kao zločinački, i vođe tog\nrežima, kao i sve one koji su okrvavili ruke tijekom tog režima.\nPon, 17-01-2022, 20:24:42


TUČA U PARLAMENTU ZBOG IZBORNOG ZAKONA: POGLEDAJTE KO JE POSLANIKU IDRISU IŠČAŠIO RAME… – DN VIJESTI\nTUČA U PARLAMENTU ZBOG IZBORNOG ZAKONA: POGLEDAJTE KO JE POSLANIKU IDRISU IŠČAŠIO RAME…\nČITANO : 438\nU turskom parlamentu je ponovo izbila tuča između poslanika vladajuće partije i opozicije.\nU turskom parlamentu je ponovo izbila tuča između poslanika vladajuće partije i opozicije koji su razmijenili udarce i gađali se flašicama vode nakon žučne svađe zbog promjene ustava, prikazuju televizijski snimci.\nOdbor za ustavna pitanja parlamenta zasjedao je povodom prijedloga vlade da se ukine imunitet poslanicima nakon što je sjednica prošle sedmice prerasla u nasilje, prenosi Tanjug.\nNa snimcima se vidi kako se poslanici vladajuće Partije pravde i razvoja i prokurdske Narodne demokratske partije tuku u prostoriji odbora nakon žučne verbalne rasprave.\nŠef poslaničkog kluba HDP u parlamentu Idris Baluken je u tuči iščašio rame, navode mediji.\nNekoliko poslanika je skočilo na stolove kako bi bolje uspjelo da udari svoje protivnike sa visine dok su neki poslanici pokušavali da smire tenzije.\nPoslanici su bacali flašice sa vodom i druge predmete po sobi, prenosi AFP.\n“Niko ne treba da se nada da će ovakvim ponašanjem natjerati vladu da odustane od svojih planova”, upozorio je on i dodao da “šta god da se desi, prijedlog da se ukine imunitet poslanika biće predstavljen u parlamentu”.\nSigurnosnim snagama bit će dozvoljen ulazak na biračko mjesto kada ih pozove birač, što je mjera kojom vlada navodno želi spriječiti zastrašivanja za koja optužuje PKK na kurdskom jugoistoku zemlje. Vlada optužuje prokurdsku stranku HDP da je produžena ruka PKK-a i da profitira na zastrašivanju birača.\n“Bitka u parlamentu je gotova, ali ćemo se svim sredstvima boriti za sigurnost izbora. Otići ćemo na ustavni sud zbog neustavne prirode ovih propisa”, rekao je Ozgur Ozel, zamjenik predsjednika glavne opozicione Republikanske narodne stranke (CHP).\n← Tri policajca skočila za 44-godišnjom ženom koja se bacila u rijeku\nKojović: Četnici su fašisti i treba ih zabraniti →\nNovalić: “Predložit ćemo plaćanje poreza za sve one koji napuštaju BiH”\nTUŽNA VIJEST PRESJEKLA SVE: U DUBAIJU, GDJE JE OTIŠLA PRED NOVU GODINU POGINULA MLADA SARAJKA…


Crnogorsko zlato se oslobađa 11. aprila 2017. – Bankar.me\nDecember 9, 2015 Članci, METALI, SVE VIJESTI Leave a comment\nCrnogorske zlatne rezerve od 38.477 unci, koje su založene za kredit u Svajcarskoj, oslobađaju se 11. aprila 2017. godine, saopšteno je Pobjedi iz Ministarstva finansija. Prema posljendjem kretanju cijena zlata, koje su već tri sedmice u padu, uncaje u ponedjeljak dostigla cijenu od 1.088 dolara. To bi zunačilo da su crnogorske rezerve zlata bile vrijedne u ponedjeljak 42 miliona dolara, odnosno 45,2 miliona eura.\nZlato se nalazi u švajcarskoj Kredit Svis banci kao zaloga za zajam od 150 miliona eura. Pitanje zlatne rezerve ponovo je aktuelizovano ovih dana oko obračuna učešća javnog duga u BDP-u. Zlato je uračunato u državne rezerve i za toliko oboren procenat javnog duga.\nTa računica je validna, jer je rađena na osnovu stanja na kraju 2014. godine pojasnili su iz Ministarstva.\n– Posljednja rata kredita prema Kredit Svis, u iznosu od 30 miliona eura, za koji kao kolateral služi zlato, biće otplaćena 11. aprila 2017. godine pojasnili su iz Ministarstva. Nakon što bude otplaćen ovaj aranžman, zlato će biti vraćeno u posjed države Crne Gore.\n– Da li će zlato, nakog okončanja trenutnog aranžmana, negdje biti deponovano, ili može poslužiti kao sredstvo obezbjeđenja za novu transakciju, u ovom trenutku ne može biti precizirano. Na koji način će dalje biti raspolagano zlatom zavisiće od trenutne situacije na tržištu, da li će postojati potreba države da ga iskoristi kao zalogu ili će biti držano kao depozit, odrediće politika države, u skladu sa finansijskim i ekonomskim prilikama u tom trenutku, kazali su iz Ministarstva.\nOvo je dalo dobre rezultate kroz bolji pristup tržištu, upoznavanju investitora sa finansijskom i ekonomskom situacijom u državi i obezbjeđivanju nižih kamatnih stopa. Obezbjeđivanje sredstava, kroz zapise i druge kratkoročne aranžmane, sa sobom nosi i određene rizike, koji se tiču samog servisiranja obaveza. Trenutna likvidnost obezbjeđuje se kroz pomenute vidove transakcija, ali finansiranje budžetskog deficita ipak se dominantno vrši kroz dugoročna zaduženja, iz razloga što se rizik otplate sredstava značajno uvećava kroz povećanja iznosa kratkoročnih zaduženja, gdje i mali problemi u ekonomiji i prihodima, mogu dovesti do potrebe da se obezbijede, u vrlo kratkom roku, dodatna sredstva za otplatu.\nImajući u vidu da domaće tržište još nije dovoljno razvijeno, u ovom dijelu, obezbjeđivanje pomenutih sredstava nosilo bi sa sobom značajan rizik ocijenili su iz Ministarstva.\nPOJMOVIZlatne rezerve Zlatne rezerve Crne Gore Zlato\nPrevious Radonjić za direktora Azmont banke\nSljedeći m:tel praznična ponuda za sve koji vole surfovanje netom


Oblici medjunarodnih placanja | SEMINARSKI RAD IZ RACUNOVODSTVA\nOblici medjunarodnih plaćanja\nSistem placanja u razmeni sa inostranstvom\nMeđunarodna placanja javljaju se kao prateci međunarodni ekonomski odnos prema međunarodnoj trgovini I međunarodnom kretanju kapitala kao osnovnim odnosima. Svrha međunarodnih plaćanja je upravo realizacija međunarodnih trgovinskih i automnih finansiskih transakcija.\nOblici međunarodnih plaćanja\nProblem međunarodnih plaćanja star je koliko i međunarodnih raszmena. U novije doba on se sveo na izbor između multilateralizma i bilateralizma. Drugi uvek ostaje kao njegova moguća zamena ili dopuna.\nMultilateralizam u međunarodnim plaćanjima sinonima je za konvertabilni način plaćanja. Način potiče od tuda što se saldo u razmeni sa jednom zemljom može koristiti moltilateralno, tj.može se koristiti za plaćanja u razmeni sa svim zemljama. To j osnovna prednost multilateralizma. Druga prednost je što zemlja koja raspolaže konvertibilnim sredstvima može da prilagođava uvoz domaćoj tražnji. Nije vezana robnim listama, jer ne mora da ima uravnoteženu razmenu sa svi zemljama istovremeno. Suficitom u razmeni sa jednom zemljom može da pokrije deficit u razmeni sa svakom drugom zemljom. Treče može da izlaže domaćuprivredu konkurenciji spolja, pa je prinuđuje da stalno povišava stepen sopstvene konkurentnosti na svetskom tržištu. Jedini ograničenje multilateralizma je oskudica u konvertabilnim sredstvima plaćanja.\nBilateralizam obuhvata način neplaćanja u kojima se saldo u razmeni između dveju zemalja može koristiti samo bilateralno tj.u razmeni između dve zemlje Između kojih je nastao. Suficit ostvaren u razmeni između dve zemlje ne može se koristiti za pokrivanje salda u razmeni ni sa jednom trećom zemljom. Stoga bilateralizam predstavlja uravnoteženost razmene sa svakom zemljom sa kojom se on koristi. Ta uravnoteženost znači štednju deviza, jer se razmena odvija bez posedovanja gbilo koje valute, sem kao obračunskog sredstva.\nGlavni oblici bilateralizma su kliring i trampa. Kliring može biti bilateralni i multilateralni. Bilateralni kliring može biti zvanični i privatni. Multilateralni kliring ima oblik platne unije.\nZvanični bilateralni kliring\nOn se ugovara međudržavnim platnim sporazumima, te se zato naziva zvanični. Platnim sporazumima se uređuju, pre svega, sledeća pitanja: obračunska valuta, visina manipulativnih kredita ( swing credit ) , način izravnavanja salda, rok važenja sporazuma. U klirinškom načinu plaćanja to je bitno jer kliring znači prebijanje ( clearing ) potrživanja i dugovanja. Saldo se izravnava na kraju godine. Izravnavanje se vrči na jedan od sledećih načina: dodatnim isporukama robe i usluga ili konvertabilnim valutama. Zemlje između kojih se vrči klirinško plaćanje mogu poslovti sa trećim zemljama uz konvertabilna plaćanja.\nIma mnogo prigovora klirinškom načinu plaćanja. Glavni su :\nOn izoliuje privredu zemlje koja ga primenjuje od kretanja u svetskoj privredi.zemlje koje koriste ovaj način plaćanja nisu prinuđene da prate kretanje proizvodnosti i rentabilnosti na svetskom tržištu.Zbog toga nivo cena u ovim zemljama ne prati nivo cena na svetskom tržištu.\nValute zemalja koje primenjuju klirinški način plaćanja obično su precenjene.Zato im izvoz postaje manje konkurentan.\nAli, klirinški način plaćanja ima dobrih strana zbog kojih je široko korišćen u međunarodnoj trgovini.Neke od njih su:\nKliring omogućava odvijanje trgovine između zemalja koje oskudevaju konvertebilnim sredstvima plaćanja. Budući da je ‘državni posao’ , klirinški način plaćanja pruža više izvesnosti u vremenima poremećaja u konjukturi svetske privrede. Kako MMF zabranjuje klirinški način plaćanja zemljama koje oskudevaju u konvertabilnim sredstvima plaćanja preostaje da se oslanjaju na druge oblige nekonvertabilnih plaćanja.\nOn se ne uvodi međudržavnim sporazumom nego jednostranom odlukom jedne zemlje. Zato se i zove privatni. Ovde se ne ugovara obračunska valuta niti devizni kurs po kome se prebijanje vrši, niti ima posredovanja centralne banke. Plačanje se vrši preko domače devizne berze. Svoje potraživanje u stranoj valuti stečeno prodajom robe i usluga u inostranstvu, domaći izvoznik prodaje domaćem uvozniku robe ili usluga iz iste strane zemlje na domaćoj deviznoj berzi. Pomoću kupljenog potraživanja izvoznika, uvoznik plaća robu ili usluge koje je u njoj kupio.\nProdaja potraživanja na domaćoj deviznoj berzi vrši se po tržišnom deviznom kurdu tj.po kursu koji prema ponudi i tražnji, ugovore domaći izvoznik i domaći uvoznik. Zbog toga je on blizak konvertibilnom načinu plaćanja. U privatnom kliringu saldo se ne može koristiti multilateralno, nego samo bilateralno.\nKvazikonvertibilni način plaćanja\nTo je prikriveni kliring. Pravno, u platnom sporazumu između dve zemlje ugovori se konvertibilni način plaćanja. Ali, kako obe zemlje oskudevaju konvertibilnim sredstvima, izvoz i uvoz se balansiraju na godišnjem nivou. Saldo se pokriva na kraju godine u konvertibilnim valutama. Plaćanje se odvija uz posredovanje komercijalnih banaka\ndveju zemalja, koje odobravaju manipulativne kredite jedna drugoj.\nNema posredovanja centralnih banaka.\nPlaćanje se vrši razmenom dokumenata, a saldo se izravnava dodatnim isporukama robe i usluga.\nPlatna unija je multilateralni oblik kliringa u međusobnim plaćanjima zemalja članica. Prednost platne unije u odnosu na bilateralni kliring je u tome što svaku članici omogućava da suficit u razmeni sa jednom članisom koristi za poravnavanje salda sa svakom drugom članicom unije. Ovaj oblik plaćanja pokazao se vrlo uspešnim u Zapadnoj Evropi posle Drugog svetskog rata u vidu Evropske unije. Glavni elementi evropske platne unije:\nObaveznost opšte multilateralne kompenzacije među članicama unije\nAutomacko odobravanje kredita za poravnavanje salda,koje su članice davale jedna drugoj\nKordinacija: deficitne i suficitne zemlje su obavezivane da izravnavaju svoja salda.\nTrampa odnosno kontra trgovina se primenjuje tamo gde bez nje ne bi bilo razmene. Ona je važan činilac međunarodne razmene,uprkos optužbama da je skupa,neefikasna i razorna anomalija u svetskoj trgovini.\nKontratrgovini pribegavaju sve zemlje. Oko trećine ukupne vrednosti svetske trgovine se odvija putem trampe.\nGlavni razlozi uspona trampe su:oskudica u konvertibilnim sredstvima, zaobilaženje protekcionizma, osvajanje novih tržišta. Ali, trampa nigde nije kandidat za glavni način plaćanja. Trampa je lošije rešenje od svih vrsta kliringaybog niza ograničenja kao što su:\nSvi oblici trampe spadaju u vezanu trgovinu. Zato je kupovina uz trampu redovno skuplja nego uz posredovanje novca.\nTrampa se ne uređuje međunarodnim ugovorom, pa se poslovi ne zaključuju ad hoc. Zato učesnicima privređivanja ne obezbeđuje minimum izvesnosti.\nNajzad, u svim oblicima trampe, sem proste( barter ), plaćanje plaćanje se delimično vrši u konvertibilnoj valuti za zadužene zemlje,to je nepovoljno.\nInstrumenti međunarodnih plaćanja\nU međunarodnom platnom prometu mogo se koristiti gotovinska i bezgotovinska sredstva plaćanja.\nGotovinska sredstva plaćanja\nU gotovinska sredstva plaćanja spadaju:efektivna valuta, devize i plemeniti metali monetarne prirode.\nValuta je zakonsko sredstvo plaćanja. Svaka konvertibilna valuta može bez ograničenja biti sredstvo gotovinskog plaćanja.\nDevize su kratkoročno potraživanje u stranoj valuti.\nPlemeniti metali – zlato i srebro – služili su kao sredstvo međunarodnih plaćanja. Zbog toga je kretanje ovih metala podložno deviznoj kontroli.\nBrži razvoj međunarodne trgovine učinio je gotovinska plaćanja marginalnim u međunarodnom poslovanju. Danas se glavnina međunarodnih plaćanja obavlja pomoću istrumenata plaćanja zato što oni omogućavaju likvidiranje poslova među transaktorima koji su prostorno rastavljeni, koji se ne moraju poznavati, prestacije vremenski ne podudaraju.\nU međunarodnom platnom prometu danas se najviše koriste: dokumentarni akreditiv, doznaka, bankarska garancija, dokumentarna inakso naplata, ček, menica, kreditno pismo.\nDokumentarni akreditiv predstavlja obavezu bankeda po prezentaciji dokumenata koji potvrđuje preuzimanje robe u skladu sa uslovima akreditiva plati prodavcu robe ili usluga određen iznos u određenom roku. Međunarodno D.A. je nastao, razvio se usavršio priladođavajući se promenama i potrebama poslovne prakse savremene međunarodne privrede. Akreditiv je praksom stvorio svoje specifično pravo, koje nije detaljno zakonodavno regulisano, zbog međusobnih odnosa i međusobne upućenosti učesnika akreditivnog posla u međunarodnoj razmeni, stalnih promena poslovnih aranžmana i razvoja ekonomskih odnosa u svetu. Radi unifikacije ovog instrumenta u sistemu plaćanja sa inostranstvom, takav instrument plaćanja međunarodne trgovine uslovio je i određena pravila koja je međunarodna praksa i potvrdila. Sudska praksa je takođe davala različita tumačenja u vezi sa primenom pravila o promeni dokumentarnog akreditiva. Dokumentarni akreditivi\nPo svojoj prirodi su poslovi koji su odvojeni od kupoprodajnih ugovora. Izvršenje akreditivne obaveze uslovljeno je prezentacijom akretivnih dokumenata.\nVrste dokumentarnih akreditiva\na) NASTRO I LORO-AKREDITIVI\nD.A. koji se otvara po nalogu domaćeg kupca u korist inostranog prodavca naziva se nastro-akreditiv, a ako akreditiv otvara inostrani kupac u korist inostranog prodavca naziva se nostro-akreditiv, a ako akreditiv otvara inostrani kupac u korist domaćeg prodavca koristi se Loro-akreditiv.\nb)OPOZIVI I NEOPOZIVI AKREDITIVI\nPremačvrstini obaveze koju preuzima a. banka u odnosu na prodaca-izvoznika akreditivi mogu biti opozivi i neopozivi prilikom davanja naloga za otvaranje akreditiva uvoznik obavezno mora da naznači da li je akreditiv opozivi ili neopozivi.\nc)NEPOTVRDNI I POTVRDNI AKREDITIVI\nPrema čvrstini obaveze plaćanja koju preuzima banka posrednik u onosu na prodavca-izvoznika akreditivi su potvrdni i nepotvrdni. Obaveza potvrđujuće banke prema korisniku akreditiva je samostalna tj. Nezavisna kako od pravnog odnosa između kupca i prodavca, tako i od pravnog odnosa imeđu akreditivne banke i same potvrđujuće banke.\nd)PRENOSIVI I NEPRENOSIVI AKREDITIVI\nPrenosivi akreditiv predstavlja akreditiv na osnovu koga njegov korisnik ima pravo da zahteva od banke koja treba da izvrši plaćanje, akceptiranje ili negociranje da akreditiv potpuno ili delimično stavi jednom ili nekolicini drugih korisnika. Ako u akreditivu nije naznačeno da je prenosivi takav akreditiv se smatra neprenosivim.\ne)JEDNOKRATNI( OBIČNI ) I ROTATIVNI( REVOLTING )\nJednokratni akreditivi se gase iscrpljenjem akreditivnog iznosa. Rotativni ili revolting akreditivi se ne gase posle iscrpljenja prvobitnog akreditivnog iznosa, već se njihov iznos vraća na prvobitnu visinu, sve dok zbir svih izvršenih isplata ne dostigne određeni maksimum.\nf)AKREDITIVI DOMICILIRANI U ZEMLJI ILI INOSTRANSTVU\nDomiciliranje akreditiva označava određivanje mesta plaćanja. Kada se isplata akreditivnih dokumenata vrši u zemlji domaćeg uvoznika ili izvoznika, onda kažemo da je akreditiv domiciliran u zemlji. Međutim, kada se isplata akreditivnih dokumenata vrši u zemlji inostranog uvoznika ili izvoznika ili u nekoj trećoj zemlji onda se kaže da je domiciliran u inostranstvu.\ng)AKCEPTNI DOKUMENTARNI AKREDITIV\nAkceptni dokumentarni akreditiv predstavlja akreditiv kod koga prodavac izvoznik, podnoseći odgovarajuća dokumenta banci koja vrši isplatu dokumenata, ne dobija akreditivom ugovoreni iznos, nego banka\nakceptira menicu koju je vukao na nju. Ovakvu akceptiranu menicu prodavac može držati kod sebe do dospelosti, ali može je i eskontovati pre njenog roka dospevanja i tako ranije doći do vrednosti izvezene robe. Ova vrsta akreditiva se koristi najviše kada se ugovori kupoprodaja na kredit.\nh)PODAKREDITIV (BACK TO BACK CREDITS)\nUkoliko između kupca – uvoznika i prodavca – izvoznika nedođe do sporazuma o otvaranju prenosivog dokumentarnog akreditiva, a ne želi se da kupac – uvoznik sazna nameru prodavca – izvoznika, za nabavku proizvoda od nekog drugog dobavljača, koristi se podakreditiv.\ni)AKREDITIV SA CRVENOM KLAUZULOM\nAkreditiv sa crvenom klauzulom omogućuje korisniku akreditiva da bez dokumenata može, u vidu akontacije, dobiti potreban iznos sredstava. Kao nove vrste akreditiva u jednoobraznim pravilima i običajima za dokumentarne akreditive, revozijom pravila uvedeni su standby akreditiv i akreditiv sa odloženim plaćanjem.\nSTANDBY AKREDITIVI I AKREDITIVI SA ODLOŽENIM PLAĆANJEM\nStendby akreditiv je novi pravni institut uvršten i sadržan o redakciji jednoobraznih npravila i običaja za dokumentarne akreditive. Kod stendby akreditiva banka se obavezuje da isplati određeni iznos u slučaju ne izvršenja dužnikove obaveze iz osnovnog ugovora. Kod stendby akreditiva uslov od kojeg zavisi ispunjavanje bankarske obaveze je u nezvršavanju obaveze dužnika iz osnovnog ugovora. Obaveza banke da isplati standby akreditivnu obavezu dospeva u momentu kada korisnik prezentira banci svoju pismenu izjavu da dužnik iz osnovnog ugovora do određenog roka nije ispunio svoju novčanu obavezu iz osnovnog ugovora. Kod standby akreditiva nema ni robnih ni transportnih dokumenata, nema dokumenata o raspolaganju robom. Standby akreditiv se ne koristi kao sredstvo za osiguranje izvršenja obaveze dužnika iz osnovnog ugovora.\nDokumentarni akreditivi sa odloženim plaćanjem odavno su poznati u međunarodnoj praksi. Jedna od karakteristika regulative ove vrste dokumentarnog akreditiva je da se akreditivna obaveza banke i predaje akreditivnih dokumenata dogođa istovremeno i da se akreditivni dokumenti ne mogu vremenski odvojiti od momenta izvršenja akreditivne obaveze.\nKod dokumentarnog akreditiva sa odloženim plaćnjem akreditivna banka ili druga ovlašćena banka se obavezuje prema korisniku da će na određeno vreme,posle prezentacije navedenih dokumenata u određenom akreditivu,isplatiti navedeni iznos.\nDOKUMENTARNI AKREDITIV I IZVOZNIK\nUkoliko izvoznik postupi striktno prema uslovima akreditiva,imaće sledeće koristi:\nbanka će izvršiti isplatu prema akreditivnim uslovima nezavisno od kupca;\nkupac neće moći da zaustavi plaćanje ni u kom slučaju;\nukoliko kupac želi da ospori plaćanje,mora to uraditi odvojeno od akreditiva,što izvozniku daje jaču pregovaračku ulogu;\nplaćanje se izvršavaju relativno brzo;\nzakašnjenja koja se pojavljuju u bankarskim prenosima su znatno eliminisana.\nDa li će izvoznik zahtevati neopoziv nepotvrđeni akreditiv, ili neopozivi potvrđeni akreditiv, zavisi od toga koji stepen obezbeđenja izvoznik zahteva. Ukoliko zemlja kupca ima stabilne političke prilike i efikasan bankarski sistem, a roba je takve vrste da se može lako prodati drugom kupcu, neopozivi nepotvrđeni akreditiv je sasvim prihvatljiv.\nUkoliko predhodno pomenuti uslovi ne postoje, izvoznik može da otkloni rizike zahtevajući neopozivi akreditiv,potvrđen od strane avizirajuće banke. Takođe može da zahteva da akreditiv bude plativ u njegovoj zemlji i da dokumenta budu prezentirana u njegovoj zemlji.\nDOKUMENTARNI AKREDITIV I UVOZNIK\nKoristi koje pruža dokumentarni akreditiv uvozniku odnosi se na sledeće:\nodgovarajući akreditiv,uvoznik potvrđuje svoje finansijsko solidno stanje i može da zahteva bolje uslove plaćanja;\nroba će biti isporučena u saglasnosti sa uslovima isporuke u akreditivu;\nkupac relativno brzo prima dokumenta koje je zahtevao;\nkupac može biti siguran da će platiti samo ako dokumenta potpunp odgovaraju akreditivnim uslovima.\nDokumentarni akreditiv, kao instrument plaćanja u međunarodnim trgovinskim transakcijama, ima visoku tehničku i ekonomsku prednost u obavljanju plaćanja u međunarodnoj razmeni. U tom poslu uloga banaka ne bi smela da bude pasivna,jer bi banke trebalo stručno da pomognu svojim komitentima prilikpm otvaranja akreditiva,da se uslovi jasno i precizno formulišu u skladu sa voljom ugovornih stranaka i odredbama jednoobraznih pravila i običaja, i da korisnike akreditiva savetuju šta treba da učine da nesmetano ostvare plaćanje po akreditivima.\nDOKUMENTARNE NAPLATE-INKASO POSLOVI\nDokumentarna naplata predstavlja instrument plaćanja koji se sastoji u slanju na naplatu odgovarajućih komercijalnih dokumenata, najčešće posredstvom banke u zemlji i inostransvu. Dokumentarna naplata svakako pruža daleko veću sigurnost od čiste doznake, odnosno od slanja robe na otvoreno, ali ne toliku koliku pruža dokumentarni akreditiv.\nOdluka da se plaćanje osigura na osnovu dokumentarne naplate preduzima se u slučajevima:\nKada se prodavac ( izvoznik ) i kupac ( uvoznik ) poznaju dobro i imaju poverenja jedan u drugog;\nKada nema sumnje u vezi sa željom i mogućnošću kupca da plati;\nKada postoje stabilni politički,ekonomski i zakonski uslovi u zemlji uvoznika;\nUnutrašnji sistem plaćanja u zemlji uvoznika nije u opasnosti od devizne kontrole ili neke slične restrikcije;\nPosebne koristi od preduzetih deviznih naplata su:\njednostavno i jeftino rukovanje,\nbrže plaćanje nego na otvoreno,\nmogućnost uručivanja dokumenata kupcu uz kontra plaćanje iznosa koji se duguje ili uz akcept menice.\nKod bankarske doznake nalogodavac daje nalog banci da izvrši određeno plaćanje u inostranstvu. Nalog koji nalogodavac daje banci mora da sadrži:\npodatke o krisniku doznake,\nza čiji račun se dostavlja doznaka,\nrazlog slanja doznake.\nBanka koja primi zahtev nalogodavca za izvršenje doznake, a koji inače raspolaže odgovarajućim pokrićem kod te banke, daje nalog banci u inostranstvu za isplatu određenog iznosa, na teret svoga računa kod te banke.\nVrste bankarskih doznaka:\nnastro i laro doznake,\nrobne i nerobne doznake,\nuslovne i bezuslovne doznake,\nkonvertibilne i klirnške doznake,\nobične i telegrafske doznake.\nČek predstavlja hartiju od vrednosti koja se izdaje u zakonskoj formi u kojoj njen izdavalac ( trasant ) daje nalog banci ( trasatu ) da na teret njegovog pokrića kod banke isplati određen iznos novca korisniku čeka ( remitentu ), samom izdavaocu čeka ili donosiocu. Ček omogućava plaćanje bez upotrebe gotovog novca, dozvoljava da plaća na velikim prostornim razdaljinama prostim slanjem isprava. Povećana uloga čeka u međunarodnim trgovinskim i finansijskim odnosima zahtevala je međunarodnu unifikaciju.\nPrema načinu izdavanja mogu biti:\nček na ime,\nček po naredbi,\nček na donosioca,\nalternativni ček ( postoji klauzula “ili donosiocu” ),\nrekta ček ( sastavljanjem klauzule “ ne po naredbi” zabranjuje mogućnost prenošenja čekova ).\nPrema obliku inameni mogu biti:\nputnički ( travelleržs ) čekovi,\nPod garancijom se podrazumevaju isprave kojima se garant obavezuje da plati dug umesto dužnika, ako to dužnik ne učini u ugovorenom roku. Garant može dati garanciju u svoje ime i za svoj račun. Ukoliko je banka garant, ona može dati garanciju po osnovu investicija,u svoje ime i na svoj račun, do visine svog likvidnog investicionog potencijala. Banka može dati i super garanciju drugoj banci, koja se bezuslovno obavezuje da će izvršiti plaćanje po garanciji koju je dala druga banka, ukoliko ta (druga ), ispuni svoje obaveze po datoj garanciji.\nPolazeći od sadržine za koje se izdaju,bankarske garancije se dele:\nKreditne garancije nastau kada komitentna banka nema dovoljno investicijonog potencijala da odobri kredit tj.ne raspolaže dovoljnim sredstvima za izvršenje određenih obaveza.banka umesto kredita može da izda svome komitentu garanciju na osnovu koje će dobiti kredit kod druge banke. Vrste kreditnih garancija mogu biti:garancije u vezi sa izvoznim poslovima, isplatama kredita, odobravanjem avansa,plaćanjem kamata i slično.\nUzlazna garancija-korisnik garancije treba da ispuni neki određeni ugovoreni uslov da bi mu se izdala garancija.\nFiksna garancija-primenjuje se kada je unapred ugovoreno plaćanje i kada banka garant zna tačan iznos oba veze koju treba platiti.\nLimitirana garancija-odnosi se na jemstvo banke, u kojem sezna unapred da kod iznosa po datim garancijama je garant obavezan.Dakle, banka garant u slučaju aktiviranja garancije pokriva garancije pokriva nastalu štetu samo ulimitiranom iznosu.\nNeposredna garancija-ima karakteristiku da banka garant po nalogu svog komitenta odobrava direktno njegovom poveriocu garanciju.\nPosredne garancije-izdaje banka garant po nalogu svoga komiteta, ali uz posredstvo neke inostrane banke.\nČinidbena garancija-je oblik garancije kod koje banka garant potvrđuje da će dužnik izvršiti određenu činidbenu radnju. Ukoliko dužnikne izvrši činidbenu radnju,tada će banka nadoknaditi štetu korisnika garancije zbog neispunjnja ugovorene obaveze.\nNastro garancije-po ugovoru domaćih subjekata predviđanje otvaraju domaće banke, u korist inostranih subjekata predviđanja.\nLaro garancije-po ugovoru inostranih subjekata predviđanje otvaraju inostrane banke, u korist domaćih subjekata privređivanja.\nPlatni promet sa inostranstvom obuhvata sva plaćanja i uplate u inostranstvu koje se obavljaju posredstvom banke.\nRobni uslov međunarodnih ekonomskih i finansijskih odnosa karakteriše izvoz robe na inostrano tržište i uvoz robe sa inostranog tržišta. Nerobni uslov međunarodnih ekonomskih finansijskih odnosa na izvoznoj strani, odnosno delu naplate potraživanja odnosi se na:\ntroškova putovanja i boravka službenih i privatnih ilica u inostranstvo,\npoklone, nasleđa i prihode od imovine u inostranstvu\nprava iz inostranstva ( autorska prava ).\nObrnuta je situacija kada je reč o uvoznoj strani odnosno korišćenju stranih usluga i isplati obaveza u vezi sa tim. Robni i nerobni osnovi međunarodnih finansijskih odnosa direktno utiču na finansijsku situaciju platno bilateralni razvoj dotične zemlje. U momentu naplate potraživanja od inostranih dužnika ostvaruje se priliv deviznih sredstava odnosno plaćanja u dotičnoj zemlji, dok se u momentu isplate obaveza inosranim poveriocima odvarnje odliv deviznih sredstava plaćanja. Težnja svake zemlje je da uskladi obaveze i potraživanja koja proizilaze iz ekonomskih odnosa sa inostranstvom. Karakteristike međunarodnog platnog prometa :\nprostorna udaljenost korisnika i nalogodavca u međunarodnom platnom prometu,\nobavljanje međunarodnog platnog prometa uz posredovanje domaćih i inostranih banaka.\nKORIŠČENJE MENICE U MEĐUNARODNOM PLATNOM PROMETU\nU međunarodnom platnom prometu menica se koristi ili kao instrument plaćanja ili kao kreditni instrument.\nU međunarodnom platnom prometu menice se koriste u vezi sa poslovima eskontovanja i akceptnog kreditiranja. Banke za računsvojih komitenata šalju menice na naplatu inostranim bankama ili od inostranih banaka dobijaju menice za naplatu zemlji.\nEskont podrazumeva prodaju meničnog potraživanja pre roka i dospeća menice. Ovde se treba posvetiti posebna pažnja bonitetu subjekta koji učestvuje kao menični dužnici. Prilikom eskontovanja menice se ispituje njena sadržina sa formalne strane, takođe se vodi računa o tome da li se trasant može osloboditi odgovornosti za isplatu menice,dok ovo pravilo ne važi za angloameričku menicu. Treba voditi računa u kom pravnom sistemu je izdata menica i da li je upotrebljena klauza “ bez regresa ”.\nAkceptno kreditiranje-bankarski akcepti\nOni podrazumevaju jednu vrstu menice, tj.trate naloga da se plati izvestan iznos sredstava u određenom roku, naime u međunarodnom robnom prometu banke često prihvataju da supstituišu svoju kreditnu sposobnost za sposobnost zajmoprimca.\nRazlikuje se od ostalih menica po tome što nosi bezuslovno obećanje banke da plati tratu o dospeću. U ovim slučajevima kupac obično ne plaća robu gotovinom nego zahteva kredit dok se roba ne proda. Banka koja poznaje kupca i njegov bonitet može da deluje kao posrednik između oba trgovinska partnera, preuzimajući obavezu da plati robu. Banka garantuje plaćanje,akceptirajući ročnu tratukičenu na njuod strane prodavca.\nBankarskom garancijom se obezbeđuje da korisnik garancije ne samo u slučaju nastupanja nemogućnosti plaćanja obaveza glavnog dužnika nego i za niz neispunjavanja ili za neuredno izvršenje ugovorenih obaveza. Bankarska garancija nije regulisana zakonodavstvima, izuzetak predstavljaju jugoslovensko pravo. Garancija banke je bezuslovna i neopoziva obaveza banke, a izdaje se u pismenoj formi. U izdavanju garancija učestvuju sledeći subjekti:\nNalogodavac garancije koji može biti fizičko ili pravno lice i koje se na osnovu ugovora obavezuje poslovnom partneru da za izvršenje obaveze garantuje banka.\nBanka garant koja garantuje izvršenje obaveze ukoliko ona ne izvrši od strane nalogodavca.\nPoverilac ili korisnik garancije koji stiče potraživanje u odnosu na banku koja je izdala garanciju.\nSvaki oblik bankarske garancije ima sledeće bitne elemente:\n-naznačenje izdavaoca ikorisnika garancije,\n-novčani iznos na koji garancija glasi,\n-rok važenja garancije,\n-mesto izdavanja garancije,\n-datum izdavanja garancije i potpis ovlašćenog lica.\nRazvrstavamo ih prema različitim kriterijumima:\nBankarske garancije prema vrstipravnog posla\nLicitacione garancije ( bind-bond ili tender-bond )\nLicitacionom garancijom banka se obavezuje da će korisniku garancije isplatiti u gotovini iznis u slučaju da učesnik na licitaciji čija je ponuda prihvaćena ne ispuni obaveze predviđene licitacijonim uslovima. U bankarskoj praksi licitacione garancije su obično bezuslovne. Ne traži da korisnik garancije podnosi dokaze da učesnik na licitaciji nije postupio prema licitacionim uslovima, nego je dovoljno da podnese banci samo zahtev za isplatu sa odgovarajućom izjavom.\nGarancija za dobro izvršenje posla ( performanse bond )\nKod ove garancije banka je dužna da korisniku garancije isplati određeni iznos, ako dužnik iz osnovnog posla ne ispuni ili neuredno ispuni svoje ugovorene obaveze. Garancija za dobro izvršenje posla je opšti tip garancije i pomođu nje može da bude pokriven rizik bilo kog ugovora.\nGarancija za vraćanje avansa( advanse payment bond )\nOvde se podrazumeva garancija kojom banka preuzima obavezu da će korisniku garancije isplatiti garantnu sumu za slučaj da isporučilac ne ispuni svoju ugovorenu obavezu za koju je položen avans.\nBankarske garancije prema uslovu da garantni iznos bude isplaćen\nZa razliku od bezuslovnih kod uslovnih garancija plaćanje je uslovljeno izvršavanjem određenog uslova. Uslovi se dokazuju postojanjem robnog dokumenta, nalazom neke specijalizovane organizacije kojom se utvrđuje da isporučena roba nije bez nedostatka ili da određeni radovi nisu objavljeni prema ugovoru i tehničkoj dokumentaciji.\nU bezuslovne garancije spadaju garancije kada se ne zahteva ispunjavanje nekog predhodnog uslova. Banka garant se obavezuje da će bez predhodnog dokazivanja opravdanosti zahteva korisniku na osnovu prvog poziva ispuniti svoju obavezu. Ova vrsta garancije ima svoje prednosti, ali i nedostatke u odnosu na uslovnu garanciju,naime može se lako zloupotrebiti. Tako korisnik garancije može naplatiti garatni iznos, a da predhodno nije ispunijo obaveze iz osnovnog ugovora. Međutim banka može odbiti isplatu ako je zahtev za plaćanje neosnovan.\nBankarske garancije prema zavisnosti od osnovnog posla\nSamostalna garancija- ili garancija sa naznakom “bez brigovora” predstavlja oblik garancije koji se najčešće koristi u praksi. Ono je pravno odvojeno kako od osnovnog tako i od ugovora o izdavanju garancije, banka može prema korisniku garancije da ističe samo prigpvore iz garancije, a ne iz osnovnog posla.\nAkcesorna bankarska garancija-je takav oblik ličnog obezbečenjakod koga banka može prema korisniku isticati sve prigovore. Ona se retko koristi u poslovima međunarodne trgovine.\nBankarske garancije prema broju banaka u garancijskom poslu\nSupergarancija: Supergarancija predstavlja garanciju na garanciju i kod nje se stvaria poseban odnos između dve banke, sa jedne strane, i između banke super garanta i korisnika garancije, sa druge strane. Ona se može izdavati na dva načina. Prema prvom načinu na samoj prvobitno izdatoj garanciji banke nalogodavca banka super-garant posebnom izjavom preuzima obavezu da će je ukoliko banka izdavalac garancije ne izvrši preuzetu obavezu po garanciji sama ispuniti. Prama drugom načinu, banka super-garant na posebnom tekstu daju izjavu zadržavajući sadržinu tekstova garancije banke nalogodavca. Suprgarancija se vrši kada korisnik garncije nema dovoljno poverenja u banku garanta, bilo zato što mu je nepoznata ili mu njeno poslovanje nepruža sigurnost.\nKontragarancije: Konfirmirane ili potvrđene garancije koje daje banka garant u zemlji korisnika,i to na osnovu kontra garancije dužnikove banke. Garancija koju daje banka u zemlji poverioca u svemu je identična kontra garanciji strane banke. Ona nema prava da menja ili dopunjava tekst garancije koju izdaje korisniku u odnosu na tekst koji je dala banka kontra garanta.\nOsim navedenih klasifikacija garancije mogu da se dele i prema drugim kriterijumima: mogu biti “prikrivene” i “neprikrivene” u zavisnosti da li je položeno pokriće ili nije. Zatim posredne i neposredne, individualne i konzorcijalne, opšte i posebne, nastro i laro i slično.\nU bankarskoj praksi one se dele i na činidbene i platežne s tim da je ova podela neprecizna.\nBankarske garancije u poslovima međunarodnog platnog prometa javljaju se naročito u onim slučajevima kada instrumenti plaćanja, kao što su: odkumentarni akreditiv, inkaso ček, menica i drugi po svojoj prirodi i nameni nisu podobni da pruže ono obezbeđenje koje se traži za posebne situacije.\nProf.dr.Vojin Bjelica………………..Bankarstvo,Nov Sad 1995\nProf.dr.Vojin Bjelica i saradnici……..…Bankarstvo,Beograd 2003\nProf dr.Božidar Raičević………………...Finansije, Novi Sad 2001\nProf.dr.Blagoje Babić……………………Finansije, Novi Sad 2001\nProf.dr.Stanko Radmilović………………Finansije, Novi Sad,2001\nProf.dr.Vojin Bjelica…………………….Finansije, Novi Sad 2001\nProf.dr.Marko Radičić…………………...Finansije, Novi Sad 2001


You are here: Home / Archives for Restorani\nNa putu Kraljevo – Raška u selu Bogutovac nalazi se jedna od najstarijih kafana u ovom delu Srbije. Od svog postojanja kafana je poznata po odličnoj hrani i gostoprimstvu. Prvi vlasnik kafane trgovac iz Beograda Sima Matović, izgradio je daleke 1826g. Posao sa kafanom prenosio se u porodici sa kolena na koleno, sve do 1948g. kada je kafana nacionalizovana. Od 1970g. kafanu preuzima Miroslav Matović nastavljajući porodičnu tradiciju do dana današnjeg.\nKafana “kod Mira” nadaleko je čuvena po specijalitetima domaće hrane spremljene po autentičnim receptima , koji su prenošeni sa kolena na koleno i gostoprimstvu. Gosti kafane ne samo da su iz okoline već i iz cele Srbije. Nemojte se iznenaditi ako u kafani vidite poznata lica iz javnog života. Ljubitelji dobre hrane ciljano dolaze u ovu kafanu, znajući da iz nje neće otići nezadovoljni.\nAutentičan ambijent, zidovi okrečeni u belo, na zidovima i u vitrinama predmeti stari stotinama godina, karirani stolnjaci na stolovima, atmosfera prave drumske kafane. Možda vas kada prvi put uđete u nju prvi prizor neće oduševiti. Posle prvih pojedenih zalogaja najbolje hrane koju ste ikad jeli, shvatićete zašto je ovo prava srpska porodična kafana, kafana koja ima dušu. Kada Vam na sto iznesu jela servirana na neobičan način, uživaćete prvo očima , a kasnije i nepcima.\nNa jelovniku nema šta nema. Kajmak, kravlji i kozji sir, sve vrste pršute, zaboravljene pihtije, ljute pečene papričice sa belim lukom, urnebes salata. Sve ovo se odlično slaže sa tek ispečenim projicama i lepinjama. Riblja i pileća čorba, sve vrsta mesa sa roštilja, pečenje jagnjeće i praseće i nekoliko vrsta ribe. Ukoliko ste ljubitelj rečnih rakova i to možete naručiti. Rakovi se love u obližnjem potoku. Bilo šta da naručite od specijaliteta nećete pogrešiti. Jednostavno sve što vam donesu od hrane je izuzetno i neponovljivog ukusa.\nPoslastice su posebna priča. Lenin kolač specijalitet ove kafane retko možete naći na meniju kafana i restorana. Ovaj starinski kolač pravi se po starom porodičnom receptu. To su ustvari jabuke u šlafroku ali ovakve niste nikada jeli. Možete ih napraviti i sami, ali neće nikada biti ovakvog ukusa. Tajna je u receptu. Služe se sa orasima i domaćim džemom od šljiva.\nLenin Kolač – specijalitet kafane “kod Mira”\nŠto se tiče pića u ponudi su osim komercijalnih domaćih i stranih pića, sve vrste izuzetno kvalitetnih domaćih voćnih rakija od dunje, kajsije, maline, kruške, drenjine, jagode,loze. Ukoliko ste ljubitelj kuvanog vina i rakije i to imaju u ponudi. Velika je ponuda kvalitetnih vina , ali i svog ostalog pića.\nSavet je da pre dolaska u kafanu, zbog čestih gužvi, pogotovo vikendom, mesto rezervišete unapred telefonom.\nOsim ugostiteljskih usluga gostima se nudi u organizaciji menadžmenta kafane šetnja okolnim planinskim putevima, organizovani obilazak srpskih crkvi manstira u oklolini, izleti, rafting na Ibru i letenje paraglajdingom.\nTel: +381 36 826 002\nMob: +381 69 37 58 565\nNajbolja kafana u Srbiji\nOvo nije fancy restoran sa specijalitetima svetskim , ovo je mesto gde cete najbolje na svetu jesti srpska nacionalna jela . I ovde se dolazi zbog jela (ne smem da zaboravim prvoklasnu uslugu, ako ste ovde prvi put pitajte njih – Mira , Pedju ,Dejana , da vam preporuce sta da jedete i pijete – necete se pokajati).\n064 386 49 44 – Ovo je telefon za rezervacije (pametna stvar da se ucini vikendom kada je prepuno).\nDa li cu ja ikada moci da prodjem pored ove kafane a da ne svratim bar na meze – nikada. A vi svratite bar jednom pa mi pisite o vasem iskustvu dragan@dssound.com, rado cu ga okaciti na ovoj strani.\nLep majski dan 2009 godine. Ja, moj drug Braco Stefanovic i nase gospodje Ljilja i Sanja krenusmo na Kopaonik na jednodnevni izlet. Moj drug mi je stalno pretio da ce me odvesti jednom u najbolju kafanu u Srbiji. I dok smo se vozili ka Kopaoniku ibarskom magistralom , svratio je u jedno malo mesto (kasnije sam zapamtio i to dobro ime mesta Bogutovac) u jednu kafanicu da popijemo po kaficu i doruckujemo. Za dorucak sir i kajmak sa projom i malo dzigerice na zaru.Nista neobicno za kafane u Srbiji , na puno mesta se ovo moze naci. I sve izgleda obicno dok ne pojedete prve zalogaje. A onda nisam mogao da ne izrazim svoje divljenje za kajmak i sir koji je uz domacu proju imao bozanstven ukus. U to stigose i girice (koje se love u obliznjem potoku) sa ribljom corbom u malom kotlicu. Probali smo i to i opet je sve bilo vanzemaljski dobro. I shvatio sam to je bila ta kafana o kojoj mi je pricao godinama a ja nikada nisam imao vremena da svratim.\nTekst napisao i uzivao u jelu – Dragan Stojanovic vlasnik DS Sound\nBilo kojim povodom da ste u Srbiji, ako imate 5-6 sati vremena , posetite OVAJ DIVNI RESTORAN u blizini Arandjelovca.\nIme mu je Tarpoš.\nNajlepsi restoran koji smo videli u Srbiji za vreme nasega odmora. To je restoran u sklopu vinarije Vrbica, a vlasnik je Tika (tako svi zovu ovoga coveka koji je smislio i napravio ovaj predivan objekat).\nKako to izgleda po danu? Fenomenalno.\nNista losije uvece\nNe znamo sta prvo da hvalimo, mesto na kome se nalazi (sa terase restorana se vidi bukvalno pola Sumadije – predivan pogled, probajte da budete tu kada je zalazak sunca), hranu i vino (hrana je izuzetno dobra, jela koja se prave po tradicionalnim srpskim starim receptima, ali na njihov moderan nacin), ili ljubaznost osoblja.\nJednostavno tu je sve na svome mestu za jedan nezaboravan dozivljaj. Mi smo bili 3 puta tu za 15 dana, a bili bi i vise da smo imali vremena. Vozili smo do ovoga restorana jednom iz Beograda, jednom iz Cacka, zadnji put smo sa Tare dosli tu na veceru. Da li vredi voziti 2 sata da dodjete tu. Vredi , vozili bi ceo dan , bez problema.\nSta je to sto je nas kupilo?\nSaznali smo za ovaj restoran od gospodina iz jedne prodavnice vina u Beogradu, koga smo pitali koje vinarije u Srbiji MORAMO da obidjemo dok smo na odmoru, i on je nabrojao nekoliko, a rekao nam je , obavezno kod Tike morate da odete u Vrbicu u njegov restoran. Nismo bili lenji, vec sutradan smo bili tamo.\nSve je pocelo sa vinom koji su nam oni predlozili (Chardonnay Meneut) koje je doslo uz predjelo za dvoje Vrbica (ovo nemojte nikakao da propustite , ovo predjelo), slikali smo ga evo kako izgleda\nSuve sljive, pecena paprika, smokve, kozji sir, ovciji sir …..da spomenemo samo nesto iz ovoga carobnog tanjira. Uz njihovo vino ovo je savrsen pocetak jedne divne veceri.\nImali smo srece da je vlasnik gospodin Tihomir Timotijevic bio tu, i malo smo popricali sa njim. Evo sta nam je on rekao o svojoj vinariji\nPosle razgovora smo presli na glavno jelo koje nam je on predlozio (svinjski file sa suvim sljivama i orasima , koji je uparen sa cabernet vinom iz njegove vinarije).\nUkratko nezaboravan dogadjaj, ako ste nekada u blizini Arandjelovca, ovo je mesto gde MORATE DA SVRATITE.\nMi jedva cekamo da ponovo vidimo ovo divno mesto.\nTekst napisao i uzivao u ovome Dragan Stojanovic.\nFiled Under: Restorani Tagged With: najbolje kafane, najbolji restoran u srbiji, najbolji restorani


Evropska zelena staza stala na pola puta - Užice online\nŠta je potrebno da bi se uredio i ostatak staze?\nZa pohvalu je kad se u kutku divljine, u rečnom kanjonu trasom nekadašnje pruge uskog koloseka, napravi šetalište koje postane „evropska zelena staza”, ovenčana evropskom nagradom. Ali kad se cela ta bivša pružna trasa proteže na 12-13 kilometara, a uređeno je oko sedam, jasno je da posao nije završen.\nReč je o užičkoj pešačko-biciklističkoj stazi kroz klisuru reke Đetinje. Ulaganjima grada Užica napravljena je pre tri godine, s tim što je sačuvan prirodni sklad tog utočišta od naleta civilizacije smeštenog uz gradska naselja. Asfaltirano je šetalište od užičke plaže do Staparske banje kroz „ćirine” tunele, postavljene su klupe, česme, ograde, odmorišta, toaleti, zabranjen saobraćaj motornim vozilima, a omogućen turističkim vozićem. Za uživanje je otvoren ovaj do pre neku godinu zakorovljen i zaboravljen prostor usečen u kamenita brda.\nBrzo su užički i drugi ljubitelji čiste prirode osvojili ovaj prostor, masovno izašli da njime pešače, planinare, voze bicikle, pecaju. A klisura Đetinje pravi je izazov i za prirodnjake: s mnoštvom retkih biljaka i životinja, vodopada, virova, kuća unaokolo gotovo da nema, samo nebo proviruje iznad litica.\nDobar glas o stazi kojom se Užice ponosi stigao je i do evropskih institucija. Pre dve godine u Limeriku u Irskoj na ceremoniji dodele „Nagrade za zelene staze Evrope”, Evropska asocijacija zelenih staza nagradila je šetalište u klisuri Đetinje drugom nagradom.\nDa bi atraktivno i popularno užičko šetalište bilo celovito, valja urediti i asfaltirati još pet-šest kilometara neuređene „ćirine” trase. Asfalt je sada ovom stazom prišao nekadašnjoj železničkoj stanici Stapari na bivšoj uskoj pruzi, ali odatle do brane Vrutci put je maltene neupotrebljiv, sasvim propao. A priroda je i na tom delu veoma lepa, tu je recimo i ribolovački raj, koji su zanimljivo nazvali „Staparski sorento”.\nOpšta je podrška Užičana da se ova „evropska zelena staza” uredi do kraja, ali o tome za sada nema najava od ljudi koji vode grad. Oni pokazuju veliko interesovanje za budući arheološki park pored šetališta, pri čemu za sada ne najavljuju da će neuređeni deo staze do brane Vrutci uskoro biti asfaltiran. Kada smo nedavno pitali užičkog gradonačelnika Tihomira Petkovića da li je to u planu, on je odgovorio da postoji realna potreba da se trasa uredi do kraja, te da bi u razgovoru s predstavnicima „Puteva Srbije” mogao da potraži pomoć za tu investiciju.\nVeza s budućim arheološkim parkom\nAko bi se do brane Vrutci produžila „evropska zelena staza”(što je manji posao nego do sada na ovom potezu urađeno), ne samo da bi ljubiteljima prirode to donelo nove doživljaje već bi se time napravila pogodna putna veza sa Zlatiborom, Tarom, Mokrom Gorom, odakle do brane već dolaze asfaltni putevi. Prava stvar da turisti iz ovih centara otkriju čari užičke zelene staze, kao i da lakše stignu do budućeg arheološkog parka koji se pravi pored Staparske banje, uz samo šetalište. Uz to, biciklisti bi dobili stazu za duge vožnje i takmičenja kakve nema nadaleko.\nUžice deo projekta pošumljavanja


7. septembar: "Otvorena debata o mogućnostima uspostave Savjeta za štampu u Srbiji"\nIzvršna direktorica Vijeća za štampu u Bosni i Hercegovini, Ljiljana Zurovac, aktivno učestvovala u radu konferencije organizovane povodom formiranja Savjeta za štampu u Srbiji. Kao predstavnica Bosne i Hercegovine, prve zemlje u regiji Jugoistočne Evrope i Zapadnog Balkana koja je uspješno osnovala Vijeće za štampu i gdje se proces samoregulacije primjenjuje već dugi niz godina, gđa Zurovac je učesnike upoznala sa svim prednostima koje nosi samoregulacija, te problemima sa kojima se Vijeće za štampu u Bosni i Hercegovini susretalo u prvim danima postojanja, te trenutnom situacijom u ovome tijelu. Također, predstavnici Presserat-a iz Njemačke su govorili o svojim iskustvima u uspostavi samoregulacije koja, o ovoj zemlji, djeluje već pedeset godina. Konferencija u organizaciji Media Centra iz Beograda.


Veleposlanica Kavalec posjetila Glavni centar za brojanje u Sarajevu\nVeleposlanica Kathleen Kavalec, šefica Misije OSCE-a u Bosni i Hercegovini danas je posjetila Glavni centar za brojanje u Sarajevu u društvu sa gdinom Željkom Bakalarom, predsjednikom Središnjeg izbornog povjerenstva BiH.\nČlanovi uprave Glavnog centra za brojanje su veleposlanici Kavalec prezentirali aktivnosti koje će se provoditi u Glavnom centru za brojanje. Naglasili su da se u Glavnom centru za brojanje sve aktivnosti provode uz potpuno poštivanje epidemioloških mjera koje su propisali nadležni organi.


Mitar Mrkela o porazu Zvezde protiv Mitjilanda\nDIREKTOR ZVEZDE "GRMEO" POSLE RADNIKA, A SAD NE KRITIKUJE: Ušli smo dobro, jedan detalj je promenio sve! 9 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n05.11.2021. / 07:37\nBio je besan sportski direktor crveno-belih Mitar Mrkela posle poraza Crvene zvezde u Surdulici (1:2), kazao je da nisu igrali fudbal nego "lupali loptu", dok je znatno blaži bio nakon lošeg rezultata protiv Mitjilanda.\nZvezda je doživela prvi poraz u grupnoj fazi Lige Evrope pošto je vicešampion Danske odneo čitav plen. Iskoristili su to što su 80 minuta imali igrača više, posle isključenja Degeneka, a o nervozi domaćih najbolje govori i to da su susret završili sa devetoricom zbog crvenog kartona Marka Gobeljića u finišu meča.\n"Utakmicu je odredio crveni karton. Ušli smo u meč dobro. Tih desetak minuta odigrali smo kako je bilo zamišljeno. Isključenje Degeneka je promenilo sve", kazao je Mitar Mrkela za "Sportski žurnal" i dodao:\nSportski direktor ovoga puta nije imao previše zamerki na nastup igrača Zvezde.\nPosle utakmice nismo čuli utiske Dejana Stankovića, koga je na konferenciji za medije zamenio Nebojša Milošević, a tek je kasnije postalo poznato zbog čega. Trener crveno-belih se posle meča zaputio u bolnicu pošto je kondicionog trenera Panonćinija neko pogodio u glavu, a utvrđeno je da mu je naprsla lobanja.\nFK Crvena Zvezda mitar mrkela dejan stanković liga evrope mitjiland\n05.11.2021. / 15:26\nNisi bio u stanju godinama da nam dovedeš napadač i desnog beka...a izgleda ni playmejkera...i o čemu više govoriš...u evropi nema mazanja očiju, sve se vidi...postali smo prevarantski klub...sramota\n05.11.2021. / 10:11\nMito, bekrijo, pojacanja si - promasio! Zato, - BRISI!!!\n05.11.2021. / 10:08\nNEZNALICE ODLAZI !!!!!!!


Svjetska sedmica medijske i informacijske pismenosti | MC_ONLINE\nSvjetska sedmica medijske i informacijske pismenosti obilježava se od 24. do 31. oktobra. Sedmicu je 2012. godine pokrenuo UNESCO, a ove godine se obilježava pod motom “MIP građani: Obaviješteni, angažovani, osnaženi”.\nU toku sedmice održat će se brojne kampanje i konferencije, a centralni događaji bit će Deveta konferencija o MIP-u i interkulturalnom dijalogu (MILID) i prateći Forum za mlade u Göteborgu, Švedskoj.\nSvjetska sedmica medijske i informacijske pismenosti je prilika da se predstavnici javnog i civilnog sektora, edukatori i novinari osvrnu na i proslave dosadašnji napredak u medijskoj i informacijskoj pismenosti, navodi UNESCO.\nSedmica medijske i informacijske pismenosti obilježava se u Sarajevu 24. oktobra javnom debatom “Uloga MIP-osnaženog i aktivnog građanstva u regulaciji i samoregulaciji medija i sadržaja” na Fakultetu političkih nauka, Univerziteta u Sarajevu, s početkom u 12:00 sati.\nUprkos brojnim inicijativama civilnog sektora, u Bosni i Hercegovini razvoj medijske i informacijske pismenosti još uvijek je u začecima i javni sektor je do sada ostao najvećim dijelom indolentan na potrebe za povećanjem medijske i informacijske pismenosti. Kako zaključuju autorice istraživanja “Medijska i informacijska pismenost u Bosni i Hercegovini: brojne inicijative civilnog sektora i nedostatak javnih politika” Sanela Hodžić, Brankica Petković i Sandra Bašić Hrvatin upotreba i razumijevanje značenja termina, kao i svijest o potrebi da se osigura razvoj MIP-a među bh. građanima značajno je porasla, ali je neophodna uspostava politika i mehanizama za sistemski razvoj medijske i informacijske pismenosti.\nPratite nas na društvenim mrežama, gdje ćemo objaviti naše najznačajnije tekstove, publikacije i događaje o MIP-u.\nIzvor: UNESCO, FPN\nMedijska i informacijska pismenost: Kako javni servisi mogu pomoći?


Promotivne ponude | Booking.com for Partners\nPrivucite više rezervacija uz kampanje, ponude i cene za određene grupe gostiju\nBilo da pokušavate da prodate jedinice u poslednjem trenutku, povećate prihode van sezone ili targetirate vredne goste sa tržišta koja se brzo razvijaju, pronaći ćete širok izbor promotivnih ponuda koje su osmišljene kako bi privukle goste na našu platformu. Ove ponude se lako podešavaju, možete ih aktivirati i deaktivirati u bilo kom trenutku i predstavljaju sjajan način da povećate prihode.\nPrikaži sve promotivne ponude\nPridružite se kampanji koja uključuje promovisanje putem marketinških kanala\nKako da izaberete odgovarajuće promotivne ponude\nU zavisnosti od toga šta želite da postignete, na raspolaganju imate različite vrste promotivnih ponuda.\nKorisnici koji rezervišu putem mobilnih uređaja i putnici sa određenih tržišta\nPrivucite rastući broj korisnika koji rezervišu putem mobilnih uređaja i putnike sa određenih tržišta.\nPartneri koji nude cene za određene grupe gostiju u proseku ostvaruju do 28% više rezervacija ciljne grupe korisnika. Trenutno nudimo tri vrste cena za određene grupe gostiju: cene za mobilne uređaje, cene za goste iz određenih država i cene za savezne države SAD-a.\nIskoristite ponude da biste povećali popunjenost objekta\nKampanje koje uključuju promovisanje putem marketinških kanala\nKampanje predstavljaju unapred pripremljene promotivne ponude koje se na našoj platformi nude tokom cele godine.\nOsmišljene su tako da vam omoguće što veći broj rezervacija tokom određenih sezona ili za vreme praznika i posebnih događaja. Kada se pridružite jednoj od promotivnih ponuda, poput Sezonske ponude, vaš objekat će biti istaknut u globalnim kampanjama putem e-pošte i aktivno promovisan na našim marketinškim kanalima.\nMožete da iskoristite ove unapred pripremljene kampanje ili ih prilagodite svojim potrebama.\nPonude za povećanje broja rezervacija onda kada vam je to potrebno\nPonude su izuzetno prilagodljive i mogu se podesiti kako biste privukli određene prilike na tržištu:\nPonuda za putnike koji rano rezervišu – podstiče rezervacije putnika koji planiraju znatno unapred\nLast-minute ponuda – privlači goste koji rezervišu u poslednjem trenutku\nPonuda sa besplatnim noćenjima – podstiče duže boravke\nTajna ponuda – nagrađuje korisnike koji su prijavljeni na bilten ili imaju Booking.com nalog, tako što samo njima prikazuje oznaku i popust na stranici vašeg objekta\nOsnovna ponuda – kreirajte potpuno prilagođenu ponudu\nBrzi rezultati uz Posebne ponude\nVeći popust, dostupan tokom određenog i ograničenog vremenskog perioda. Ove ponude uključuju i dodatne pogodnosti kako bi se vaš objekat istakao, poput poboljšanja ranga ili opsežnih promocija.\nVremenski ograničena ponuda – važi tokom 48 sati na dane kada želite da poboljšate svoj rang u rezultatima pretrage.\nBlic ponuda – promotivna ponuda koja je dostupna svake dve nedelje i vašem objektu tokom 36 sati omogućava veliku vidljivost na našim marketinškim kanalima\nBlack Friday – jedan od naših najvećih prodajnih događaja godine\nPridruživanje je jednostavno – iskoristite pogodnosti i merite rezultate sa lakoćom\nKliknite na karticu „Promotivne ponude“ u ekstranetu i pogledajte koje kampanje i ponude su vam trenutno dostupne\nPridružite se postojećoj kampanji ili iskoristite ponudu u okviru koje možete da prilagodite detalje kao što su period važenja, pravilo i vrsta sobe ili jedinice\nMožete da izračunate iznos dodatnog prihoda koji vam donosi svaka promotivna ponuda


Republika / Lončar i Terzić u Tiršovoj! Crvena Zvezda donirala 12 miliona dinara ustanovi\n21:15Srpski telegraf poklanja dodatak Ruski lekar: Kako da zdravi prebrodite zimu, spasite dete od prehlade! 21:14(FOTO) Spektakl u Pireju: Fenomenalna koregrafija navijača preko celog stadiona! 21:09(UŽIVO) Interesantan početak utakmice u Pireju! 21:00Zapadne službe sumnjaju: Daka je ruski agent, zbog toga je upucan? 20:53Sve se raspalo na kraju: Nemilosrdni Žesus i sjajna Atalanta eliminisali Dinamo iz Evrope! 20:43Kolinda doživela saobraćajku! 20:30Premijerligaš hoće Mitrovića! 20:12Čeka je pakao! Centar za socijalni rad posetio roditelje Dragane Mitar: Dete će joj završiti u hraniteljskoj porodici?! 20:08Đorđević posle velikog uspeha: Najmlađa smo ekipa u Ligi šampiona, malo je ljudi verovalo u nas! 20:03Saobraćajka kod Arene: Jedna osoba povređena\nLončar i Terzić u Tiršovoj! Crvena Zvezda donirala 12 miliona dinara ustanovi\nčetvrtak, 3. 10. 2019.| 14:59\nMinistar zdravlja u Vladi Republike Srbije dr Zlatibor Lončar posetio je danas UDK "Tiršova“, gde je prisustvovao potpisivanju ugovora o donaciji FK Crvena zvezda ovoj zdravstvenoj ustanovi u vrednosti od 12 miliona dinara.\nZlatibor Lončan i Zvezdan Terzić u Tiršovoj\nUgovor o donaciji potpisali su direktor UDK "Tiršova" doc. dr Siniša Dučić i direktor FK Crvena zvezda Zvezdan Terzić. Donacija je namenjena za nabavku bronhoskopa, aparata za dijagnostiku plućnih bolesti, kao i najsavremenijih dodataka za citoskop koji služi za lečenje bolesti urogenitalnog trakta i laparaskop koji za laparaskopske operacije kod beba, već tokom prvog meseca života.\nVučić obišao Opštu bolnicu, u nju uloženo 86 miliona dinara\nMinistar zdravlja je tom prilikom, zajedno sa direktorom UDK "Tiršova" doc. dr Sinišom Dučićem kao i igračima i rukovodstvom fudbalskog kluba Crvena zvezda obišao i najmlađe pacijente na odeljenju ortopedije. Igrači šampiona naše zemlje su se družili sa mališanima i uručili im poklone.\nMinistar Lončar zahvalio je FK Crvena zvezda na donaciji i istakao da država ulaže velika sredstva u zdravstvenu infrastrukturu, gradeći nove kliničke centre i bolnice, a da se posebna pažnja posvećuje dečijim bolnicama kako bi mali pacijenti imali najbolje uslove lečenja i zdravstvene nege.\n- Najpre bih čestitao FK Crvena zvezda na uspesima u Ligi šampiona i više nego dostojnom predstavljanju naše zemlje u međunarodnim okvirima. Takođe, zahvaljujem im na donaciji Tiršovoj,kao i na učešću u akciji dobrovoljnog davanja krvi, i podršci donatorstvu, jer je sve to vid društveno odgovornog ponašanja prema društvu, koji je u interesu svih nas. Moram da istaknem da je Tiršova zdravstvena ustanova od izuzetnog značaja jer se ovde leče najmlađi pacijenti iz čitave zemlje i regiona, a godišnje se obavi više od 150.000 specijalističkih pregleda i oko 7000 operacija, i svaki vid ulaganja u opremu, nabavku novih medicinskih aparata, uvek doprinosi brzom i efikasnom zbrinjavanju pacijenata. Ministarstvo zdravlja upravo iz tog razloga posebnu pažnju usmerava ka dečijim bolnicama, te smo, od 2014. godine do danas, iz budžeta, za opremu i investicije u Tiršovu izdvojili ukupno preko 143 miliona dinara, i zaposlili ukupno 145 zdravstvenih radnika. Pre par godina ovde je fasada padala na pacijente i zaposlene, a danas ova bolnica izgleda sasvim drugačije. Ali mi želimo još bolje uslove lečenja za našu decu, i država će nastaviti sa ulaganjima, a ovakve donacije uvek su dobrodošle -istakao je Lončar.\nMinistar zdravlja obišao zdravstvene ustanove Topličkog okruga\nDirektor bolnice Siniša Dučić zahvalio se Crvenoj zvezdi na, kako je naglasio, značajnom poklonu.\n- Pomoć je došla u pravom trenutku. NIkad nismo imali više opreme nego sada, kompletirali smo je. Lako je upravljati ustanovom kada imamo podršku ministarstva zdravlja i Crvene zvezde - rekao je Dučić novinarima i potvrdio da je vrednost opreme iznosi 100.000 evra.\nDirektor Zvezde Zvezdan Terzić istakao je važnost klinike u Tiršovoj u lečenju dece.\n- Obaveza Zvezde, kao najvećeg i kluba naroda, da donora i kupi opremu tako važno ustanovom. Sa Lončarom smo locirali problem i kupili opremu. Deci i roditeljima bih poručio samo jedno, da nikad da ne odustaju na putu do pozitivnog rezultata. Pobedićemo svi zajedno - rekao je Terzić.\nBeograd Zlatibor Lončar Ministar zdravlja Zvezdan Terzić Tiršova Humanitarna pomoć


Sreda, 23. februar 2011.\nČetrdeset treća sednica Odbora za zdravlje i porodicu\nOdbor za zdravlje i porodicu održao je 23. februara 2011. godine Četrdeset treću sednicu. Sednici je predsedavao predsednik Odbora dr Paja Momčilov, a sednici su prisustvovali državni sekretari Ministarstva zdravlja dr Periša Simonović i dr Nevena Karanović i pomoćnik ministra zdravlja dr Ivana Mišić sa saradnicima.\nUtorak, 28. decembar 2010.\nČetrdeset druga sednica Odbora za zdravlje i porodicu\nČlanovi Odbora za zdravlje i porodicu su, na sednici održanoj 28.decembra, razmatrali predstavke građana i organizacija upućenih Odboru za zdravlje i porodicu, Izveštaj o radu Odbora u 2010.godini i predlog aktivnosti za 2011.godinu.\nSreda, 22. decembar 2010.\nČetrdeset prva sednica Odbora za zdravlje i porodicu\nOdbor za zdravlje i porodicu je, na sednici održanoj 22. decembra, u okviru svog delokruga, razmatrao Predlog Zakona o budžetu Republike Srbije za 2011. godinu, Razdeo 62. Ministarstvo zdravlja, sa Finansijskim planom Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje.\nČetrdeseta sednica Odbora za zdravlje i porodicu\nČlanovi Odbora za zdravlje i porodicu su, na sednici održanoj 20. decembra 2010. godine, razmatrali u pojedinostima Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, Predlog zakona o dopunama Zakona o komorama zdravstvenih radnika i Predlog zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama.\nSreda, 15. decembar 2010.\nTrideset deveta sednica Odbora za zdravlje i porodicu\nOdbor za zdravlje i porodicu održao je 15. decembra 2010. godine Trideset devetu sednicu. Sednici je predsedavao predsednik Odbora dr Paja Momčilov, a sednici su prisustvovali državni sekretar Ministarstva zdravlja dr Periša Simonović sa saradnicima.\nSreda, 1. decembar 2010.\nTrideset osma sednica Odbora za zdravlje i porodicu\nOdbor za zdravlje i porodicu održao je 1. decembra 2010. godine Trideset osmu sednicu. Sednici je predsedavao predsednik Odbora dr Paja Momčilov, a sednici su prisustvovali državni sekretar Ministarstva zdravlja dr Periša Simonović, pomoćnik ministra zdravlja Zorica Pavlović, predstavnici Lekarske komore Srbije, Farmaceutske komore Srbije, Komore biohemičara Srbije, Stomatološke komore Srbije, Udruženja privatnih lekara Srbije i Kluba ''Zdravlje''.\nUtorak, 9. novembar 2010.\nTrideset sedma sednica Odbora za zdravlje i porodicu\nČlanovi Odbora za zdravlje i porodicu su, na sednici održanoj 3.novembra, razmatrali u pojedinostima Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti.\nSreda, 3. novembar 2010.\nTrideset šesta sednica Odbora za zdravlje i porodicu\nNa sednici Odbora za zdravlje i porodicu, koja je održana 13. oktobra, razmatrani su u načelu Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti i Predlog odluke o planu razvoja zdravstvene zaštite Republike Srbije.\nPonedeljak, 4. oktobar 2010.\nTrideset četvrta sednica Odbora za zdravlje i porodicu\nNa sednici sazvanoj na osnovu člana 71. stav 1 Poslovnika, koja je održana 4. oktobra, članovi Odbora za zdravlje i porodicu raspravljali su o Predlogu Poslaničke grupe Srpska radikalna stranka da Odbor zauzme stav povodom neprofesionalnog i neetičkog ponašanja načelnika VMA dr Miodraga Jevtića koji je onemogućio pružanje stručne medicinske pomoći prof. dr Vojislavu Šešelju.


VIDEO MOST i HRS "Hrvatska se prema Hrvatima u BiH ponaša kao prema Indijancima u rezervatima" | Hercegovina.Info\nMOST Nezavisnih lista predvođen sinjskim gradonačelnikom i saborskim zastupnikom Mirom Buljem i Hrvatska republikanska stranka (HRS) na čelu sa Slavenom Ragužom jutros u 10 sati organizirali su konferenciju za medije na Graničnom prijelazu Kamensko, između dva granična prijelaza. Povod konferencije je bila je diskriminacija hrvatskih državljana iz BiH prilikom prelaska granice i uvjeta koji se moraju ispunjavati.\n"Došli smo ovdje da ukažemo na problem diskriminacije naših sugrađana Hrvata koji žive na području Bosne i Hercegovine. Ova diskriminacija oko covid mjera je sramotan čin Hrvatske Vlade i onih koji upravljaju ovom krizom. Ja kao sinjski gradonačelnik, ali i kao saborski zastupnik se ovome protivim. Ova diskriminacija je nezamisliva. U sve zemlje EU i susjedne zemlje Hrvati iz BiH mogu ući bez ikakvih problema, a mi kao turistička zemlja zaustavljamo naše sunarodnjake i sprječavamo da mogu doći raditi, živjeti i putovati", rekao je Bulj.\n"Veliki broj ljudi s područja Hercegovine živi i radi u našoj Splitsko-dalmatinskoj županiji i Republici Hrvatskoj. Ovo je više nego sramotno od Vlade. Do nedavno su čak mogli i državljani Srbije mogli ulaziti bez ikakvih problema i testa. BiH se nalazi na zelenoj listi", istaknuo je.\n"Ova covid kriza pokazuje kako se Vlada RH i Stožer ponašaju. Mi tražimo, a i ja kao saborski zastupnik i čovjek koji živi u pograničnom području s našim ljudima, da se ova mjera odmah zaustavi i da se ponašaju prema našim Hrvatima kao i druge zemlje", kazao je Miro Bulj.\n"Zahvaljujem saborskim zastupnicima MOSTA-a. Oni su još jednom pokazali da su jedini i pravi zastupnici Hrvata u BiH koji žive izvan matične domovine, a ne one tri mumije koje su izabrane u 11. izbornoj jedinici", rekao je na početku obraćanja medijima predsjednik HRS-a Slaven Raguž.\n"Ne postoji niti jedan epidemiološki, niti bilo koji drugi razlog da se Hrvatima u BiH onemogući, osim na 12 sati, boravak u Hrvatskoj. Prosjek antigenskog testa u BiH je 40 maraka. Peteročlana obitelj mora platiti 200 maraka da bi prešla granicu na dulje od 12 sati. To je jedno noćenje. Ono što je zanimljivo je to da apele dalmatinskih ugostitelja i hotelijera kojima su Hrvati iz BiH redoviti gosti, nitko ne čuje. Apeliramo da se ova mjera ukine. Dobili smo naznake da su ih oni planirali i ranije ukinuti, ali zbog naših aktivnosti to su prolongirali. Ja ću zavaliti i zapljeskati Andreju Plenkoviću i Draganu Čoviću ako to učine. Ako su oni planirali da se mi ponašamo kao Indijanci u nekom rezervatu neka nam kažu, mi ćemo se znati ponašati i prilagoditi tim uvjetima", rekao je između ostalog Raguž.


Kako odabrati najzdravije posuđe za vašu kuhinju - She\nToksini naši svakidašnji izazivaju niz tegoba, alergija i bolesti, a ako postoji i najmanja mogućnost da ih izbjegnemo tada vrijedi napraviti pokoju promjenu. Tako razmišljaju oni koji su se okrenuli dobrim navikama u kuhinji pa u svijetu sve više raste prodaja zdravog posuđa.\nGus ili bakar?\nU ovoj objavi:emajl, gus, kuhinja, plastika, posuđe, staklo\nZa ravnotežu između čovjeka i prirode važno je u svakoj sferi djelovati ekološki osviješteno, od one privatne pa do poslovne.


Vučić danas razgovara sa nemačkim ministrom za privredu i energetiku\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić učestvovaće danas u 13.30 časova na video - konferenciji sa saveznim ministrom za privredu i energetiku Savezne Republike Nemačke Peterom Altmajerom.\nPredsednik Vučić i ministar Altmajer će potpisati zajedničku izjavu o namerama između Kabineta predsednika Srbije i Saveznog ministarstva za privredu i energetiku Nemačke o uspostavljanju institucionalnog partnerstva za jačanje razvoja strategije industrijske politike Srbije u skladu sa Evropskim zelenim dogovorom, uz istovremeno unapređenje odgovarajućih lanaca snabdevanja, saopštile je Služba za saradnju sa medijima predsednika Srbije.\nVučić sutra sa nemačkim ministrom za privredu i energetiku\nVučić danas razgovara sa Žozepom Borelom


Poruka o grešci zaustavljanja u operativnom sistemu Windows Server 2008 R2 SP1 ili Windows 7 SP1: „STOP: 0x0000007F“\nPoruka o grešci zaustavljanja u operativnom sistemu Windows Server 2008 R2 SP1 ili Windows 7 SP1: „STOP: 0x0000007F“ Odštampaj\n(ישראל (עברית (الشرق الاوسط (العربية Brasil (Português) Danmark (Dansk) Deutschland (Deutsch) Eesti (Eesti) España, Latinoamérica (Español) France (Français) Hrvatska (Hrvatski) Indonesia (Bahasa Indonesia) Italia (Italiano) Latvija (Latviešu) Lietuva (Lietuvių) Magyarország (Magyar) Nederland (Nederlands) Norge (Norsk Bokmål) Polska (Polski) Portugal (Português) România (Română) Slovenija (Slovenščina) Slovenská Republika (Slovenčina) Suomi (Suomi) Sverige (Svenska) Türkiye (Türkçe) United States (English) Việt Nam (Tiếng Việt) Česká republika (Čeština) Ελλάδα (Ελληνικά) България (български) Россия (Русский) Україна (Україньска) भारत (हिंदी) ไทย (ไทย) 中国 (简体中文) 台灣 (繁體中文) 日本 (日本語) 대한민국 (한국어) Identifikator članka: 2519736 - Prikažite proizvode na koje se odnosi ovaj članak.Dostupno je preuzimanje hitne ispravkeIf you are a Small Business customer, find additional troubleshooting and learning resources at the Support for Small Business site.Proširi sve | Skupi sveNa ovoj straniciSIMPTOMIRazmotrite sledeći scenario:Na vašem računaru je instaliran operativni sistem Windows 7 servisni paket 1 (SP1) ili Windows Server 2008 R2 SP1.Obavili ste neku od sledećih operacija:Konfigurisali ste računar za automatsko povezivanje na bežičnu mrežu. Zatim ste ponovo pokrenuli računar ili nastavili rad na njemu nakon prelaska iz stanja pripravnosti ili hibernacije. Započeli ste prenos podataka sa drugim računarom putem žične ili bežične mrežne veze. U ovoj situaciji možete dobiti poruku o grešci, sličnu sledećoj, koja se javlja u retkim okolnostima: STOP: 0x0000007F (parametar 1, parametar 2, parametar 3, parametar 4) UNEXPECTED_KERNEL_MODE_TRAPNapomena Takođe, do ovog problema tako može doći na računaru na kojem je instaliran operativni sistem Windows 7 ili Windows Server 2008 R2, kao i hitna ispravka 979612. Da biste dobili više informacija, kliknite na sledeći broj članka da biste ga prikazali u Microsoft bazi znanja: 979612\nDostupna je hitna ispravka koja smanjuje kašnjenje TCP povratne petlje i UDP protokola u operativnim sistemima Windows Server 2008, Windows Server 2008 R2, Windows Vista i Windows 7 Nazad na vrh | Pošaljite povratne informacijeUZROK Do ovog problema dolazi zato što operativni sistem ne dodeljuje dovoljno prostora za stek. Nazad na vrh | Pošaljite povratne informacijeREŠENJEInformacije o hitnoj ispravci Podržana hitna ispravka dostupna je od korporacije Microsoft. Međutim, ta hitna ispravka je namenjena isključivo rešavanju problema opisanog u ovom članku. Primenite je samo na sisteme na kojima dolazi do problema opisanog u članku. Ova hitna ispravka će se možda dodatno testirati. Zato, ukoliko niste ozbiljno ugroženi ovim problemom, preporučujemo da sačekate sledeću softversku ispravku koja sadrži ovu hitnu ispravku.Ako je hitna ispravka dostupna za preuzimanje, na vrhu ovog članka iz baze znanja biće prikazan odeljak „Dostupno je preuzimanje hitne ispravke“. Ako taj odeljak nije prikazan, obratite se Microsoft korisničkoj službi i podršci da biste nabavili hitnu ispravku. Napomena Ako dođe do dodatnih problema ili bude potrebno rešavanje problema, možda ćete morati da kreirate poseban zahtev za uslugu. Uobičajeni troškovi podrške primenjivaće se za dodatna pitanja u vezi sa podrškom i probleme koji nisu direktno povezani sa ovom hitnom ispravkom. Da biste dobili kompletnu listu brojeva telefona Microsoft korisničke službe i podrške ili da biste kreirali poseban zahtev za uslugu, posetite sledeću Microsoft Veb lokaciju: http://support.microsoft.com/contactus/?ln=sr-cs&ws=support#tab0\nNapomena U obrascu „Dostupno je preuzimanje hitne ispravke“ prikazani su jezici na kojima je dostupna hitna ispravka. Ako ne vidite svoj jezik, to je zato što hitna ispravka nije dostupna na tom jeziku.PredusloviDa biste mogli da primenite ovu hitnu ispravku, morate koristiti neki od sledećih operativnih sistema:Windows 7 servisni paket 1 (SP1)Windows Server 2008 R2 servisni paket 1 (SP1)\nInformacije o registratoruDa biste koristili hitnu ispravku iz ovog paketa, ne morate da unosite nikakve izmene u registrator.Zahtev za ponovnim pokretanjemMorate ponovo pokrenuti računar kada primenite ovu hitnu ispravku.Informacije o zameni hitne ispravkeOva hitna ispravka ne zamenjuje prethodno objavljenu hitnu ispravku.Informacije o datoteciVerzija ove hitne ispravke na engleskom jeziku (SAD) instalira datoteke koje imaju atribute koji su navedeni u sledećim tabelama. Datumi i vremena ovih datoteka navedeni su u UTC vremenu (Coordinated Universal Time). Datumi i vremena za ove datoteke na lokalnom računaru prikazuju se po lokalnom vremenu zajedno sa odstupanjem za trenutno letnje/zimsko računanje vremena (DST). Pored toga, datumi i vremena se mogu promeniti kada izvršite određene operacije na datotekama.Napomene za informacije o datotekama operativnih sistema Windows 7 i Windows Server 2008 R2Važno Hitne ispravke za Windows 7 i hitne ispravke za Windows Server 2008 R2 uključene su u iste pakete. Međutim, hitne ispravke na stranici „Zahtev za hitnu ispravku“ navedene su u okviru oba operativna sistema. Da biste zahtevali paket hitnih ispravki koji se odnosi na jedan ili oba operativna sistema, izaberite hitnu ispravku koja je navedena u okviru stavke „Windows 7/Windows Server 2008 R2“ na stranici. Uvek u člancima pogledajte odeljak „Odnosi se na“ da biste utvrdili na koji se operativni sistem svaka hitna ispravka odnosi.Datoteke koje se odnose na određeni proizvod, SR_Level (RTM, SPn) i granu usluge (LDR, GDR) moguće je identifikovati pregledanjem brojeva verzija datoteka kao što je prikazano u sledećoj tabeli.\n6.1.760 1.21xxxWindows 7 i Windows Server 2008 R2SP1LDRGDR grane usluge sadrže samo one ispravke koje se izdaju globalno za rešavanje široko rasprostranjenih i izuzetno važnih problema. LDR grane usluge, pored globalno objavljenih ispravki, sadrže i hitne ispravke.MANIFEST datoteke (.manifest) i MUM datoteke (.mum) koje su instalirane za svako okruženje posebno se navode u odeljku „Dodatne informacije o datotekama za Windows Server 2008 R2 i Windows 7“. MUM i MANIFEST datoteke, kao i povezane datoteke iz bezbednosnog kataloga (.cat), izuzetno su važne za održavanje stanja ažuriranih komponenti. Datoteke bezbednosnog kataloga za koje nisu navedeni atributi potpisuju se Microsoft digitalnim potpisom.Za sve podržane verzije operativnog sistema Windows 7 zasnovane na x86 procesorimaSkupi ovu tabeluProširi ovu tabeluFile nameFile versionFile sizeDateTimePlatformFwpkclnt.sys6.1.7601.17514187,77620-Nov-201012:29x86Tcpip.sys6.1.7601.175821,290,62419-Mar-201106:28x86Fwpkclnt.sys6.1.7601.21687187,77619-Mar-201106:58x86Tcpip.sys6.1.7601.216871,300,86419-Mar-201106:58x86Za sve podržane verzije operativnih sistema Windows 7 i Windows Server 2008 R2 zasnovane na x64 procesorimaSkupi ovu tabeluProširi ovu tabeluFile nameFile versionFile sizeDateTimePlatformFwpkclnt.sys6.1.7601.17514288,64020-Nov-201013:33x64Tcpip.sys6.1.7601.175821,924,48019-Mar-201107:39x64Fwpkclnt.sys6.1.7601.21687288,64019-Mar-201107:45x64Tcpip.sys6.1.7601.216871,927,55219-Mar-201107:45x64Za sve podržane verzije operativnog sistema Windows Server 2008 R2 zasnovane na IA-64 procesorimaSkupi ovu tabeluProširi ovu tabeluFile nameFile versionFile sizeDateTimePlatformFwpkclnt.sys6.1.7601.17514483,20020-Nov-201010:33IA-64Tcpip.sys6.1.7601.175823,782,01619-Mar-201106:10IA-64Fwpkclnt.sys6.1.7601.21687483,20019-Mar-201106:50IA-64Tcpip.sys6.1.7601.216873,807,61619-Mar-201106:50IA-64Nazad na vrh | Pošaljite povratne informacijeSTATUSKorporacija Microsoft je potvrdila da je ovo problem kod Microsoft proizvoda navedenih u odeljku „Odnosi se na“.Nazad na vrh | Pošaljite povratne informacijeDODATNE INFORMACIJE\nfor other considerations.Nazad na vrh | Pošaljite povratne informacijeSvojstvaIdentifikator članka: 2519736 - Poslednji pregled: Wednesday, August 24, 2011 - Revizija: 1.0ODNOSI SE NA:Windows 7 Service Pack 1, ako se koristi sa:Windows 7 EnterpriseWindows 7 Home BasicWindows 7 Home PremiumWindows 7 ProfessionalWindows 7 UltimateWindows Server 2008 R2 Service Pack 1, ako se koristi sa:Windows Server 2008 R2 DatacenterWindows Server 2008 R2 EnterpriseWindows Server 2008 R2 StandardKljučne reči: kbautohotfix kbqfe kbhotfixserver kbfix kbexpertiseadvanced kbsurveynew KB2519736Nazad na vrh | Pošaljite povratne informacijePošaljite povratne informacijeNazad na vrh


Predsednica Jahjaga dočekala ambasadora Lulzim Peci - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPredsednica Jahjaga dočekala ambasadora Lulzim Peci\nPredsednica Republike Kosovo Gđa. Atifete Jahjaga, danas je dočekala na sastanak ambasadora Republike Kosova g. Lulzim Peci koji je posebnim dekretom imenovan za Šefa posebne Misije Kosova u Beograd.\nPredsednica Jahjaga istakla da otvaranje posebne diplomatske misije Republike Kosovo u Republici Srbiji jeste jedan važan korak u pravcu normalizacije odnosa između dve suverene I nezavisne susedne države.\nMisija ambasadora Lulzim Peci ima posebnu važnost koja doprinosi svestranom razvoju odnosa do potpune normalizacije, recipročnog priznanja i uspostavljanja diplomatskih odnosa.\nAmbasador Lulzim Peci je izrazio spremnost da obavlja sve poslove i radne zadatke sa posvećenjem i visokom odgovornošću. Svestan je da je ovo jedna misija posebne važnosti imajući u obzir prošlost odnosa između Kosova i Srbije.\nAmbasador Peci je istakao da se zvaničnici za institucionalizovanu vezu prema sporazumu postignutog između Premijera Republike Kosovo i Republike Srbije u Brisel imaju za cilj među ostalim da uspostavljaju jednu redovnu službenu komunikaciju između dve zemlje i da pomaže u rešavanju svih praktičnih pitanja radi omogućavanja slobodnog kretanja ljudi i kapitala.


Stevanović: Hvala Pressu u ime Kragujevčana - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Stevanović: Hvala Pressu u ime Kragujevčana\nStevanović: Hvala Pressu u ime Kragujevčana\nsubota, 16 jul 2011 10:39\nInicijativa Pressa da 21. oktobar bude proglašen za državni praznik i Dan sećanja na sve srpske žrtve u Drugom svetskom ratu u Kragujevcu je dočekana sa velikim odobravanjem, kako od strane građana, tako i istoričara, ali i onih čiji su najmiliji streljani toga dana 1941. godine u Šumaricama.\nPosle premijera Cvetkovića i predsednice parlamenta Slavice Đukić-Dejanović našu inicijativu juče je potpisao i gradonačelnik Kragujevca Veroljub Stevanović.\n- Hvala vam što ste pokrenuli ovu inicijativu, odlična je. Bilo bi malo pretenciozno da su je pokrenuli sami Kragujevčani, ovako mogu samo da izrazim zadovoljstvo što ste to uradili umesto nas. Posebno mi je drago što to nije ideja neke političke partije, gde se sve svodi na marketing, već se radi o pravoj građanskoj inicijativi - rekao je Stevanović.\nA da je 21. oktobar datum „koji prepoznaje čitava Srbija" i da je „ideološki čist" - stav je velike većine istoričara. To je dan ne samo sećanja na oktobarske žrtve, nego sećanja na genocid nad srpskim narodom, kaže za Press Zoran Tričković (76), sin jednog od streljanih Kragujevčana.\n- Mi smo tih oktobarskih dana doživeli genocid, toliko je muških glava pobijeno u najboljim godinama, toliko nerođene dece. Ne smemo pred tim velikim stradanjem da se povlačimo - kaže Tričković, inače hirurg u penziji.


Tači odlučio, prevremeni izbori na Kosovu 11. juna - Sputnjik Srbija\n15:22 11.05.2017 (osveženo 15:49 11.05.2017) Preuzmite kraći link\nKosovski predsednik Hašim Tači odlučio je da prevremeni izbori na Kosovu budu održani 11. juna, prenosi prištinski „Gazeta ekspres“. Taj portal je objavio dokument sa potpisom Tačija u kojem stoji da je on „naložio Centralnoj izbornoj komisiji da preduzme neophodne mere za organizovanje i održavanje parlamentarnih izbora“.\nVladi Ise Mustafe juče je u kosovskoj skupštini izglasano nepoverenje, posle čega je Tači raspustio parlament. Prema zakonu, vanredni izbori treba da budu održani u roku od najmanje 30, a najviše 45 dana.\nHašim Tači, izbori


Rusi imaju najstrašniji raketni sistem koji postoji - U NOVOM SVETSKOM RATU POBEDIĆE I BEZ TOGA - EVO ZAŠTO | WebTribune\nHome SPEKTAR Rusi imaju najstrašniji raketni sistem koji postoji – U NOVOM SVETSKOM RATU POBEDIĆE I BEZ TOGA – EVO ZAŠTO\nZašto Rusiji ne trebaju nove rakete da uništi SAD? Rusiji nije potreban Avangard hipersonični sistem da uništi SAD u slučaju rata zbog činjenice da Amerikanci nemaju sistem raketne odbrane sposoban da uništi ruske balističke rakete koje trenutno postoje.\nAmerički časopis The National Interest navodi da bi Rusiji bio potreban samo delić od njenih 528 kopnenih balističkih raketa i podmornica da uništi SAD.\nKako navodi ova publikacija, Amerikanci nemaju potrebnu zaštitu od balističkih raketa. Trenutno, SAD mogu samo da pokušaju da razviju sistem raketne odbrane kako bi barem oborili rakete lansirane od strane “malih sila“ kao što je Severna Koreja.\nNational Interest ističe da su 1960-ih godina SAD pokušale da kreiraju Safeguard sistem raketne odbrane, 1980-ih godina je Reganov Star Wars želeo isto.\nMeđutim, ovaj magazin piše da je malo verovatno da će u budućnosti novi sistemi moći garantovanti neranjivost na rakete sa bojevim glavama koje se približavaju brzinom 20 većom od brzine zvuka. I naglašava da je novo rusko oružje stvoreno bukvalno da prodre kroz odbranu, koja jednostavno ne postoji i verovatno neće biti izgrađena od strane SAD.\nSredinom oktobra, Vladimir Putin je najavio da će Avangard sistem biti primljen u službu u narednim mesecima.\n1.marta, ruski predsednik je, govoreći pred Saveznom skupštinom, najavio stvaranje Avangard sistema sa raketama sposobnim da lete u gustim slojevima atmosfere na interkontinentalnoj udaljenosti i sa hipersoničnom brzinom koja prevazilazi Mah broj z više od 20 puta.\nU julu je rusko Ministarstvo odbrane najavilo početak masovne proizvodnje Avangard hipersoničnih bojevih glava.\nOvo je usledilo jer je ruski predsednik Putin stavio prioritet na brz tehnološki napredak ruske vojske kako bi mogli osporiti američku vojnu nadmoć, ali sa mnogo manje troškova.


Odblokiran saobraćaj na Bogetićima: Poštujte domicilno stanovništvo | Kodex.ME\nProtest na Bogetićima\nSaobraćaj na magistralnom putu Nikšić-Podgorica, u mjestu Bogetići, odblokiran je u 16 i 30, nakon što je i danas bio zatvoren nekoliko sati, tokom kojih su mogli da prođu samo hitni slučajevi, poput vozila hitne pomoći.\n10. 04. 2021 - 20:00 Autor: M. B.\nPrema ranijim najavama učesnika protesta, saobraćaj je bio pušten tek posle 16 časova.\n"Ako neko misli da nas je malo, možemo im samo poručiti da lavina kreće od male grudve", poručio je Nikšićanin Dragan Nikčević, prenosi RTCG.\n"Borili smo se 30 godina da ova država dođe do statusa koji danas posjeduje u međunarodnim okvirima, ali na unutrašnjem planu to nemamo. Danas imamo okupaciju. Mi Crnu Goru dati nećemo, nemamo rezervnu državu", rekao je Nikčević.\nRekao je i da je Crna Gora država svih naroda koji u njoj žive.\n"Crnogorci nikada nijesu vraćali nevoljnike, nego ih uvijek primali. Poštujte državu i nas domicilno stanovništvo", kazao je Nikčević.\nGrupa građana i prethodna dva dana je protestovala zbog izmjena odluke o sticanju crnogorskog državljanstva koje bi trebalo da usvoji Vlada. Organizator skupa je Patriotsko-komitski savez Crne Gore.\nInicijalni odbor slobodnih građana najavio je radikalizaciju protesta ukoliko Vlada u naredna tri dana ne ispuni njihove zahtjeve od kojih je glavni da se odluka o kriterijumima za sticanje crnogorskog državljanstva prijemom u potpunosti odbaci ili da se donese uz učešće poslanika suverenističkog bloka i predstavnike svih manjinskih naroda koji žive u Crnoj Gori.\nIzmjenama Odluke o kriterijumima za sticanje crnogorskog državljanstva se kao jedan od uslova za crnogorsko državljanstvo računa osim trajnog boravka i privremeni, što do sada nije bio slučaj.\nTime će se omogućiti da se brže dođe do crnogorskog državljanstva jer se do sada na osnovu Odluke, privremeni boravak koji je trajao pet godina i bio uslov za dobijanje stalnog boravka, nije računao u vrijeme potrebno za sticanje državljanstva.\nZakonom je propisano da lice može steći crnogorsko državljanstvo prijemom ako, izmedju ostalog, u Crnoj Gori zakonito i neprekidno boravi deset godina prije podnošenja zahtjeva za prijem, dok je Odlukom o kriterijumima za utvrđivanje uslova za sticanje crnogorskog državljanstva prijemom propisano da se pod zakonitim boravkom podrazumijeva stalni boravak.\nVlada planira Izmjene i dopune zakona o registrima prebivališta i boravišta koje predviđaju obaveznu odjavu prebivališta za svakog crnogorskog državljanina koji se iseljava u drugu državu, sa namjerom da u njoj stalno živi, kao i odjava prebivališta po službenoj dužnosti, za crnogorske državljane, za koje se terenskom provjerom utvrdi da ne žive na prijavljenoj adresi.\nTa dva propisa su naišla na oštre proteste opozicije koja optužuje Vladu da želi da omogući sticanje državljanstva za nekoliko desetina hiljada građana porijeklom iz Srbije, Bosne i Hercegovine i Rusije, koji žive u Crnoj Gori, kao i da se želi promijeniti birački spisak.