Дечије игре без граница - Диселдорф - ДИСЕЛДОРФСКА И НЕМАЧКА\nDečije igre bez granica – Diseldorf\nBlagoslovom Njegovog Preosveštenstva episkopa humskog Gospodina Jovana u nedelju, 8. maja 2022. godine održana je druga u nizu manifestacija posvećena najmlađim članovima naše crkve.\nI ovog puta smo imali tu čast i veliku radost da veliki broj dece učestvuje u raznoraznim aktivnostima prilagođenih njihovom uzrastu. Deca su ove nedelje mogla da svoje sposobnosti i sreću okušaju u igrama koje su i odrasle mogle da vrate u detinjstvo. Program je bio jako raznovrstan, između ostalih igrica istakle su se svima poznate školice i bacanje klikera, preskakanje lastiša, fudbal, odbojka, bacanje obruča, hvatanje balončića, itd. Deca su zaista uživala u svim nadmetanjima i nakon toga su mogla da se počaste kokicama u crkvenoj porti i da zajedno sa svojim članovima porodice nastave druženje u popodnevim časovima.\nI ovog puta svoju duboku zahvalnost izražavamo organizatorima programa, gospodinu Ivanu Đorđeviću i gospođama Biljani Vlahović i Andrijani Stevanović ali i svim dobrim ljudima koji su učestvovali u istom, a bilo ih je zaista mnogo. Hvala i Kolu srpskih sestara i svim divnim ženama koje su i ovu nedelju ispratile u svom radnom duhu, nesebično se davajući i učestvujući posredno u programu. Nadamo se da će se ovaj niz aktivnosti za naše najmlađe nastaviti uspešno i da je ovo tek uspešno najavljen početak i uvertira u još lepše dane koji su pred nama i našom decom.


Saradnja | Grčka i Srbija - Part 3\nInformacije o aktivnostima institucija sa kojima Udruženje Grci Srbije ostvaruje neki vid saradnje\nKlub po modelu UN\nUčenik Britanske Internacionalne škole, Nayel Khan je predsednik Kluba BISMUN. Reč je o klubu, koji okuplja učenike škole, primarno zainteresovane za učešće u debatama. U velikoj meri to utiče na…\nTradicija je važna\nUčenici nižih razreda Srednje škole British International School u Beogradu pohađaju, pored ostalih i predmet pod nazivom Srpske studije. Svrha tog predmeta jeste da se učenici iz drugih zemalja upoznaju sa…\nUmetničko izražavanje je važno za decu\nVannastavne aktivnosti koje Britanska Internacionalna škola organizuje su odlična prilika da se učenici zabave, ali istovremeno i da kroz njih nesto nauče. Takođe je svrha ovih aktivnosti da učenici kroz…\nProgram za razvoj veština bitnih za život\nUčenici koji pohađaju razrede od Y7 do Y13 imaju priliku da učestvuju u programu „The Inspiring Digital Enterprise Award“, poznatom kao iDEA. To je međunarodno priznati program koji učenicima pomaže…\nZanimljiva sportska manifestacija u BIS-u\nSvakog proleća, na Međunarodni dan trčanja koji se održava svake prve srede u junu, British International School organizuje takmičenje u ovoj disciplini. Takmičenje se organizuje u prostoru atletske dvorane u…\nBriga za druge pozitivno utiče na razvoj dece\nVeć više od dve decenije Britanska Internacionalna Škola u Beogradu svakog proleća organizuje humanitarne bazare. Prihod sa tih manifestacija se usmerava za pomoć lokalnoj zajednici. Do sada je tako sakupljen…\nZimski informatički izazovi\nTokom novembra i decembra, učenici Britanske Internacionalne škole u Beogradu, pored svojih redovnih nastavnih obaveza, učestvuju i u raznim onlajn izazovima, od koji neki uključuju i učenike iz celog sveta.…\nČestitka članovima grčke zajednice u Srbiji\nBritanska internacionalna škola u Beogradu svim članovima grčke zajednice u Srbiji čestita predstojeće Božićne i Novogodišnje praznike! Nadamo se da će saradnja British International School sa Udruženjem Grci Srbije u…\nProgram vojvode od Edinburga u Srbiji\nPrva škola na teritoriji Srbije koja je 2001. godine zvanično postala operater za program Vojvode od Edinburga je British International School Belgrade. Ovaj program koji je po konceptu sličan skautskom…\nBritish International School omogućuje svim svojim učenicima i u okviru osnovne i u okviru srednje škole izuzetno bogat program vannastavnih aktivnosti. Osnovna svrha vannastavnih aktivnosti jeste da se svi učenici…\nBritanska internacionalna škola u Beogradu svakog decembra među svojim učenicima organizuje konkurs za najuspešniju čestitku Osnovne, kao i za najuspešniju čestitku Srednje skole. Najuspešnije čestitke se tada štampaju i uz…\nSreća je preduslov za dobro obrazovanje\nSistem obrazovanja u našoj zemlji je takav, da omogućuje svima da se vrlo kvalitetno školuju. Dobro je poznato da su deca, koja se školuju u našoj zemlji izuzetno uspešna, naročito…\nŠesto mesto na svetskom online takmičenju matematike\nSjajne vesti nam stižu iz British International School u Beogradu! Tokom novembra meseca, učenici od 1. do 9. razreda su se takmičili iz matematike u okviru Online Numeracy Challenge. Na…\nJedna od najboljih beogradskih škola\nU Beogradu od 1997. godine postoji škola, koja je namenjena kako učenicima srpskog porekla, tako isto i đacima godina koji dolaze iz drugih zemalja. British International School već više od…\nPredhodna 1 2 3


„Svetosavskim balom“ završena „Svetosavska nedjelja“ | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik „Svetosavskim balom“ završena „Svetosavska nedjelja“\nZVORNIK – Nastupom beogradske glumice Ivane Žigon na „Svetosavskom balu“, u Zvorniku je završena tradicionalna kulturna, duhovna i sportska manifestacija „Svetosavska nedjelja 2018“, posvećene prvom srpskom arhiepiskopu i prosvjetitelju Svetom Savi.\nŽigonova je izrazila oduševljenje time što Zvornik tradicionalno obilježava „Svetosavsku nedjelju“, što je izuzetna zasluga Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva „Prosvjeta“, Srspke pravoslavne crkve i, naravno, gradske uprave Zvornika.\n„Zvornik je dokaz da se prava kultura ne čuva u glavnim gradovima, nego u narodu koji je iskonski voli i njeguje“, rekla je sinoć Žigonova.\nIstičući da čovjek svoje korijene može potražiti samo u svojoj dubokoj tradiciji, Žigonova je rekla da je „Svetosavska nedjelja“ put i poruka da su Srbi jedan od rijetkih naroda koji ove godine proslavlja osam vijekova od prvog krunisanja svog kralja.\n„Srbi su civilizacija na koju se mnogi mogu ugledati“, rekla je ona i dodala da je lijepo što Zvornik njeguje i čuva tradiciju, u okviru svoje bogate civilizacije.\nGradonačelnik Zvornika Zoran Stevanović rekao je da je „Svetosavska nedjelja“ prilika „da budemo jedni uz druge, da pokažemo da smo u duhu i pravcu pravoslavlja po uzoru na Svetog Savu“.\n„Treba da se pazimo, mislimo o našim pokoljenjima i volimo našu Republiku Srpsku“, istakao je Stevanović.\nPredsjednik Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva „Prosvjeta“ Zvornik Rade Perić poželio je da obilježavanje „Svetosavske nedjelje“, kojom se njeguje duhovnost, tradicija, Svetosavlje, vječno traje.\nPodsjetivši da je ovo jubilarni 20. po redu „Svetosavski bal“, Perić je najavio da će biti štampan ljetopis ove manifesacije u njenom dvodecenisjkom trajanju.\nArhijerejski namjesnik Zvornički Vidoje Lukić je, s blagoslovom njegovog preosveštenstva episkopa zvorničko-tuzlanskog Fotija, blagosiljao „Svetosavski bal“.\nHimnu Republika Srpska izvelo je Prvo zvorničko pjevačko društvo „Izvornik“, dok je prisutne na „Svetosavskom balu“ zabavljao orkestar „Vožd“ iz Loznice.\nU okviru „Svetosavskog bala“, izabran je najbolji plesni par, najelegantnija damska haljina i najelegantniji muškarac.\nU toku trajanja „Svetosavske nedjelje“, koja je otvorena 23. januara, održano je niz duhovnih, kulturnih, sportskih i drugih sadržaja koji su se odnosili na promovisanje kulture, obrazovanja, zdravlja, finih običaja i svih onih sadržaja koji oplemenjuju srpsku kulturu.\nManifestacija „Svetosavska nedjelja“ održana je 26. put po redu i najstarija je manifestacija ove vrste u Republici Srpskoj.\nOrganizatori „Svetosavske nedjelje 2018“ su Srpsko prosvjetno i kulturno društvo „Prosvjeta“ Zvornik, Srpska pravoslavna crkva i Dom omladine, a pokrovitelj Gradska uprava Zvornik.\nSvetosavska nedjelja 2018\nPrethodni članakČlanovi „Koraka“ na pohodu u Pjenovac\nNaredni članakIzbor sportiste godine 7. februara


Gde je Nacrt završnog računa budžeta za 2015? - Nemanja Nenadić - Peščanik\nGde je Nacrt završnog računa budžeta za 2015?\nMinistarstvo finansija, koje je dužno da izradi nacrt, tvrdi da ne poseduje informacije o tome. Transparentnost Srbija je od Ministarstva finansija tražila informaciju o tome da li je Vladi upućen nacrt zakona o završnom računu budžeta za 2015. godinu, kao i informaciju o datumu kada je to učinjeno ili informaciju zašto do sada nije, budući da je takav podatak trenutno nedostupan javnosti. Po članu 78. Zakona o budžetskom sistemu, Ministarstvo finansija je moralo da do 20. juna 2016. dostavi Vladi nacrt završnog računa za 2015, a Vlada je pre više od godinu dana (do sredine jula 2016) imala obavezu da dostavi Skupštini predlog zakona o završnom računu budžeta.\nImajući u vidu ove zakonske obaveze, odgovor Ministarstva finansija da „ne poseduje dokument koji bi sadržao traženu informaciju“ predstavlja iznenađenje, koje je bilo pojačano time što nas je Ministarstvo finansija uputilo da informacije potražimo od Uprave za trezor, koja je u sastavu istog tog ministarstva. Obrazloženje je bilo da se „završni račun budžeta sačinjava na osnovu podataka iz godišnjih finansijskih izveštaja, koji se dostavljaju Upravi za trezor“. Sačekali smo i odgovor iz Trezora. U tom odgovoru, Trezor podučava šta je čiji posao u pripremi završnog računa i tvrdi da je Uprava za trezor još 23. juna 2016. dostavila Ministarstvu finansija celokupnu dokumentaciju u vezi sa završnim računom. Drugim rečima, ne samo da nas je Ministarstvo finansija uputilo da od Uprave za trezor tražimo podatke u vezi sa dokumentom koji sami treba da sačine (nacrt zakona o završnom računu), već su nas uputili da od Trezora tražimo dokumenta koja su u tom trenutku već godinu dana bila u posedu Ministarstva. Ma koliko bilo loše ako je u ovom slučaju Ministarstvo nameravalo da oteža ostvarivanje prava na pristup informacijama, još bi lošije bilo ukoliko tom državnom organu nije poznato da li poseduje podatke o ispunjavanju jedne od svojih najvažnijih zakonskih obaveza.\nElement koji odgovor Ministarstva finansija čini još apsurdnijim jeste činjenica da je Državna revizorska institucija (DRI) već obavila reviziju završnog računa budžeta Srbije za 2015, i objavila izveštaj o tome. Da bi DRI mogla da uradi svoj deo posla, morala je da ima pred sobom završni račun, ma u kojoj fazi usvajanja da se nalazio taj dokument, to jest bez obzira na to da li je nacrt već dostavljen Vladi ili ne.\nNije zgoreg podsetiti, kad smo već otvorili priču o završnom računu budžeta za 2015, da su Ministarstvo finansija i Vlada već prekoračili rokove za pripremu (ili makar za objavljivanje) nacrta, odnosno predloga završnog računa za 2016. godinu. Nije objavljena ni fiskalna strategija koja bi trebalo da im prethodi. Isto tako, možemo se prisetiti i da Narodna skupština još od 2002. godine nije usvajala zakon o završnom računu budžeta. To je jedan od pokazatelja nedovoljne odgovornosti i kontrole u oblasti javnih finansija. Sve to znatno utiče na lošiji skor Srbije u relevantnim rangiranjima zemalja (npr. Indeks otvorenosti budžeta), negativno se odražava na vladavinu prava, a i na obim i korisnost rashoda.\nAutor je programski direktor Transparentnosti Srbija.


U Sloveniji je prosečna neto plata veća od 1.000 evra\nAko želite da živite i radite u Sloveniji, ovo su osnovne informacije koje bi trebalo da znate, piše portal Klik do posla.\nMorate prvo da nađete poslodavca koji će tražiti radnu dozvolu za vas: Prelaz Obrežje\nNajpopularniji su poslovi za kandidate nižeg obrazovnog profila, poput vozača, kamiondžija, prodavaca, parketara, električara, mehaničara, stolara, obezbeđenja, čistača, kelnera... Od zanimanja koja zahtevaju visoku stručnu spremu, na prvom mestu su lekari, a na drugom inženjeri. Pored lekara veoma su traženi bolničari, medicinske sestre, laboranti i ostala zanimanja iz korupsa zdravstvenih usluga i zdravstvene zaštite. Tu su i programeri, ali i frizeri, sekretari i drugi administrativni radnici, kuvari, majstori za burek, varioci, kontrolori kvaliteta, ekonomisti, profesori muzike, pedagozi, vaspitači u predškoslkim ustanovama...\nKako naći posao? Najlakše je preko oglasnog portala Evropske unije za mobilnost (EURES), a druga adresa je Zavod za zapošljavanje Slovenije, koji objavljuje i listu deficitarnih delatnosti po regionima zemlje.\nVIDEO: Pogledajte koje su najsrećnije zemlje za život\nUkoliko imate pasoš bilo koje EU zemlje (osim Hrvatske), dozvola za rad vam nije potrebna, već vas poslodavac samo prijavljuje nadležnim organima Ukoliko imate pasoš Hrvatske, znajte da će za radnike s pasošem te zemlje od 30. juna 2018. važiti ista pravila kao i za ostale EU zemlje, ali do tada i Hrvatima je potrebna dozvola za rad, koju reguliše poseban sporazum između Hrvatske i Slovenije. Građani Srbije spadaju u red takozvanih "trećih zemalja"( ne pripadaju ni EU niti zoni Šengena), pa im je neophodna radna dozvola za svaku vrstu rada, makar bio i sezonski. Radna dozvola se izdaje na molbu poslodavca, i to u zavisnosti od uslova na tržištu rada, odnosno da li je za posao koji ste dobili manjak radnika u Sloveniji. Ukoliko se utvrdi da je to zanimanje deficitarno i da za to radno mesto nema domaćih kandidata, procedura dobijanja dozvole je relativno jednostavna. Postoji više vrsta dozvola:\ndozvola za zaposlenje - nju dobijate na godinu dana, traži je u vaše ime poslodavac, a ona traje samo dok obavljate baš taj posao, kod baš tog poslodavca. Ako promenite posao ili poslodavca, dozvola više ne važi\ndozvola za rad - izdaje se za sezonski rad, obrazovanje, osposobljavanje, dodatno obrazovanje... Ako je reč o sezonskom radu, za građevinare ta dozvola važi devet meseci, a za sve ostale poslove (poljoprivreda, ugostiteljstvo), šest meseci u kalendarskoj godini. Posle isteka dozvole za sezonski rad, sledi međupauza, u toku koje radnik ne može da dobije nijednu drugu dozvolu za rad.\nlična radna dozvola - ukoliko u Sloveniji planirate da započnete svoj posao, odnosno da se samozaposlite, možete da dobijete ovu dozvolu na period od godinu dana ili tri godine, ali za ovu drugu potrebno vam je da ste u braku sa slovenačkim državljaninom, da ste potomak slovenačkog iseljenika, i slično. Dobra strana lične radne dozvole je što vas ne vezuje za jednog poslodavca, već ste slobodni da birate i menjate poslove i poslodavce, bez bojazni od gubitka dozvole.\nŠto se tiče plate, minimalac je 805 evra bruto, a prosečna bruto plata 1.688 evra. O tome ko ima najveće plate u Sloveniji, kao i korisne adrese ako želite da se tamo preselite, čitajte na portalu Klik do posla.


DRUM | Biciklistički Savez Srbije | Page 33\nBSS Svečano uručio priznanja najboljima u Kupu Srbije\nbss | 20. novembra 2016. | 0 comments\nVredni pehari od Beograda do Crne Trave Svečarski je bilo na prijemu u hotelu „Slavija“ na kome je Biciklistički savez Srbije na najlepši način zaokružio sezonu 2016, dodelom priznanja najboljim u Kupu Srbije i u drumskom i u MTB (planinskom biciklizmu). Među laureatima bili su svi, od onih najmlađih polateraca i poletarki, sve do seniora\t› Read more\nUspešna sezona Aleksandra Romana\nbss | 17. novembra 2016. | 0 comments\nKruna – Titula Balkanskog šampiona Sezona Aleksandra Romana, reprezentativca Srbije i vozača beogradskog Partizana bila je izuzetno uspešna. Momak rodom iz Šida, jedan je od retkih biciklista novije generacije koji uspešno vozi i takmiči se i na drumu ali i u klasi MTB (planinskom biciklizmu). Ima 20 godina i odlične rezultate, pogotovo na domaćim takmičenjima:\t› Read more\nPripreme Veljka Stojnića za narednu sezonu\nbss | 6. novembra 2016. | 0 comments\nŽelja Belgija i Holandija Veljko Stojnić, 17-godišnji vozač S tima Sombor, juniorski reprezentativac Srbije u ovoj takmičarskoj godini beležio je dobre rezultate. Evidentno je, a potvrdili su to i selektor Radomir Pavlović i klupski trener Marko Sudarić, da Stojnić može i više i bolje, kao i da je jedan od onih koji predstavljaju budućnost naše\t› Read more\nErićeva ostaje u BTC Sitiju iz Ljubljane\nbss | 1. novembra 2016. | 0 comments\nKako stvari stoje, a potvrdila je to i sama Jelena Erić, izvesno je da će i ove sezone da vozi za klub BTC Siti iz Ljubljane. Mlada Kraljevčanka koja je na Svetskom prvenstvu u Dohi zauzela odlično 24. mesto u klasi elita, nastavlja započet posao u Sloveniji kada je reč o klupskoj sceni. – Ostajem\t› Read more\nSelektor Radomir Pavlović o sezoni na drumu\nbss | 31. oktobra 2016. | 0 comments\nTrio – kao zalog za budućnost Reprezentativna sezona na drumu je gotova, zvanično sa Svetskim prvenstvom u Dohi na kome je Srbija imala jedno sjajno 18. mesto Dušana Rajovića (mlađi seniori), Jelena Erić je bila 24 (elita), a Veljko Stojnić bio 29. na hronometru u konkurenciji juniora. I ostali, Kalaba, Stefanović i Ilić imali su\t› Read more\nKraljevački biciklista seli se u Sloveniju\nRajović vozi za Adriju u 2017. Dušan Rajović, 18- godišnji reprezentativac Srbje i vozač Metalca iz Kraljeva dobio je ponudu koja se ne odbija. U 2017. godini talentovani momak iz grada na Ibru voziće za slovenački tim Adria, koji je na sceni od 1972. godine a jedan je od najboljih kontinentalnih klubova u Evropi. Dušan\t› Read more\nbss | 24. oktobra 2016. | 0 comments\nPoslednji krug na Terazijama Na stotine klinaca i klinceza, školarci i predškolci napravili su pravu uvertiru za veliki spektakl koji je usledio na „Velikoj nagradi Beograda – Otvorenom Prvenstvu“ koji se 59. put održao u centru grada. Glavno sastajalište Terazije (kod česme) dokaz je da se kult tradicionalne trke vratio na ulice prestonice. Posle trke\t› Read more\nIvan Stević se oprašta na „Velikoj nagradi Beograda“\nbss | 21. oktobra 2016. | 0 comments\nNedelja, 23. oktobar… Dan kada će centar grada biti dostupan samo onim najboljim, biciklistima već dokazanim šampionima ali i svim budućim asovima. Terazije, Ulice Kolarčeva, Makedonska te Trg Nikole Pašića na jednom mestu okupiće takmičare na „Velikoj nagradi Beograda – Otvorenom prvenstvu” i to na 59. izdanju… – Posle deset godina, biciklizam se vraća na\t› Read more\nErićeva 24. na svetu\nbss | 17. oktobra 2016. | 0 comments\nJoš jedan uspeh za Srbiju na Svetskom prvenstvu u Kataru. Posle Veljka Stojnića i Dušana Rajovića, jedina dama u našem nacionalnom taboru Jelena Erić juče je zauzela 24. mesto u najjačoj klasi, elite. Vozačica kraljevačkog Metalca u drumskoj trci seniorki imala je zaostatak za vodećom samo 0:00,04 a u tom vremenu stigla je cela grupa\t› Read more\nJuniori Stojnić i Ilić nisu završili trku na SP u Dohi\nbss | 14. oktobra 2016. | 0 comments\nOrlići bez plasmana Ne toliko sjajna i dinamična, koliko naporna, bila je trka juniora na 89. izdanju Svetskog prvenstva drumaša u Dohi. Ponovo nesnosna vrućina 43 stepeni Celzijusovih, staza dužine 135,5 kilometara nije zahtevala samo tehničku spremnost koliko ozbiljan fizički napor. Pobeda je pripala Dancu Jakobu Egolmu koji je štopericu zaustavio na 2:58,19 i to\t› Read more


Muzeju ratnog djetinjstva dodijeljena Muzejska nagrada Vijeća Evrope - Akta.ba\n27.04.2018. 11:32 / Izvor: Fena\nMuzeju ratnog djetinjstva iz Sarajeva je u Strazburu na gala ceremoniji dodijeljena ovogodišnja Muzejska nagrada Vijeća Evrope, a kako je istaknuto žiri izbora za Evropski muzej godine najvišim ocjenama bodovao je kvalitet rada ovog muzeja.\nPredsjednik Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope Michele Nicolleti istakao je da je žiri odluku o dodjeli ovog priznanja donio jednoglasno te da je Muzej ratnog djetinjstva briljirao u svakom od kriterija kojima se žiri vodio.\n"Radi se o fascinantnom primjeru koji može biti repliciran širom svijeta i koji na najbolji način podsjeća na značaj mira, što mora biti naš prioritet", podvukao je Nicoletti.\nOn je izvršnoj direktorici Muzeja ratnog djetinjstva Amini Krvavac uručio nagradu - izuzetno značajno djelo Joana Miroa (Žena s lijepim grudima), koje svaki muzej dobitnik zadržava godinu dana.\nPredsjednica Evropskog muzejskog foruma Jette Sandhal naglasila je da rigorozno ocjenjivanje svakog od nominiranih muzeja osigurava da se kroz svih 40 godina koliko se ova nagrada dodjeljuje među dobitnicima nalaze isključivo muzeji koji demonstriraju izvrsnost u muzejskoj praksi.\nOsnivač Muzeja ratnog djetinjstva Jasminko Halilović na ceremoniji je govorio o ulozi muzeja u promoviranju i odbrani najvažnijih vrijednosti poput mira, slobode, jednakosti, demokratije i ljudskih prava.\nHalilović je istakao da je ideja Evrope danas ponovo na ispitu, i da svi zajedno, građani Evrope, njeni muzeji, i njene institucije, poput Vijeća Evrope, moraju braniti ove vrijednosti zajedno.\n"Hiljade djece izbjeglica spavat će na ulicama Evrope večeras. Svi znamo da djeca ne trebaju spavati na ulicama. Naše vrijednosti su na ispitu. Naša odlučnost da ih branimo je na ispitu", poručio je između ostaloga Halilović, zahvalivši svima koji su mu pomogli u kreiranju Muzeja.\nCeremonija je održana u Rohan palači, a prisustvovao joj je ambasador BiH pri Vijeću Evrope Predrag Grgić, komesarka za ljudska prava Vijeća Evrope Dunja Mijatović kao i veliki broj pripadnika diplomatskog kora, saopćeno je danas iz Muzeja ratnog djetinjstva.\nFAZ: Proširenje EU na Balkan nerealno?\nUebber: Njemačka će i dalje ostati partner BiH na njenom putu u EU\nKoševo 9 71000 Sarajevo


Upravljanje sudionicima u aktivnosti BigBlueButton | Centar za potporu e-učenju\nUpravljanje sudionicima u aktivnosti BigBlueButton\nKao moderator imate mogućnost upravljanja gledateljima u svojoj sesiji uživo putem popisa sudionika (en. Users).\nJednom kada se priključite BigBlueButton sesiji, svi sudionici (moderator i gledatelj) pojavit će se na popisu sudionika s lijeve strane sučelja.\nAko ne vidite da se popis sudionika proširio, odaberite “User list” / “Chat toggle”  u gornjem lijevom kutu.\nModeratori imaju mogućnost upravljanja gledateljima u njihovim sesijama uživo na dva načina: Upravljanje svim sudionicima  ili Upravljanje pojedinačnim sudionicima .\nZa upravljanje svim povezanim sudionicima, kliknite na ikonu zupčanika i odaberite ono što želite napraviti s popisa dostupnih opcija:\nClear all status icons : briše sve ikone statusa s sudioničkih avatara na popisu sudionika.\nMute all users : isključuje mikrofone svim sudionicima sastanka, uključujući moderatore. Svim sudionicima koji se pridruže nakon što je ova postavka omogućena, mikrofon će biti automatski isključen nakon pridruživanja. Važno je napomenuti da primjena ove postavke na sudionicima putem popisa sudionika ne onemogućava njihovu mogućnost ponovnog uključivanja mikrofona.\nMute all users except for presenter : isključuje mikrofone svim sudionicima sastanka, osim sudionika sa statusom prezentera, uključujući moderatore. Svim sudionicima koji se pridruže nakon što je ova postavka omogućena, mikrofon će biti automatski isključen nakon pridruživanja. Važno je napomenuti da primjena ove postavke na sudionicima putem popisa sudionika ne onemogućava njihovu mogućnost ponovnog uključivanja mikrofona.\nLock viewers : zabranite gledateljima pristup postavkama ili kameri/mikrofonu unutar BigBlueButton sučelja. Postavke zaključavanja ne odnose se na ostale moderatore.\nCreate breakout rooms : stvorite i pokrenite prostorije za grupni rad (odvojen od glavne sesije).\nUpravljanje pojedinačnim sudionikom\nZa upravljanje pojedinačnim sudionikom odaberite njegov avatar (ikonu, ime i prezime) odaberite ono što želite napraviti s popisa dostupnih opcija:\nChat : slanje privatne poruke odabranom sudioniku kroz chat.\nMute user : ako odabrani sudionik ima uključen mikrofon (a ne bi trebao imati), ovako isti možete isključiti. Važno je napomenuti da primjena ove postavke na sudionicima putem popisa sudionika ne onemogućava njihovu mogućnost ponovnog uključivanja mikrofona.\nMake presenter : postavljanje odabranog sudionika za prezentera.\nRemove user : uklanjanje odabranog sudionika iz sesije. Važno je napomenuti da uklanjanje sudionika ne onemogućava njihovu mogućnost ponovnog ulaska u sesiju.\nPromote to moderator : prebacite odabranog sudionika u ulogu moderatora.


Mladi u svetu biznisa - završeno BBICC takmičenje\nIzvor: B92, 13.Apr.2016, 12:18 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nSvetsko takmičenje u rešavanju poslovnih studija, Belgrade Business International Case Competition, je završeno, a pobednik je National University of Singapore.\nNa takmičenju BBICC 2016, drugo mesto zauzeo je tim koji dolazi sa Hong Kong University of Science and Technology, dok je treće mesto pripalo timu sa Maastricht University.\nUkupno 64 studenta sa 16 univerziteta iz SAD, Australije, Kanade, Irske, Danske, Norveške, Holandije, Hong Konga, Kine, Singapura i >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Tajlanda rešavalo je dve studije slučaja u okviru četvrtog internacionalog studentskog takmičenja u rešavanju poslovnih studija slučaja, Belgrade Business International Case Competition 2016.\nBBICC takmičenje održano je od 4. do 9. aprila u organizaciji Fakulteta organizacionih nauka u Beogradu i Srpske asocijacije menadžera (SAM).\n“Motivisati mlade ljude da uđu u svet biznisa na ovaj način je odlična ideja. Ovo je dobra prilika da vidimo mlade talente, da razmenimo ideje, da se povezujemo sa ljudima i da učimo“ rekao je Stevan Vraneš, menadžer korporativnih poslova za region Srbije, CG i BIH kompanije Philip Morris International.\n“Prikazana je kultura i tradicija Srbije, akcenat je bio na učenju i zato su izabrane vodeće kompanije na tržištu Philip Morris International i Banca Intesa koje prepoznaju ulaganja u talente“ rekla je Vesna Damnjanović, direktorka takmičenja BBICC.\nIzvor: PRObjave.com, 13.Apr.2016\nU subotu, 9. aprila 2016. godine zvanično je završeno svetsko takmičenje u rešavanju poslovnih studija slučaja, Belgrade Business International Case Competition 2016. Ukupno 64 studenta sa 16 univerziteta iz SAD, Australije, Kanade, Irske, Danske, Norveške, Holandije, Hong Konga, Kine, Singapura...\nDan pre: 12.Apr.2016\nDan posle: 14.Apr.2016


WADADA NEWS MONTENEGRO - novi TV dnevnik za DJECU i MLADE u Crnoj Gori\nPetak, 26.04.2019 | 14:18\n“Emitovaće se na Prvom programu TVCG svake subote u 19.10 sati, a reprizirati takođe na Prvom progamu TVCG svake subote u 13.25 sati”, saopšteno je iz UNICEF-a.\n“Crnogorsko izdanje Wadada News biće dostupno u okviru međunarodne videoteke koju koriste sve zemlje članice ove mreže. To znači da vijesti koje mladi naprave u Crnoj Gori mogu biti prevedene i emitovane u drugim zemljama, baš kao što će i TVCG preuzimati zanimljive vijesti koje prave mladi drugih zemalja, prevoditi ih i emitovati. Iskustva iz drugih zemalja pokazuju da je Wadada dnevnik za mlade jedna od najpopularnih emisija među porodicama, tj. da ga prate ne samo djeca i mladi, već i roditelji i drugi članovi porodice, jer se radi o informativnom programu koji se bavi temama kojima se bavi i dnevnik za odrasle, ali ih obrađuje na način koji je djeci i mladima lakši za razumijevanje i zanimljiviji za praćenje”.\n“Djeca, takođe, iskazuju interesovanje da najprije gledaju TV sadržaje u kojima su djeca njihovog uzrasta; svako drugo dijete želi da učestvuje u produkciji TV programa i svaki drugi roditelj podržava ovu ideju. Kampanju medijske pismenosti “Birajmo šta gledamo” pokrenuli su Agencija za elektronske medije Crne Gore i UNICEF sa ciljem podsticanja razvoja medijske pismenosti djece i roditelja, kao i jačanja kapaciteta medija da prave kvalitetne medijske sadržaje s djecom i mladima i da na etički korektan način izvještavaju o svim pitanjima prava djeteta u Crnoj Gori", zaključeno je u saopštenju.


Nova.rs ispred skupštine: SNS stiropor zamenio stolicama\nPolitika Autor:Milena Ilić Mirković10. maj. 202021:30 > 22:2818 komentara\nNova.rs je danas bila ispred Skupštine Srbije gde su samostalni poslanik Miladin Ševarlić, lider Dveri Boško Obradović, ali i šef poslaničke grupe SNS Aleksandar Martinović i njegova stranačka koleginica Sandra Božić, svako iz svog razloga, stupili u štrajk glađu. Dok su predstavnici opozicije sedeli na skupštinskim stepenicama, uz dodatak jastuka koji je uveče dobio Obradović, predstavnici vladajuće stranke su sve vreme bili na stolicama. To nije bio slučaj sa nekadašnjim liderom SNS, Tomislavom Nikolićem, koji je 2011. godine, dok je štrajkovao glađu zahtevajući raspisivanje prevremenih izbora, sedeo na stiroporu .\nU to vreme, stiropor je za članove SNS-a predstavljao simbol mirnih protesta, a ovog puta je on zamenjen stolicama.\nSamostalni poslanik Miladin Ševarlić prvi je danas stupio u štrajk glađu, i pre nego što smo razgovarali sa njim, već nekoliko sati je sedeo na stepeništu u narodnoj nošnji.\n„Ja sam seljački sin, navikao sam“, ovako Ševarlić odgovara na pitanje Nova.rs kako se oseća nakon višečesovnog sedenja na suncu, bez hrane.\nKako kaže, sedeće „dokle bude trebalo“, tačnije, dok se ne organizuje sednica u Narodnoj Skupštini na kojoj će se raspravljati o Kosovu.\n„Na prošloj sedinici sam postavio pitanje, na koje niko ne odgovara, ni predesednica Vlade: Zašto niko ne saopštava da je elektroprivreda Kosova pripojena elektrosistemu Albanije i pravi se elektroprivreda Velike Albanije? Zašto niko nije reagovao od nas, od naših organa? A Srbija još uvek otplaćuje kredite i za termoelektrane na Kosovu“, objašnjava Sevralić za Nova.rs.\nPrema njegovim rečima, „niko nema pravo da čini ustupke na račun teritorije Srbije i treba prekinuti put Srbije ka Evropskoj Uniji bez Kosova i Metohije“.\nDa bi se do toga stiglo, zahteva otvaranje diskusije u parlamentu, a do tada nastavlja prostest glađu.\nLider Dveri, Boško Obradović, objašnjava da se na štrajk glađu odlučio nakon što je na stepeništu sreo kolegu Ševrlića.\n„Nisam mogao da priđem i da se ne obazirem na taj zaista hrabri čin kolege koji ima i određene zdravstvene probleme, a koji je hteo da prinese i jednu ličnu žrtvu da bi ukazao na tako alarmantan problem kao što je izdaja Kosova i Metohije“, objašnjava Obradović za Nova.rs.\nKako kaže, bilo mu je potrebno nekoliko momenata da se „presabere“ nakon čega se i sam odlučio na štrajk glađu.\n„Profesor Sevralić me je na neki način inspirisao da krenem u protest ovim mirnim, građanskim putem“.\nNa pitanje koji uslovi bi trebalo da budu ispunjeni kako bi prekinuo štrajk, rekao je da je to prekid „atmosfere građanskog rata“, povratak razgovora i dogovora opozicije i vlasti, kao i odlaganje izbora na najmanje šet meseci, uz obezbeđivanje prelazne, tehničke vlade.\nMeđutim, Obradović po pitanju dijaloga ima i dodatni uslov, a to je da na njega ne poziva predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n„Vučić nama više nije autoritet, potreban nam je autoritet mimo politike, niti iz Brisela, niti iz Moskve, neko iz redova srpskog naroda ko je autoritet za sve, kome i jedna i druga strana veruju“, kaže Obradović.\nOn je naglasio da je štrajk njegova lična odluka i da nikog ne poziva da mu se pridruži.\nPredstavanici Srpske napredne stranke sa druge strane, kao razlog za protest navode „nasilničko ponašanje“ Obradovića od pre dva dana.\n„Moja koleginica i ja smo rešili da stupimo u štrajk glađu zbog toga što smatramo da je krajnje vreme da tužilaštvo reaguje na fašističke ispade Boška Obradovića, od kojih se poslednji desio pre dva dana, kada je pokušao da ubije narodnog poslanika Marijana Rističevića“, kaže Martinović i dodaje:\n„To više nije politika, to nema nikakve veze sa izborima, to je čist fašizam i smatramo da tužilaštvo, kao jedina institucija koja je nadležna za to, reaguje.“\nNa pitanje zašto se umesto štrajka glađu nije obratio tužilaštvu, kaže kako SNS nema nikakav uticaj na tužilaštvo, jer se tu nalaze mahom kadrovi koje je svojevremeno izabrala Demokratska stranka.\n„Po zakoniku o krivičnom postupku tužilaštvo je dužno da reagije čim dopre glas da se desilo krivično delo, a ceo svet je mogao da vidi šta se ovde pre dva dana desilo“, kaže on i dodaje da će štrajk nastaviti sve dok tužilaštvo ne bude „uradilo svoj posao“.\nMeđu četrdesetak građana, koliko se okupilo ispred Narodne skupštine, neki su bili samo slučajni prolaznici koji su zastali da vide šta se dešava.\nGrupa od oko desetak njih, koja je povremeno uzvikivala ime lidera Dveri, rekla je da spada u članove te stranke.\nMilan Ristić iz Obrenovca kaže da, čim je čuo da Obradović štrajkuje glađu, odmah je seo u autobus i došao da mu da podršku, a dodaje i da će se sam, kao građanin, priključiti štrajku glađu.\n„Glavni razlog zbog koga sam došao je ono što predstavlja izjava gospodina Đukanovića, koji je rekao: „Penjemo se po krovovima, skupljamo se, ulazimo u zgrade, palimo baklje, pa šta, šta nam možete?!“, kaže Ristić i dodaje:\n„Ne pripadam ni jednoj stranci, običan sam građanin, imam dvoje dece i hoću da pokažem svojoj deci da mogu da se bore kad god je u pitanju neka nepravda“, naglašava on i objašnjava da je hteo da se popne na stepenište i izrazi svoju podršku, ali ga je policija u tome zaustavila.\nMeđu građanima je bilo i pojedinaca koji su došli da iskažu podršku Ševarliću, ali ne i lideru Dveri.\n„Htela sam da dam podršku Ševarliću koga cenim kao jednog od retkih časnih ljudi u politici, koji se zalaže za ono što je svima nama potrebno. Prvo za teritorijalni integritet. Ako krenu da nam cepaju državu, gde će biti kraj? Protiv GMO. Ako krenu da nam uvode GMO, šta će biti sa našom decom?“, kaže sugrađanka Rada za Nova.rs.\nNa pitanje šta misli o priključivanju Obradovića štrajku, kaže da smatra da u ovom slučaju, nije u pitanju iskren čin.\n„Nisam sigurna šta da mislim, da li je to skretanje pažnje sa profesorovog štrajka, da se to obezvredi“.\nMeđu prisutnima je bilo i onih koji, kako kažu, ne podržavaju ni jednog političara ponaosob, ali podržavaju bunt, koji nam je „preko potreban“.\n„Vučić mora da se promeni, pa ćemo onda videti gde ćemo dalje, da li ćemo levo, desno, centar, to ćemo kasnije izabrati ukoliko ovaj nama dozvoli da svako kaže šta misli i kuda misli da ide. Zahvaljujući njemu nemamo nikakve informacije osim onoga šta misli on, čak ni SNS“, kaže za Saša za Nova.rs.\nOn poručuje da se ništa ne može uraditi preko društvene mreže Tviter već da ljudi moraju da izađu na ulice.\nProtest je sve vreme proticao mirno, ali su iz policije naveli da su iz predostrožnosti odlučili da između štrajkača i građana postave ogradu i formiraju živi zid.\nPripadnici političkih stranaka koji štrajkuju glađu istakli su da će na istom mestu ostati do daljnjeg.\nAleksandar Martinoviboško obradovićMiladin Ševarlićštrajk glađu


Admir Ferhatović i Ali Husić pobjedili na Hackathon-u | IUS Vijesti\nAdmir Ferhatović i Ali Husić pobjedili na Hackathon-u\nAdmir Ferhatović i Alija Husić, brucoši na programu ‘’Softverski inžinjering’’ Fakulteta prirodnih i tehničkih nauka (FENS), učestvovali su na Hackathon takmičenju održanom 11. i 12. decembra 2015. godine. Na ovogodišnjem takmičenju pod nazivom Hackathon "Noć developera" Admir Ferhatović i Alija Husić su kao tim uzeli učešće na ovom takmičenju i među više od 20 timova osvojili prvo mjesto. Ovo takmičenje iz oblasti razvoja software-a je trajalo 24 sata i to pod pokroviteljstvom kompanija "Microsoft BiH", "Authority Partners", "Hub 387", "Red Bull", "Akademija 387". Domaćini ovog događaja bili su Almin Halilović i Eldar Granulo. Aplikacije ovogodišnjih timova su ocjenjivane u odvojenim kategorijama kao što su oblast inovacija, vizualni dizajn i tehničke realizacije.\nAdmir Ferhatović i Ali Husić razvili su aplikaciju koja je osvojila prvo mjesto u kategoriji tehničke realizacije, a ušla je čak i među prvih deset u kategoriji inovacija. Njihova aplikacija "DrugEd", razvijena je s namjenom da podigne svijest o korištenju opojnih substanci i njihovim razornim efektima na društvo. Aplikacija podržava mogućnost dodavanja anonimnih korisnika koji će govoriti o njihovim iskustvima korištenja droga kako bi obeshrabrili potencijalne upotrebe istih. DrugEd je razvijen s modernim, najsavremenijim fleksibilnim tehnologijama. Razvoj ove aplikacije je podijeljen na fleksibilni dio koji se odnosi na serverski dio i klijentsku aplikaciju za novu Microsoftovu platformu.\nUspjeh mladih studenata je plod njihovog rada i zalaganja i shodno tome, očekujemo da će i u narednom periodu zablistati kao do sada. Važno je napomenuti da je Ali Husić aktivni član Udruženja ‘’BHOI’’ (www.bhoi.net) te je radio na pripremama bosanskog tima za Informatičku olimpijadu za đake osnovnih škola koja je održana prošlog septembra u Ohridu (Makedonija) gdje su osvojili bronzanu medalju. Sve potrebne informacije o datoj aplikaciji, bit će prezentirane u petak, 25. decembra 2015. godine na IUS-u.


prof. dr Jasmina Vujić Predrag Simić Milenko Baborac Aleksandar Ranđelović Milovan Jakovljević Dalibor Dašić Goran Tišić Borivoje Petrović Dragoljub Pavlović Predrag Stanarević\nSreda, 06.12.2017 7:40\nNarodni poslanik Dveri i predsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Ivan Kostić je učestvovao u Podgorici na Okruglom stolu UPOTREBA SRPSKOG JEZIKA I ĆIRILIČNOG PISMA U CRNOJ GORI I ZEMLjAMA REGIONA\nU Podgorici je od 30.11.-02.12. održan Okrugli sto pod nazivom „Upotreba srpskog jezika i ćiriličnog pisma u Crnoj Gori i zemljama regiona“ koji je organizovan od strane Srpskog nacionalnog savjeta Crne Gore i stalne Konferencije Srba iz regiona.\nUčešće na okruglom stolu su uzeli svi predstavnici najvažnijih srpskih organizacija iz zemalja regiona kao i uvaženi kulturni delatnici iz Srbije, kao što je prof. dr Dragan Stanić predsednik Matice srpske, bivši Ministar vera i književnik prof. Budimir Dubak, poznati pesnik Blagoje Baković...\nU ime Odbora za dijasporu i Srbe u regionu govorio je Ivan Kostić, koji je istakao „da je ćirilica osnovno obeležje srpskog naroda i glavni oslonac za čuvanje nacionalnog i kulturnog identiteta . Baš zbog takve važnosti ćirilice, na treba ni da nas čudi zašto je danas ćirilica na udaru u Crnoj Gori, Hrvatskoj, Federaciji Bosne i Hercegovine ali i u matičnoj državi svih Srba, Republici Srbiji.“\nKostić je podsetio „da su svi okupatori Srbije u 20. veku kao prvu meru po ustanovljenju okupacije, upravo zabranjivali korišćenje ćirilice pripadnicima našeg naroda. Tako je bilo i 1916. i 1941.godine u Crnoj Gori i Srbiji, ali i 1878.godine kada je Austrougarska anektirala Bosnu i Hercegovinu.“\nSvi učesnici konferencije su se saglasili da je neophodno što pre usvojiti Deklaraciju o zaštiti ćirilice u Skupštini Srbije, koja bi obavezala sve državne organe da štite srpski jezik i ćirilično pismo u zemljama regiona gde žive Srbi, a takođe i da bi ogroman značaj imalo i donošenje Zakona o zaštiti ćirilice koji bi bio u skladu sa članom 10. Ustava Republike Srbije, koji propisuje ćirilično pismo u službenoj upotrebi.\nIvan KostićIzjaveOdbor za dijasporu


3D štampano drvo uzgojeno u laboratoriji moglo bi da spasi šume - Gradjevinarstvo.rs\nPotrebno je zaštiti šume od prekomerne seče (Foto: Pixabay)\nIako je drvo obnovljivi resurs, koristimo ga mnogo brže nego što se obnavlja. Krčenje šuma ima drastičan uticaj na divlje životinje i pogoršava efekte klimatskih promena. Zato je neophodno osmisliti nove metode za dobijanje drveta.\nPoslednjih godina, istraživači su se okrenuli uzgoju drveta u laboratoriji. Tim naučnika sa MIT-a demonstrirao je novu tehniku kojom se može uzgajati biljni materijal nalik drvetu u laboratoriji, omogućavajući lako podešavanje svojstava poput težine i snage po potrebi.\n"Ideja je da ove biljne materijale možete uzgajati u tačno onom obliku koji vam je potreban, što smanjuje količinu energije i otpada", kaže Ešli Bekvit, glavni autor studija. "Postoji mnogo potencijala da se ovo proširi i razvije u trodimenzionalne strukture."\nNaučnici su prvo izolovali ćelije iz listova biljaka poznatih kao Zinnia elegans. Zatim su ove ćelije kultivisane u tečnom medijumu dva dana pre nego što su prebačene u gušči medijum na bazi gela. On je sadržao hranljive materije i dva različita biljna hormona, čiji nivoi su mogli da se menjaju kako bi se dobila željena fizička i mehanička svojstva materijala.\nRazličiti nivoi hormona doprinose gustini i čvrstoći materijala (Foto: MIT)\nTim je zatim 3D štampao ovaj gel napunjen ćelijama u određeni oblik, isto kao što se 3D štampa plastični predmet. Nakon tri meseca inkubacije u mraku, materijal se dehidrira i konačni rezultat je prilagođeni predmet napravljen od biljne materije nalik drvetu.\nIstraživači su eksperimentisali sa različitim nivoima hormona i otkrili da su niži nivoi doveli do materijala manje gustine, sa zaobljenim, otvorenim ćelijama. Viši nivoi hormona doprineli su gušćoj strukturi, pa je materijal bio črvšći, zahvaljujući povećanom rastu organskog polimera lignina. Ova razlika se može koristiti za pravljenje proizvoda koji su mekši i lakši ili jači i čvršći, po potrebi.\nCilj istraživanja je da se tehnologija razvije do te mere da se drveni predmeti mogu u suštini 3D štampati i uzgajati, umesto da se seku, oblikuju i spajaju od većih komada drveta dobijenih sečom drveća. Proces može početi sa malim drvenim predmetima kao što su tiplovi ili ukrasni komadi, pre nego što se na kraju pređe na nameštaj ili daske za izgradnju.\nSledeći korak je da se razradi kako primeniti metod na druge biljke. Zinnia ne proizvodi drvo, ali prilagođavanje procesa za rad sa nečim poput bora može biti veliki napredak.\nIstraživanje je objavljeno u časopisu Materials Today.


Međunarodni dan starijih obilježen brojnim aktivnostima - Crveni krst Crne Gore\nMeđunarodni dan starijih obilježen brojnim aktivnostima\nU periodu od 25. septembra do 5. oktobra Crveni krst Crne Gore, u saradnji sa NVO članicama mreže Dignitas, obilježio je Međunarodni dan starijih osoba brojnim aktivnostima.\nCilj aktivnosti je bio, prije svega, skretanje pažnje na položaj starijih osoba, pa je upravo 1. oktobra organizovana konferencija tokom koje su prezentovani rezultati istraživanja „Položaj starijih osoba u Crnoj Gori i njihovo zadovoljstvo postojećim uslugama“. Rezultati su pokazali da se starije osobe suočavaju sa brojnim izazovima, kao što su siromaštvo, usamljenost, nedostatak brige i loše zdravstveno stanje, zbog čega je potrebno kreirati dodatne servise podrške, namijenjene prvenstveno starijima koji žive sami i u lošim uslovima. Kako bi ukazali na osjetljivost i svakodnevne poteškoće starijih sa sela, NVO Humanitarac i Crveni krst organizovali su okrugli sto na pomenutu temu.\nOpštinska organizacija Crvenog krsta Bar promovisala je važnost koncepta zdravog starenja, pa su tako organizovali takmičenje u pikadu za starije, veče poezije, žurku Baka i deka – žurka za sva vremena, druženje i vježbe u prirodi, promociju Kluba za starije na gradskom trgu i mjerenje nivoa šećera i pritiska za starije sugrađane.\nCrveni krst Budve organizovao je koncert za starije, nakon čega su uslijedila predavanja na temu Ljudska prava starijih osoba. Par dana kasnije korisnice Kluba za starije iz Budve zaputile su se ka Trebinju kako bi obilježile svoj dan uz šetnju, obilazak znamenitosti i druženje.\nNVO Naše doba i Udruženje ljubitelja Gorice i prirode su uoči 1. oktobra organizovali čas joge za starije. Čas su pratili i volonteri Crvenog krsta, srednjoškolci. Pored toga što su ukazali na to koliko je fizička aktivnost važna u svim periodima života oni su akcenat stavili i na druženje starijih i mlađih i činjenicu da imaju mnoštvo zajedničkih tema. Crveni krst Crne Gore i NVO Naše doba su u Podgorici održali i prezentaciju na temu Ljudska prava starijih za oko 20 starijih osoba sa ciljem edukacije i osnaživanja ove populacije.\nU Nikšiću volonteri Crvenog krsta pomagali su starijim sugrađanima prilikom kupovine u supermarketima i prezentovali im aktivnosti Crvenog krsta. Opštinska organizacija Crvenog krsta\nBijelo Polje u saradnji sa Opštinom Bijelo Polje i Sekretarijatom za lokalnu samoupravu obišli su 25 starijih osoba i uručili im simbolične poklone. Time su još jednom ukazali pažnju starijima i istakli važnost kontinuiranog, zajedničkog rada u ovoj oblasti.\nČlanovi Kluba za starije Crvenog krsta Plav proveli su dan uz organizovano druženje i svečani ručak.\nGerontodomaćice, volonteri i korisnici iz Tivta tradicionalno slavili su zajedno u prostorijama Crvenog krsta. Nedaleko od njih u Domu starih Grabovac NVO EDI organizovala je izložbu slikarskih i umjetničkih radova starijih. Na Cetinju su Crveni krst i NVO Moj put organizovali kratak kurs za starije na temu upotrebe mobilnih telefona. U brojnim opštinskim organizacijama Crvenog krsta volonteri su dijelili promotivni materijal i informisali sugrađane o aktivnostima namijenjenim starijima.\nSve aktivnosti planirane su i usklađene sa onim što su i sami stariji željeli. Vjerujemo da su sve generacije uživale što se može zaključiti i po fotografijama. Napori Crvenog krsta u cilju poboljšanja položaja starijih i njihovog kvaliteta života se nastavljaju. Međunarodni dan starijih osoba je samo datum koji koristimo da istaknemo značaj zajedničkog djelovanja u ovoj oblasti, većeg ulaganja, ali i svega lijepog što stariji donose našem društvu.


Dragičević: U petak dokazi o ubistvu Davida - mojKontakt portal\nPrevious Previous post: Rukometni klub Borac nastavlja sa radom!\nNext Next post: Banjaluka: Radnički univerzitet raspisao konkurs za upis polaznika\n26. 04. 2019., 12:08


Vaše priče | Žena\n2 godine2 i po godine3 godine3 i po godine4 godine4 i po godine5 godine5 i po godine6 godine6 i po godine7 godine7 i po godine8 godine8 i po godine\tVaše priče\tNajviše komentara\nRoditeljstvo je velika radost, ali sa sobom donosi i razne nedoumice, strahovanja, očekivanja. Sećate li se prvog osmeha, prve reči, prvih koraka... Kako ste “pregrmeli” grčeve, noćna buđenja, prve prehlade, putovanja,... Tvoje iskustvo sa bebom može da bude od velike pomoći mnogim mamama i tatama. Zato pošalji svoju priču i podeli iskustva koje prolazi svaki roditelj u odrastanju deteta.\nPošalji tvoju priču\tKOMENTARA: 5 | anonimno\tBesane noći uz Milicu\nMilica od rođenja nije dobro spavala. Prvo je bila u pitanju ona uobičajena bebeća adaptacija, uvođenje u bioritam, redovno dojenje, pa spavanje i tako u krug. Redovno dojenje - u redu, Milica lepo..dalje» KOMENTARA: 3 | anonimno\tSašin jezik\nPrvo na šta Saša pomisli u pola pet ujutru, kada se probudi, jeste hrana. On jede svaka tri sata. Posle toga voli da se mazi, i gleda televiziju ili da se zabavlja na laptopu. Saša voli slike koje se..dalje» KOMENTARA: 1 | AUTOR TEKSTA: laraff Puno srce uz tri mališana Ima dana kada sigurno više stotina puta čujem: „Mama, mama, maaamaaa“. Njima treba ljubav, pažnja, samo da me nešto pitaju, da im postavim zadatak, obrišem guzu, da im pročitam priču,..dalje» KOMENTARA: 1 | anonimno\tPrvi koraci za mamin rođendan\nOgnjen je bio drugo dete, rođen 19 meseci posle Đorđa. U moru događaja koji su me sustizali svakodnevno, pelene, uspavljivanje, odvikavanje od cucle, navikavanje na flašicu, kupanje, opet uspavljivanje,..dalje» KOMENTARA: 0 | anonimno\tMina i Danica oplemenile moju svakodnevicu\nSvaki dan sa decom je izazov i posebna avantura. Upravo sada je preda mnom jedan takav izazov, da napišem kratku priču dok čuvam dve devojčice i pazim na njihove potrebe. Mina je beba i ima mesec i..dalje» KOMENTARA: 0 | anonimno\tSve Marijine i Kostine avanture\nIako postoje određeni rituali u našoj porodici, ipak je svaki dan drugačija dinamika. Moram da priznam da je sve postalo mnogo dinamičnije posle rođenja Marije - kako je jedan rođak mog muža narodski..dalje» KOMENTARA: 0 | AUTOR TEKSTA: laraff Gugutanje za dobar dan\nDanilo sada ima tri meseca i, kao sve male bebe, ima svoju dnevnu rutinu, tako da nam dani u većini slučajeva liče jedan na drugi što, naravno, ne znači da svaki nije poseban i da ne donese neko novo..dalje» Pratite nas na Facebook


O značaju samopregleda povodom Movembera u dm-u Radio 8 - Vaš najbolji prijatelj!\nFrenkie, Goro i Kasumović puštaju bradu i poručuju: Kada gladit e, gladite s razlogom!\nA brkove i bradu za potrebe dm-ove kampanje, koja apelira na značaj redovnih samopregleda i preporučenih pregleda za prevenciju, rano otkrivanje i uspješnije liječenje ovih zloćudnih oboljenja, pustili su reper Frenkie te glumci Moamer Kasumović i Adnan Goro. U simpatičnom promotivnom spotu, uz poruku Kada gladite, gladite s razlogom! pozivaju bh. muškarce da jednom mjesečno obave samopregled testisa. (https://www.youtube.com/watch?v=PE0ppEkla2g)


Paketići za decu iz Svratišta | N1 Srbija\nBadnji dan u Svratištu za decu sa ulice\n06.01.2016. |14.23 >14.30 |\nPredstavnici Grada Beograda uručili su poklon paketiće deci iz beogradskog Svratišta za decu ulice. Kako mališani provode praznike u jednom od dva beogradska Svratišta za decu proverio je Adam Santovac.\nSvratišta za decu ulice u Beogradu\n1. Krfska 7/A, Zvezdara\n2. Dnevni centar za decu ulice, Bulevar Arsenija Čarnojevića 145, Novi Beograd\nDeca se u Svratištu ne osećaju kao kod kuće, jer ima je ovde daleko bolje. Tu svraćaju mališani koji mahom zarađuju na ulici. Sa roditeljima životare, a ovde praktično žive.\n"Ovo nam je radionica, ovde crtamo, igramo se, radimo domaći", pokazuje jedna devojčica.\nSve to uz pomoć vaspitačica koje deca zovu "nastavnice" i koje o deci brinu i van svratišta.\n"Da! Idemo u pozorište, vode nas nastavnice u bioskop, svugde!", uzvikuje devojčica.\nSve što ovde dobiju dele sa još 240 mališana koliko ukupno, pogotovo tokom zime, skoknu do dva beogradksa svratišta.\n"Ovo nam je kupatilo kad se kupamo. Ovo nam je toalet. Ovo je za volontere i za nastavnice toalet. Ovo je kuhinja ovde jedemo, kad jedemo čistimo svoj sto, peremo naše tanjire, kašike, viljuške. Pravili smo palačinke, pice i tako", objašnjavaju devojčice dok se držeći za ruke šetaju kroz prostorije.\nSve ovo deo je nevladinog sektora, mada u Svratištu kažu da dobro sarađuju sa institucijama države. I nadaju se da će postati deo sistema - najviše da bi rešili finansijske muke.\n"Negde živimo od danas do sutra, ali se nadamo da će to negde u budućnosti da se promeni. Ali, svejedno, nekako se vide ti rezultati na kraju i zaista mislim da je ovo jako potrebno i da je negde utabalo svoj put do institucionalizaciji", kaže Jelena Mitić Pantić, specijalni pedagog u Svratištu.\nRadosti ovde ne manjka, ali fali zimske odeće, obuće, čajeva i voća.\nPaketići od grada i Soko Štarka\nPedeset paketića, koji su donacija kompanije "Soko Štark", uručile su sekretarka Skupštine grada Sonja Podunavac i članica Gradskog veća Tanja Popović.\n"Pozivam sve društveno-odgovorne kompanije da tokom čitave godine, koliko god su u mogućnosti, pomažu ovoj ustanovi i mališanima. Naše malo njima znači mnogo. Grad Beograd će posredstvom Fondacije za mlade talente obezbediti stipendije za odredjenu decu iz svratišta koji su dobri djaci, a ovde ih itekako ima", rekla je Tanja Popović.\nPredstavnica kompanije "Soko Štark" Radojka Ilić rekla je da se ta kompanija rado odazvala pozivu Grada Beograda i dodeljivanjem slatko-slanih paketića nastavila dugogodišnju tradiciju ulepšavanja praznika mališanima "kako bi im donela osmehe na lica".\nPreciziravši da u Svratištu trenutno ima 53 dece, a 120 je na evidenciji, ona je rekla da su to deca od pet do 15 godina.\n"Oni ovde dolaze svakodnevno, provode slobodno vreme pre i posle škole. Ovde dobijaju obroke, toplu garderobu i obuću, a organizujemo i razne kreativne i edukativne radionice", navela je Mitić Pantić.\nIstakavši da je toj deci potrebno mnogo toga, ona je navela da su to topla odeća i obuća, čajevi, školski pribor, sredstva za ličnu higijenu...\nSvratište za decu paketići tanjug


Dnevni horoskop za 27. april 2022. | Današnji Dnevni Horoskop\nDnevni horoskop za 27. april 2022.\nSreda je dan rezervisan za sekstil Merkura i Jupitera, a tu je i konjunkcija Neptuna i Venere. Krenimo redom: Lepo utiče ovaj Jupiter na Merkura i sledi nam obilje dobrih vibracija sa svih strana. Kako zračimo, tako ćemo i da privlačimo, dobre stvari, dobre ljude u svoj život… Trudite se uvek da radite i sami na svom optimizmu, vodite računa o mentalnoj higijeni, zdravlju svog tela i snazi uma da se odupre negativnim mislima.\nKonjunkcija Neptuna i Venere vodi nas u sferu nekih uzvišenih stanja gde je ljubav okružena magijom i mistikom. Danas budite spremni na neka čuda kada je ljubav u pitanju…\n← Dnevni horoskop za 28. april 2022.\nDnevni horoskop za 26. april 2022. →


Ceca Ražnatović bi se vratila na selo\nGUŠIM SE, ALI TRPIM... Ceca priznala da bi posle 36 godina rado NAPUSTILA sve, ali jedna stvar joj to ne dozvoljava! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nCeca Ražnatović priznala šta joj sve više smeta.\nIako je jedna od najpopularnijih pevačica i poseduje sve što joj treba za luksuzan život; raskošnu vilu na Dedinju, kuću iz snova za odmor na Kipru; Ceca Ražnatović ipak priznaje da bi se rado vratila životu na selu.\nPoznato je da je Ceca poreklom iz Žitorađe, a da u Beogradu živi već 32 godine. Međutim, gradski život joj se, kako kaže, smučio.\n"Volela bih da odem na selo, ali mi obaveze to ne dozvoljavaju. Gušim se u smogu u Beogradu, ali trpim...", rekla je Ceca i dodala da i njen sin Veljko voli selo, pa je zato rešio da živi u Titelu, gde su roditelji njegove supruge Bogdane.\n"Još kao dete je voleo selo, jer mu takva sredina uliva mir. Zato je izgradio svoje carstvo u kom uživa daleko od grada. Za razliku od Veljka, njegovoj sestri Anastasiji prija grad. Ona nema ništa protiv grada! Uveliko radi na svojim novim projektima. I ja slušam neke nove melodije, valjda ću uskoro početi da snimam", otkrila je Ceca.\nCeca ima zavidnu karijeru koja traje već trideset godina, a većinu hitova napisala joj je pokojna Marina Tucaković. Nažalost, nakon njene smrti moraće da angažuje nove saradnike, a priznaje da joj je žao što nema nijednu Marininu pesmu "u fioci".\n"Žao mi je što nemam nijednu Marininu pesmu, a da je nisam snimila. Sve što je radila za mene, otpevala sam. Ona je bila genije, Božji dar! Nepogrešiva u svemu što je radila. Bila je deo moje porodice... Celu njenu porodicu sam tako doživljavala. Što kaže Ana Nikolić, pričaće se o vremenu sa Marinom i posle Marine", poručila je folk zvezda.\nDo izlaska novog albuma, Cecu gledamo u Zvezdama Granda, gde duševljava sve svojim izdanjima.


Sarajevo: Potpisani prvi ugovori o zaposlenju mladih na gradnji tunela Ivan\nU operativnom uredu JP Autoceste FBiH u Sarajevu, održano je svečano potpisivanje ugovora o radu između firme Euro-asfalt d.o.o. Sarajevo, izvođača radova na projektu izgradnje tunela Ivan, te deset od ukupno planiranih 25 mladih osoba koje će u narednih godinu dana raditi na izgradnji ove dionice na Koridoru 5 c, javlja AA.\nNa ovaj način, posao i šansu prvi put dobija 25 mladih osoba s evidencije nezaposlenih i to: pet osoba sa visokom stručnom spremom (VSS) na period od godinu dana i 20 osoba sa srednjom stručnom spremom (SSS) na period od šest mjeseci.\nIzvođač radova je odabrao kanditate prema potrebama na gradilištu, a tehničku i stručnu pomoć je pružio Federalni zavod za zapošljavanje.\nZa realizaciju ovog programa obezbijeđeno je u ugovoru za izgradnju tunela Ivan iznos od 403.683 KM, dok Federalni Zavod za zapošljavanje učestvuje u projektu s 90.000 KM i Euro-asfalt sa preostalim iznosom.\nPotpisivanje ovih ugovora rezultat je partnerske saradnje JP Autoceste FBiH i Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD). Program i odobrene kreditne linije za izgradnju autoceste imaju cilj da ovim inovativnim finansijskim instrumentom stimulišu zapošljavanje mladih osoba u Bosni i Hercegovini.\nKonkretna podrška lokalnoj ekonomiji u rješavanju društvenih i ekonomskih problema će biti moguća i kroz kreditne linije sa EBRD-a za izgradnju još dvije dionice Poprikuše –Nemila i Mostar jug – Tunel Kvanj, gdje će ovom inkluzijom biti zaposleno još 50 mladih osoba.\nPotpisivanju ugovora prisustvovali su direktor JP Autocesta FBiH Adnan Terzić, direktorica Ureda EBRD-a za BiH Manuela Naessl, koja se uključila videolinkom, direktorica Federalnog zavoda za zapošljavanje Helena Lončar i direktor Euro-asfalt d.o.o. Hamed Ramić.\n”Mi smo pregovarajući s EBRD-om dogovorili da mi sa svoje strane imamo obavezu, s druge strane i izvođači koji rade na tim projektima, imaju obavezu da zaposle u vrijeme trajanja projekta jedan broj mladih ljudi koji su prioritetnu na birou i koji kroz taj rad treba da riješe svoje pripravnički staž i kroz taj rad dobiju nova saznanja na izgradnji koridora“, rekao je Terzić.\nZa primjer je naveo inžinjera geologije koji je dobio posao da radi na izgradnji tunela što je, prema riječima Terzića, značajno iskustvo.\nUpitan za dinamiku radova Terzić je rekao kako pandemija dinamički nije usporila radove, ali da su imali samo na jednom projektu manji zastoj kada je bilo proglašeno stanje pandemije, s obzirom na to da jedna od mašina nije mogla biti transportovana iz Slovenije.\n”Mi smo negdje malo ispred dinamike koja je zacrtana i mi se nadamo da ćemo u narednom periodu možda i prije roka uraditi taj posao. MI imamo ukupno 1.100 radnika, od toga 200 inžinjera”, rekao je Ramić.\nMeđu zaposlenima na ovom projektu, kada je riječ o VSS su geolozi, građevinski inžinjeri, saobraćajni inžinjeri te mašinski inžinjer. Kada je riječ o SSS, to su građevinski tehničari i mašinski tehničari.\nAdela Salkić, inžinjer geologije, koja je danas potpisala ugovor, rekla je kako je na birou za zapošljavanje dvije godine, zbog čega je ovo za nju velika šansa da predstavi stečena znanja i upotpuni ih novom praksom.\nDodala je kako će joj ovaj zahtjevni i kompleksni projekt pomoći u sticanju iskustva.\n”Mi smo tokom razgovora interesirali se za mogućnosti na koji način možemo postići da se putem ovih projekata otvori mogućnost zapošljavanja mladih”, rekla je Naessl.\nPrevious Kozarac: Dženaza za ubijene Prijedorčane; otvorena i izložba fotografija satova žrtava pronađenih u masovnim grobnicama\nNext Duž Velikog parka se gradi „Pješačka zona-Sarajevski ćilim“\nHrvić: Malezijci investiraju 20 miliona eura u AC Food\nMCM – Fabrika dobrih vijesti – Razgovor sa Rusmirom Hrvićem, predsjednikom Uprave AS Holding autor Adis Hasaković Najavljena je velika investicija iz Malezije u AC Food. O čemu se radi?


Vaš psiholog - Razvod roditelja kao psihološki poremećaj\nRazvod roditelja za decu predstavlja veliki stres, a burni razvodi na decu mogu uticati ozbiljno i trajno. Stav, emocije i ponašanja roditelja tokom procesa razvoda uticaće na to koliko će se dete (ne)sigurno i zbunjeno osećati. Nije lako biti dobar roditelj kada vam se svet raspada. Međutim, roditeljske dužnosti se ne smeju zanemariti – dete ne sme osetiti nedostatak ljubavi ni sa jedne strane, kao što se ne sme dozvoliti ni da razvije osećaj krivice zato što voli oba roditelja. Ipak, ma koliko vešto vi odigrali svoju ulogu, očekivano je da će dete jako patiti zbog rasturanja porodice. U zavisnosti od toga kada se razvod desi, svaki period odrastanja će sa sobom nositi određene specifičnosti. Deca do desete godine nisu vešta u verbalizovanju svojih osećanja pa je potrebno posebno obratiti pažnju na: govor tela (bolovi u stomaku, glavobolje, poremećaj sna, i sl.), navike koje razvijaju (tikovi, grickanje noktiju, lako samopovređivanje i sl.) i ponašanje (neprimereno ponašanje koje za cilj ima da privuče pažnju roditelja ili povlačenje u sebe i razvijanje različitih strahova). Za decu od desete do trinaeste godine karakteristično je da pokvare svoj uspeh u školi, što je posledica s jedne strane loše koncentracije budući da su im misli preokupirane temom razvoda i, s druge strane, velikog broja novih predmeta, Za adolescente je, uz sve razvojne promene i probleme, razvod roditelja dodatno opterećenje, što se može ispoljiti kroz još intenzivniji bunt od uobičajenog ili prekomernu potištenost i povlačenje. Kako ne bi skrenuli sa puta, podrška odraslih preko im je potrebna, kako roditelja i rođaka, tako i stručnog lica. Nikako ne treba pustiti da sva uzburkana osećanja ostanu duboko u njima. Treba im pomoći da razumeju da je to što osećaju očekivano, ali da će ih proći. Već kada im pomognemo da nađu reči kojima mogu da opišu ono što ih muči i brine, deo problema će biti rešen.


Održan Informativni dan o programu ERASMUS+ na Univerzitetu u Banjoj Luci | UNIBL\n17. novembar 2015. 09:46:00 Univerzitet u Banjoj LuciOpšte\nDana 16.11.2015. godine u prostorijama Rektorata Univerziteta u Banjoj Luci održan je Informativni dan o programu Erasmus+.\nO detaljima programa govorio je g. Suad Muhibić, direktor Kancelarije Erasmus+ u Bosni i Hercegovini.\nOvaj program koji finansira Evropska komisija ima za cilj da pomaže reformu, modernizaciju i unapređenje unutrašnjih kapaciteta visokoškolskih ustanova, podržava i razvija međunarodnu razmjenu nastavnog, administratinog osoblja i studenata, kao i održivu institucionalnu saradnju između visokoškolskih institucija iz zemalja članica Evropske unije i zemalja partnera.\nU drugom dijelu skupa, viši stručni saradnik za međunarodnu saradnju u kancelariji prorektora za međunarodnu i međuuniverzitetsku saradnju Univerziteta u Banjoj Luci, Jelena Rožić, predstavila je najvažnije detalje Uputstva za prijavljivanje i realizaciju Erasmus+ projekata, koje se od oktobra 2015. godine primjenjuje na Univerzitetu u Banjoj Luci.\nKako je upravo u toku novi poziv za prijavljivanje projekata iz programa Erasmus+, koji će biti otvoren do početka februara 2016. godine, veoma je važno da se akademska zajednica upozna sa kriterijumima i procedurom za učešće u ovom programu, te dobije odgovore na određena pitanja s kojima se susreće u procesu pripreme projektnih prijedloga, kao i u procesu provođenja projekata koji su već odobreni. Treba napomenuti da se radi o novom programu, sa novim pravilima i brojnim specifičnostima u odnosu na prethodne, pa je ovaj informativni dan bio veoma koristan za brojnu publiku koja je nakon saslušanih prezentacija, postavljala pitanja govornicima.\nSkupu su prisustvovali prorektor za naučno-istraživački rad i razvoj Univerziteta u Banjoj Luci prof. dr Milan Mataruga, nastavnici, saradnici i studenti organizacionih jedinica Univerziteta u Banjoj Luci, te predstavnici studentskih udruženja, kao i udruženja građana.\nU ime Rektora Univerziteta u Banjoj Luci, skup je pozdravila i otvorila prof. dr Valerija Šaula, prorektor za međunarodnu i međuuniverzitetsku saradnju.


Nesreće koje su zauvek promenile avio-industriju - Tango Six\nIzreka kaže “What comes up, must come down”. Može se protumačiti na različite načine, ali avio-industrija će je svakako shvatiti dvosmisleno.\nBezbednost vazdušnog saobraćaja je svakako jedan od najbitnijih aspekata poslovanja jednog komercijalnog avio-prevoznika. Avio-industrija je uvek učila na teži način. Mnoge avio-kompanije su skupo plaćale greške. Ali što je najbitnije, te greške se nisu više javljale, po sreću putnika.\nKoliko se Vas pitalo ulaskom u avion, šta ako padne avion, šta ako mu se nešto desi? Gremlini koji skidaju delove aviona samo se mogu videti u crtanim filmovima. Ali da li je strah od pada aviona opravdan?\nNa gore pomenuto pitanje, svakako je teško odgovoriti. Neko bi rekao, dešava se i najboljima.\nAli krenimo od avio-nesreća koje su svakako izmenile industriju od pravljenja aviona do procedura koje su danas opšte prihvaćene.\n27. Marta, 1977. godine dogodila se najveća nesreća u istoriji komercijalne avijacije u kojoj su učestvovala dva Boeing-a 747 američkog Pan Am-a i holandskog KLM-a. Oba aviona su se našla igrom slučaja Tenerifama. Krajnja destinacija za putinke KLM-a i Pan Am-a je bio aerodrom Las Palmas, Gran Kanarija. Budući da je tamo ekspodirala bomba, oba aviona zajedno sa ostalim na putu za Gran Kanariju su bila preusmerena na manji aerodrom Los Rodeos.\nOba aviona su se istovremeno spremala da polete, KLM-ov Boeing 747 rulao je pistom pripremajući se za poletanje. Pan Am-ov Boeing 747 „Clipper Victor“ je krenuo da rula istom pistom pošto mu je dato odobrenje sa kontrolnog tornja. Avio-nesreći koja je usledila u 17 časova 6 miniuta i 56 sekundi pri lokalnom vremenu svakako je doprinela gusta magla, koja je otežala vizuelni kontakt tornja i aviona. Piloti aviona su se zbog loše vidljivosti pre svega oslanjali na instrukcije kontrolora leta. Kako je KLM-ov 747 bio spreman za poletanje, kapetan holandskog avio-prevoznika je bio svestan kretanja Pan Am-ovog aviona u suprotnom pravcu, ali nije imao vizuelnu potvrdu da avion taksira po pisti. Misleći da je avion van piste, KLM-ov kapetan je dao pun potisak i krenuo da poleće, iako mu prethodno toranj nije dao dozvolu. Lošu komunikaciju je skupo platilo 583 ljudi, dok je samo 61 preživelo. KLM-ovi putnici i članovi posade su poginuli, ukupno 248, dok je na Pan Am-ovom letu preživelo 61 putnik, a 355 je izgubilo život.\nNarevučenije ove nesreće je očigledno. ICAO uvodi izmene u komunikaciji, u vidu standardnih fraza na Engleskom jeziku, kao opšte prihvaćenom međunarodnom radnom jeziku. Primera radi, na instrukcije tornja posada aviona je dužna da odgovori punom rečenicom, koja sadrži instruckiju kontrolora koja osigurava razumevanje naredbe.\nTragedija koja je zadesila Japan odigrala se 12. Avgusta, 1985. godine. Boeing 747 Japan Air Lines-a koji je leteo na liniji Tokio-Osaka je udario u Planinu Fudži – 520 ljudi je poginulo, a 4 četvoro putnika je čudom preživelo nesreću.\nNajvećoj avio-nesreći jedne putničke letelice je prethodio incident kada je pomenuti avion udario repom u pistu pri čemu se oštetio rep aviona koji se kasnije pokazao da je bio fatalan faktor. Zadnja pregrada za pritisak u avionu je posle remonta bila ojačana samo jednim redom zakivaka, umesto dva kako je propisao Boeing. Na nesreću posade i putnika, zbog previda menadžera održavanje koji je izvršio samoubistvo, vertikalni stabilizator je pukao što je izazvalo dekompresiju u avionu i nemogućnost upravljanja letelicom. Tadašnji predsednik JAL-a je dao ostavku.\nKao rezultat, putnici više nisu verovali JAL-u zbog previda, tako da 2/3 putnika je počelo da leti All Nippon Airways-om (ANA). Najbitnije, tehnička kontrola aviona značajno je unapređena.\nInženjerski previdi proizvođača aviona i nemari avio-kompanija\nNekoliko avio-nesreća je svakako uticalo i na dizajn aviona velikih proizvođača Boeing-a i McDonnell Douglas-a (danas deo Boeing-a).\nPrva velika nesreća dogodila se blizu Senlia u Francuskoj, kada je posada DC-10 Turkish Airlines-a izgubila kontrolu nad letelicom usled dekompresije u zadnjem delu kargo prostora. 3. Marta, 1974. godine 346 ljudi je poginulo usled loše obuke i nepoštovanja procedura McDonnell Douglas-a koji je bio svestan problema i obavestio svoje klijente o električnom kvaru na vratima kargo dela. Posle nesreće, čitav mehanizam zatvaranja vrata je promenjen, uključujući pored DC-10 i Boeing-ov 747 i Lockheed Martinov L-1011. Nesreći je prethodio sličan incident, 12. Juna, 1972. godine, American Airlines-a, gde je isti avion bezbedno sleteo nakon dekompresije zadnjeg kargo dela iznad Vindzora u Kanadi.\n1979. godine, tačnije 25. Maja, American Airlines-ov DC-10 se srušio odmah posle poletanja sa aerodrom O’Hare u Čikagu. 258 ljudi je poginulo usled pada aviona zbog odvajanja nosača levog motora aviona. Previd je prepisan proizvođaču McDonnell Douglas-u.\n24. Februara, 1989. godine slična nesreća se dogodila na letu Honolulu-Okland. Iznad Pacifičkog okeana kargo vrata su se bukvalno odvalila usled lošeg mehanizma u prednjem delu trupa. 9 ljudi je pratilo previd Boeing-ovih inženjera.\nIste godine, 19. Jula United Airlines je imao još jednu nesreću koja je rezultirala smrću 111 putnika, dok je 184 ljudi preživelo pad aviona DC-10. Disk aviona je eksplodirao tokom leta, pri tome je uspelo da ošteti rep aviona. Ljudi su preživeli zavhaljujući odličnoj reakciji posade aviona.\nLockheed Martinov L-1011 Saudijskog nacionalnog prevoznika je 19. Avgusta 1980, prijavio požar tokom leta. Avion su bezbedno spustili, međutim zbog loše reakcije posade i nepoštovanja procedure usred požara u avionu 301 putnik i članova posade je tragično nastradalo u prestonici Rijadu.\nBoeing 737-200 Havajske avio-kompanije Aloha Airlines je 28. Aprila 1988. godine uzled zamora materijala i prečestog korišćenja pomenute letelice je pretrpeo ozbiljnu štetu prouzrokovanu eksplozivnom dekompresijom tokom leta. Posada je bezbedno prizemljila avion. Tragično je nastradala perserka, dok je 65 od 94 preživelih bilo povređeno.\nTako je 12. Novembra. 1996. godine 349 ljudi izgubilo život kada su se sudarili Iljušin IL-76 i Saudi Arabian Arilines-ov Boeing 747. Posada Kazahstanskog nije poslušala upute kontrolore leta. Tragedija je još veća jer ni jedan od aviona nije bio opremljen sa tehnologijom za izbegavanja sudara.\nPrvog Jula, 2002. godine, Tupoljev Tu-154 Bashkirian Airlines-a i DHL-ov Boeing 757 sudarili su se iznad gradova Ovingena i Iberlingena u Nemačkoj. Tragedija je veća je jer na letu ruske avio-kompanije bilo 60 putnika od kojih su 45 bili deca školskog uzrasta na putu za Španiju. Greška je prepisana problemima sa sistemom vazdušne kontrole i sistema za upozorenje za sudar. Dve godine kasnije, tačnije 24. frebruara, 2004 godine, kontrolor Peter Nielsen, koji je bio dežuran tokom incidenta u švajcarskom SkyGuide-u zaduženom za kontrolu leta tog dela Evrope, ubijen od strane Vitalija Kalojeva, čija su žena i dva detata poginula u sudaru dve letelice.\nTerorizam je reč koja se svakodnevno može čuti. Avio-kompanije su često bile žrtve terorista koji su ih koristili kao sredstva prilikom ostvarivanja svojih krajnjih ciljeva.\nNajpoznatiji slučaj je svakako Lokerbi. Pan Am-ov Boeing 747 ekspodirao je iznad Lokerbija u Škotskoj. Bomba u avionu ubila je 243 putnika i 15 članova posade. 11 ljudi na zemlji je poginulo usled pada ostataka aviona. 2003. godine, Libija je zvanično priznala postavljanje bombi na avion 21. Decembra, 1988. godine. “Torba bez putnika” koja se našla sa preostalim prtljagom je sadržala bombu koju su postavila dva Libijca. Danas, ukoliko se desi da se među prtljagom nalazi torba, a njen vlasnik se nije ukrcao na let, avion neće napustiti aerodrom.\nTri godine ranije, 23. Juna, Boeing 747 indijskog nacionalnog avio-prevoznika Air India eksplodirao je tokom leta iznad mora nedaleko od Irske. 329 ljudi je izgubilo život. Bombu su podmetnuli ekstremisti. Sutradan je demontirana još jedna bomba u Tokiju u još jednom Boeing-u 747 indijske Air India.\n9/11. Jedan je od ključnih datuma u istoriji avio-industrije i svetske istorije. Četiri aviona je bilo oteto od strane 19 terorista Al-Kaide, gde konačan bilans žrtava iznosi oko 3.000, a povređenih 6.000. U terostičkoj akciji su srušene 2 kule Svetskog Trgovinskog Centra sa četiri aviona American Airlines-a i United Airlines-a. Proceduralne posledice putovanja ka Sjedinjim Državama mogu svakodnevno da osete putnici koji su izloženi mnogo strožijoj kontroli prtljaga, takozvanog screeninga.\nNepoštovanje međunarodnog vazdušnog prostora i faktor greške ratnih vazduhoplovstava\nLjudske greške su česte. Ali koliko često su komercijalni avioni predstavljali pretnju (ne računajući 9/11).\nBoeing 747 Korean Air Lines-a je 10. Septembra 1983 godine oboren od strane ruskog lovca, pošto je posada aviona izašla izvan vazdušnog koridora u sovjetski vazdušni prostor. Krivica je prepisana korejskim pilotima zbog nemarnosti.\n7. Jula, 1988. godine, Američka mornarica je “greškom” oborila Airbus A300 Iran Air-a sa dve rakete “zemlja-vaduh”, smatrajući ga za neprijateljski vojni vazduhoplov. 290 ljudi je izgubilo život usled “distrakcije” zbog razmene vatre američkih vojnih snaga.\nNa nesreću putnika, avionskih nesreća je bilo previše. Iz svake se naučila vredna lekcija. Neke su se ponovljale, ali je bitno da su sprečene. Air Canada je 2. Juna, 1983 godine imala nesreću sa DC-9. Tokom leta, u avionu se pojavio požar koji je primorao posadu da prizemlji avion. Nakon sletanja aviona, zbog gustine dima i neutreniranosti posade, život je izgubilo 23 putnika od 41 putnika i članova posade. Budići da je glavni krivac bio gusti dim, jedan od novih propisa koji je obavezan jeste instalacija jakih svetala u prolazu između sedišta aviona koji vode ka izlazima za opasnost.\nStatistika pokazuje da je veća verovatnoća da ćete poginuti u automobilskoj nego u avionskoj nesreći. Bez obzira na statistiku, tokom poletanja, za svaki slučaj, iako često letite, poslušajte bezbednosna uputsva ljubazne posade.


Polovno Massey Ferguson poljoprivredna oprema i mašine oglasi za prodaju - Crna Gora - Mascus Crna Gora\nPoljoprivredni kombajni (354)\nDodatna oprema (257)\nMašine za seno i stočnu hranu (163)\nUtovar i kopanje (25)\nOstale poljoprivredne mašine (94)\nRezervni delovi (903)\nUjedinjeno Kraljevstvo (359)\nBroj oglasa: 3.062\nPolovna Massey Ferguson poljoprivredna oprema i mašine na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih Massey Ferguson poljoprivredna oprema i mašine mašina za prodaju. Možete sortirati polovne Massey Ferguson poljoprivredna oprema i mašine po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nRumunija, Giurgiu Roata De Jos\nMassey Ferguson Segmenti motor - UPRK0002\nOvde je kompletna lista polovnih Massey Ferguson poljoprivredna oprema i mašine za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Massey Ferguson poljoprivredna oprema i mašine koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Massey Ferguson poljoprivredna oprema i mašine i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


MLADI DIMITROVGRADSKI GLUMCI GOSTUJU U GODEČU I BERKOVICI – Radio Televizija Caribrod\nMLADI DIMITROVGRADSKI GLUMCI GOSTUJU U GODEČU I BERKOVICI\n30/05/2018 RT Caribrod\t0 Comments\t"Kamičak", “Đavo i Vute”, “Mali Princ”, Berkovica, Gimnazija, Gimnazija Sveti Kirilo i Metodije, Godeč, Narodna biblioteka "Detko Petrov", Pozorišna trupa dimitrovgradske Gimnazije\nPozorišna trupa dimitrovgradske Gimnazije sutra putuje u grad Godeč, u susednu Bugarsku, gde će izvesti svoj najnoviji komad “Đavo i Vute”. Glumci ovog komada, koji je režirao profesor bugarskog jezika Milisav Nikolov, u petak, 1. juna, nastupiće i na Međunarodnom festivalu “Lakovane cipele” u gradu Berkovica.\nIste večeri na festivalu u Berkovici predstaviće se i članovi ansambla “Kamičak” pri Narodnoj biblioteci „Detko Petrov“, sa predstavom “Mali princ”.\n← TOKOM PROTEKLOG VIKENDA U PIROTU JE ODRŽANO OKRUŽNO ŠAHOVSKO PRVENSTVO\nSUTRA PRVI TRETMAN PROTIV KOMARACA →\nSVETLEN IVANOV POBEDNIK PRVOG MEĐUNARODNOG KADETSKOG TURNIRA U UBRZANOM ŠAHU, PATRICIE NAJMANOVA NAJBOLJA NA BRZOPOTEZNOM TURNIRU\nŠAHISTI CARIBRODA LIDERI NA TABELI LIGE CENTRALNE SRBIJE JUG


Na Infektivnoj klinici Kliničkog centra Vojvodine 27 pacijenata | 013 info\nNa Infektivnoj klinici Kliničkog centra Vojvodine 27 pacijenata\n021.rs\tUto, 16/06/2020 - 10:58\nTrenutno se 27 obolelih od virusa korona leči na Infektivnoj klinici Kliničkog centra Vojvodine.\nTo je dvoje više u odnosu na juče. U Kliničkom centru Vojvodine za 021.rs kažu da se na respiratoru i dalje nalazi jedan pacijent.\nDodajmo da je danima unazad nepoznato koliko u Novom Sadu, Vojvodini ili bilo kom naselju u Srbiji ima novozaraženih, jer je država od 10. jula prestala da objavljuje izveštaje Instituta "Batut" o broju novoobolelih na sajtu covid19.data.rs.\nTakođe, od prošle nedelje oboleli od virusa korona koji nemaju simptome, nakon pozitivnog testiranja na Covid-19 šalju se kući u 14-dnevni karantin, a u bolnice se šalju pacijenti sa povišenom temperaturom i drugim simptomima zaraze.\nS druge strane, podaci o samoizolovanima se i dalje objavljuju, pa se na osnovu toga može videti svakodnevni rast broja obolelih za nekoliko desetina. Trenutno se 1.059 obolelih od Covid-19 nalazi u karantinu u svojim domovima širom Srbije, dok je u Novom Sadu broj ljudi u karatinu u odnosu na prethodni dan pao sa 65 na 55.\nvojvodina srbija bolnica koronavirus


Sleiman: Da li pad režima znači i raspad Sirije?\nU uzrocima konflikata u Siriji i mogućim izgledima za njihovo rešavanje kolega Branko Mikašinović razgovarao je sa osnivačem Centra za američke i arapske studije, Maunzerom Slejmanom.\nSlejman: “Glavni uzrok nemira u Siriji je poziv na promenu režima, zasnovan na uverenju da predsednik Asad više nema nikakav legitimitet, što režim odbacuje. Činjenica je da je narod u Siriji podeljen, ali je baza režima još uvek jaka o čemu svedoči i to da je Asad nakon osmomesečne pobune još uvek na vlasti. Medjutim, sukobi i demonstracije se nastavljaju, posebno oko Homsa i duž granica sa Turskom i Libanom. U sadašnjoj situaciji imate dve oprečne vizije koje se sukobljavaju - režimsku i opozicionu, i stoga nema konsenzusa za dijalog i pregovore. Realno gledano, režim će biti u stanju da kontroliše situaciju zahvaljujući unutrašnjim, ali i spoljnopolitičkim razlozima. Na unutrašnjem planu, kod naroda postoji bojazan od sektaških podela, nestabilnosti, sukoba i krvoprolića. Sve to ide u prilog režimu, uz ponudjene reforme, uključujući i parlamentarne izbore, zakazane za februar iduće godine.“\nGlas Amerike: Koji faktori će po vašem mišljenju biti ključni u daljem razvoju situacije u Siriji?\nSlejman: „Opozicija je do sada održala brojne konferencije, ali uglavnom u inostranstvu - u Parizu, Turskoj, u Beču, u Kataru. U stvari, organizovana opozicija uglavnom deluje iz inostranstva, ali ona nema jedinstven program i veruje se da je pod uticajem spoljnih faktora. Ta nejedinstvenost je jedna od indikacija da za sada ne postoji koherentna grupa koja bi zamenila režim i bila u stanju da kontroliše situaciju u zemlji. U slučaju pada Asadovog režima moglo bi da dodje do raspada zemlje u četiri odvojena entiteta na osnovu verskih i etničkih podela, što bi stvorilo haotičnu situaciju ne samo u Siriji, već i širom Bliskog istoka. Imali biste goru situaciju nego u Iraku, uz mogućnost dugotrajnog gradjanskog rata. Takodje bi se još intenzivnije otvorilo pitanje Kurda u Turskoj, Iranu i Iraku, kao i u samoj Siriji. Već imate konflikte Kurda sa vladama Turske i Irana što bi moglo da se odrazi i na druge zemlje u regionu.“\nGlas Amerike: Diplomate su primetile porast napetosti izmedju Turske i Irana u vezi sa zbivanjima u Siriji?\nSlejman: “Iran i Sirija imaju zajednički interes u rešavanju kurdskog pitanja u obe zemlje. Medjutim, Sirija ima strateško savezništvo sa Iranom, koje je stabilno. Turska je mnogo kasnije uspostavila neku vrstu strateških odnosa sa Sirijom, sa vizijom premijera Redžepa Tajipa Erdogana da Ankara postane jedan od vodećih regionalnih aktera. U tom kontekstu, Erdogan je nedavno posetio zemlje “arapskog proleća”- Egipat, Tunis i Libiju, u cilju pridobijanja podrške za jačanje uticaja Turske u regionu. Istovremeno, Erdogan se distancirao od Asadovog režima i osudio primenu sile protiv demonstranata. Iran medjutim stoji čvrsto uz Asadov režima i gleda sa podozrenjem na liderske aspiracije Turske u regionu. To rivalstvo izmedju Irana i Turske moglo bi da bude važan elemenat u pokušajima Asada da preživi.”


Šešelj: Počeo postupak mog izručenja Hagu - Sputnjik Srbija\n14:59 03.03.2016 (osveženo 15:02 03.03.2016) Preuzmite kraći link\nPredsednik SRS Vojislav Šešelj kaže da je počeo postupak za njegovo izručenje Haškom tribunalu i da će se odazvati pozivu Suda za ratne zločine u Beogradu.\nŠešelj je na konferenciji za novinare rekao da je dobio poziv Višeg suda u Beogradu da se 10. marta javi u tu instituciju kao okrivljeni i dodao da će tražiti da mu se omogući da javno iznosi dokaze o tome zašto je njegovo isporučivanje Hagu protivpravno.\nIstakao je da će se pozvati na Evropsku konvenciju o ljudskim pravima, čiji je Srbija potpisnik, a koja garantuje pravo na fer suđenje.\nUpitan kako će se ponašati ukoliko dođe do postupka izručenja, Šešelj je rekao da će pružati pasivni otpor.\n„Moraće da me nose na aerodrom, neću se tući sa policijom, a ako mene policija bude tukla, ja ću naći način da vam to dojavim“, rekao je Šešelj i dodao da neće pozivati pristalice da mu pomognu da ne ode u Hag.\nŠta će stranka raditi po njegovom izručivanju, odlučivaće stranački organi, dodao je Šešelj.\nUpitan da li zaista očekuje da će biti isporučen, Šešelj je rekao da veruje da je vlast na teškim mukama i da je premijer Aleksandar Vučić svestan šta bi to za njega značilo, ali da ne zna kako će premijer reagovati, odnosno da li će biti „jedan od onih koji su isporučivali Srbe Hagu“.\nHaški tribunal izreći će 31. marta presudu lideru SRS.\nšešelj, Hag, Vojislav Šešelj, Srbija


TRG SLOBODE: Nestali ne smeju biti nevidljivi (FOTO) | (Vesti - 25.05.2018) Novi Sad\n25.05.2018 u 15:40h\nTRG SLOBODE: Nestali ne smeju biti nevidljivi (FOTO)\nPrigodnim programom i puštanjem belih balona u nebo, danas je na novosadskom Trgu slobode obeležen Međunarodni dan nestale dece i pokrenuta nacionalna kampanja "Nestali ne smeju biti nevidljivi" koja se relizuje pod sloganom "Nemoj me zaboraviti".\nPrema rečima Igora Jurića, osnivača Fondacije "Tijana Jurić" u Srbiji dnevno u proseku nestane troje dece i tri odrasla čoveka, ali se najveći broj dece pronađe.\n- Međutim, šta se dešava sa decom koja nisu pronađena? Da li dovoljno tragamo i mislimo na njih? O bezbednosti dece mora se voditi više računa i čitavo društvo i državni organi moraju zajedno da deluju na tome. Fondacija "Tijana Jurić" inicirala je i donošenje takozvanog "Tijaninog zakona" koji podrazumeva izmenu zakona prvenstveno kada se radi o postupanju policije i nadležnih prilikom nestanka dece, ali i pooštravanje zakonskih propisa vezanih za bezbednost najmlađih. Taj pravni akt uticao je i na samu policiju da mnogo bolje i brže deluje. Ali, veoma je važna mobilizacija i čitavog društva i društvenih mreža u slučaju potrage za nestalim. Pokušajte samo zamisliti kako je ljudima koji traže svoju decu. Nemojte da vas se ne tiče – kazao je Jurić.\nSrđan Ilić, policijski savetnik u Upravi kriminalističke policije MUP Srbije, kazao je da je policija proteklih godina u saradnji sa domaćim i međunarodnim organizacijama, koje se bave pitanjima nestalih, značajno unapredila rad i efikasnost kod rešavanja slučaja nestale dece. Naglasio je da je broj pronađenih maloletnih lica preko 98 odsto.\nGrađani su nakon završetka programa mogli da se fotografišu sa maketom ljudskog oblika, na kojoj je pisalo da "Nestali ne smeju biti nevidljivi" i "Prijavi nestalo lice na 0800-200-880", koji je broj registra nestalih lica pri Fondaciji "Tijana Jurić". Radi se o besplatnom broju za sve mobilne i fiksne mreže.\nU programu su učestvovali i aktivisti neformalne grupe "2 minuta tišine" koji su držali poruke vezane za slučaj Barbare Vitez, nestale šetnaestogodišnjakinje iz Sente čiji je nestanak prijavljen u novembru 2016. godine i koja do danas nije pronađena.\nMeđunarodni dan nestale dece obeležava se od 1983. godine, u spomen na događaj iz 1979. godine kada je 25. maja u Njujorku na putu do škole nestao šestogodišnji dečak Itan Pac.\nPetnaestogodišnja Tijana Jurić je oteta i ubijena u noći između 25. i 26. jula 2014. godine kod sela Bajmok. Nakon policijske potrage njeno telo je pronađeno dvanaest dana kasnije. Ubica Dragan Đurić iz Surčina osuđen je na četrdeset godina zatvora.\n24.08.2020. - FOTO: Novosađanka Milica Vujičić nestala 15. avgusta\nPovezane teme 2 minuta tišine dan nestale dece fondacija tijana jurić igor jurić tijana jurić trg slobode


Kako politika „štapa i šargarepe“ vodi ka fenomenu zarobljavanja države? - European Western Balkans\nAutor EWB 03. 06. 2019. 04. 06. 2019.\nKonferencija "Politika uslovljavanja Evropske unije prema Zapadnom Balkanu"; Foto: Tanjug / Dragan Kujundžić\nBEOGRAD – Dugo se smatralo da politika „štapa i šargarepe“ Evropske unije ima pozitivan uticaj na ispunjavanje kriterijuma neophodnih za pristupanje država Zapadnog Balkana. Međutim, poslednja studija pokazuje da takva politika može da prouzrokuje suprotan efekat.\nPolitika uslovljavanja EU prema zemljama kandidatima obično se smatra uspešnom, imajući u vidu da je u više navrata izazvala pozitivne efekte na zemlje koje pretenduju da postanu članice EU. Međutim, uprkos dokazanim rezultatima prilikom prethodnih krugova proširenja, za region Zapadnog Balkana ovaj mehanizam nije u potpunosti adekvatan, navodi se u studiji Solveg Rihter sa Univerziteta Efurt i Nataše Vunš, postdoktorske istraživačice na Švajcarskom federalnom institutu za tehnologiju (ETH) i članice BiEPAG-a.\nOne ističu da je „zarobljavanje države“ (state capture) ključna prepreka dubokoj demokratizaciji u regionu i tvrde da uslovljavanje EU ne samo da ne prevazilazi štetne obrasce upravljanja, već i nenamerno doprinosi njihovom učvršćivanju.\nVunš, autorka istraživanja i ove teze, smatra da postoji primetno razdvajanje između stalnog povećanja nivoa formalne usklađenosti sa uslovima pristupanja EU i istovremenog pada liberalne demokratije u regionu.\n„Pronašli smo dokaze koji ukazuju na to da je posmatrano razdvajanje uzrokovano široko rasprostranjenim državnim zarobljavanjem koje sprečava vlade u regionu da sprovode efikasnu demokratsku transformaciju. Državno zarobljavanje opisuje posebno destruktivnu formu korupcije u kojoj državne institucije i posrednički akteri, kao što su političke partije, postaju zarobljeni ili infiltrirani od strane klijentelističkih mreža koje ih koriste kako bi svojim neformalnim praksama pružile formalni plašt“, navodi se u studiji.\nNataša Vunš; Foto: Tanjug / Dragan Kujundžić\nNa događaju organizovanom od strane Centra za evropske politike „Politika uslovljavanja Evropske unije prema Zapadnom Balkanu“, Milan Antonijević, izvršni direktor Fonda za otvoreno društvo u Srbiji kaže da je teorija štapa i šargarepe dala jako malo rezultata.\n„Svako uslovljavanje koje dolazi iz Brisela neće imati efekta dok ta tema ne ispliva i ne bude nešto što građane zaista zanima. Trebaju nam mehanizmi koji su jaki i koji pogađaju suštinu“, kaže Antonijević i navodi da građani ne razumeju terminologiju i da ne znaju šta uopšte znači politika uslovljavanja.\nOn ističe da stvari treba da se nazovu pravim imenom i da ono što se naziva „zarobljenom državom“ nikako ne može da bude za istim stolom sa Briselom.\nVunš je ukazala da rešenje postoji, i da je jedna od mogućnosti jačanje snage civilnog sektora. Upravo je to ono čime se Nacionalni konvent o Evropskoj uniji radi u Srbiji. Koordinatorka NKEU Nataša Dragojlović kaže da neće da prihvati da je stabilokratija važnija od demokratije.\n„Evropska unija je uslovljavanjem proizvela i neželjene pojave, ili je bar njihovu očiglednost pokušala da prikrije zarad nekog višeg cilja. Iako je EU krenula ka državama kandidatima sa glasnom porukom, poruka Brisela je bila sve tiša o ovim važnim pitanjima“, kaže Dragojlović.\nSrđan Majstorović, predsednik Upravnog odbora Centra za evropske politike i član BiEPAG-a, ukazuje da je politika uslovljavanja nastala mnogo ranije i da ona predstavlja definisanje jasnih kriterijuma koje svaka država koja želi da pristupi EU mora da ispuni.\n„Uslovljavanje se pominje u Srbiji u negativnom kontekstu i uvek u vezi odnosa sa Prištinom. Ali to nema nikakve veze sa Kosovom“, objašnjava Majstorović i dodaje da postoji par aspekata na koje moramo da obratimo pažnju kada je u pitanju interesovanje za politiku proširenja EU.\nJedan od njih jeste objektivno sagledavanje trenutka u kome se EU nalazi.\n„Neophodno je da sagledamo našu situaciju iz pozicije država članica. Unija se nalazi u jednom ključnom trenutku za njenu budućnost. Takođe, moramo uzeti i obzir situacije u pojedinim državama članicama. Sve to vodi do manjka interesovanja za politiku proširenja“, kaže Majstorović.\nDrugi aspekt koji mora biti zastupljen jeste da zahtevi prema državi moraju biti kontinuirani i održivi, dok bi treći element uspešne politike uslovljavanja trebalo biti procena troškova i dobiti ovakve politike.\n„U našem slučaju je ovo definisao uzak krug ljudi. Međutim, ovo mora da bude otvorena i jasna rasprava za proces proširenja i to na više nivoa“, objašnjava Majstorović.\nOn smatra da bi jedan dijalog trebalo da bude na nivou EU – kako EU vidi države Zapadnog Balkana u svojoj strateškoj politici, ali i dijalog o tome kako Zapadni Balkan vidi sebe u Uniji, dok bi drugi nivo dijaloga bio interni dijalog – da li želimo da pristupimo zajednici i da li smo raspoloženi da ispunimo sve uslove pristupanja.\nKako dalje, Majstorović kaže da bi se trebalo isključivo fokusirati na oblast vladavine prava.\n„Glavni fokus politike uslovljavanja bi trebalo da bude na poglavlju 23 i 24 – ključna je vladavina prava“, zaključuje Majstorović.\nCentar za evropske politikeMilan AntonijevićNataša DragojlovićNataša VunšSrđan Majstorović\nDanas: Vučić i Tači zaoštrili retoriku prema Briselu


:: Naslovna strana > Prezentacije, predavanja, kursevi, seminari, okrugli stolovi > OSTALO > FOREVA sistem sanacija i obnova konstrukcija...\nNaziv FOREVA sistem sanacija i obnova konstrukcija\nPredavači Benoit Melen\nProgram 13:30 - Uvod\n- Predstavljanje Freyssinet Ogranka Beograd\n- Opšte o FOREVI (sistem sanacija)\n- Prezentacija sistema na konkretnom primeru mosta\n15:10 - Pauza, posluženje\n15:30 - Prezentacija na konkretnom primeru u zgradarstvu\nProgram FREYSSINET ja francuska firma, koja je svetski lider za izgradnju specijalnih konstrukcija i osobito sanacija. Specijalnost je prednapregnuti beton i izgradnja velikih mostovskih, stadionskih i sličnih konstrukcija.\nPre dve godine Freyssinet je otvorio ogranak u Beogradu i već radi ili je završio značajne projekte u Srbiji. Freyssinet je prisutan u više od 70 zemalja na svim kontinentima. Više informacija možete pronaći na www.freyssinet.com\nTermin održavanja 06. oktobra 2011. godine\nBulevar vojvode Mišića 37/II\nCilj i očekivani rezultati Upoznavanja inženjera sa metodom upotrebe novih razvojnih programa Freyssinet-a\nO firmi FREYSSINET ja francuska firma, koja je svetski lider za izgradnju specijalnih konstrukcija i osobito sanacija. Specijalnost je prednapregnuti beton i izgradnja velikih mostovskih, stadionskih i sličnih konstrukcija.\nNapomena Prezentacija će biti održana na engleskom jeziku\nPRIJAVLJIVANJE VIŠE NIJE MOGUĆE JER BROJ PRIJAVLJENIH PREVAZILAZI UKUPAN MAKSIMALNI BROJ UČESNIKA PREDVIĐEN ZA OVAJ DOGAĐAJ - 60 + 20%\nFOREVA sistem sanacija i obnova konstrukcija\n1. Žarko Bogatinović, 410D56209\n2. Miroslav Vukotić, 310J47010\n3. Srđan Filipovski, 310I78010\n4. Nikola Stojičić, 310I36710\n5. Mladenko Babić, 310414303\n6. Katarina Marković, 314B36305\n7. Marija Ivančević, 310K04811\n8. Željko Žugić, 316K27411\n9. Nenad Šekularac, 301174504\n10. Mihajlo Đurđević, 310910804\n11. Dragoslav Mirić, 410C24008\n12. Radmila Milović-Jovanović, 311A98505\n13. Nataša Aćimović-Knežević, 300D87706\n14. Dragan Čamagić, 310H75709\n15. Goran Tadić, 310A39804\n16. Jelena Mitić, 300332203\n17. Branko Mitić, 310368703\n18. Vladimir Perić, 310F00807\n19. Andrijana Novović, 411E21109\n20. Stanislav Milin, 310810404\n21. Evica Dimitrijević Rajšić, 301461304\n22. Petar Franeta, 310I41610\n23. Aleksandra Živković, 300I76910\n24. Mihailo Janjatović, 310I77810\n25. Ivana Sretenov, 310685704\n26. Siniša Ivanković, 310637503\n27. Miloš Kosanović, 310K21011\n28. Svetlana Rakić-Mihailović, 310807204\n29. Olgica Jovanović, 310A69504\n30. Željko Ličina, 310305903\n31. Zoran Cekić, 310364803\n32. Žarko Mrkić, 310F63707\n33. Katarina Milošević, 310C39105\n34. Anita Rađenović-Ševo, 300C29505\n35. Slavica Peršić, 310024203\n36. Snežana Stanković, 200081005\n37. Mihailo Jokanović, 310418503\n38. Tatjana Otašević, 310636403\n39. Borivoje Marković, 310F10007\n40. Milan Popović, 410855005\n41. Marijana Nikolić, 311K32611\n42. Vesna Lovrić, 300164303


Beogradska berza: Indeksi se oporavili, dinarske obveznice planule | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 25.06.2021 / 20:35\nAktivnost na tržištu akcija je ostala inertna, a berzanski indeksi su se blago oporavili.\nIndeks BELEX 15 je porastao za više od trećine procenta na 775,37 poena, ali na nedeljenom nivou beleži gubitak od četvrtinu procenta, a BELEXline se popeo za nepunih 0,1 posto na 1.647,57 poena, i ima istu vrednost kao na kraju prošle sedmice.\nNajveći promet na Open Marketu iznosio je tek nešto više od 0,4 miliona dinara, a ostvarila ga je alcija Naftne industrije Srbije uz rast cene od 0,3 odsto na 595 dinara.\nProizvodno-montažno preduzeće Jedinstvo iz Sevojna je istrgovano u iznosu od preko 0,3 miliona dinara po nepromenjenosj ceni od 8.000 dinara.\nObična akcija Komercijalne banke je ojačala za 1,3 posto, dostižući nivo od 3.799 dinara, uz zanemarljivo trgovanje.\nPoljoprivredno društvo Irmovo Kisač se zadržalo na MTP tržištu na ceni od 2.600 dinara uz realizaciju od 0,6 miliona dinara, dok je AMS Osiguranje palo za 5,9 procenata na 1.411 dinara, a isprometovano je za preko 0,3 miliona dinara.\nTagovi: Beogradska berza, dinarske obveznice, Jedinstvo Sevojno, Komercijalna banka, BELEX15, BELEXline


Stranica bez granica! - Evo zašto je dobro spavati s čarapama\nO ovom se pitanju raspravlja godinama, a internet obiluje razlozima zašto neki spavaju s čarapama, a neki bez..\nNa svu sreću, isto je pitanje zaintrigiralo i znanstvenike pa je provedeno više istraživanja na temu bismo li ili ne bismo trebali spavati s čarapama. Već je tradicionalna kineska medicina otkrila kako su topla stopala po noći ključ dobre cirkulacije, a nedavna su znanstvena istraživanja otkrila da ljudi koji spavaju s čarapama zaspe u prosjeku 15 minuta prije ljudi koji spavaju bez čarapa te mirnije i dublje spavaju, a imaju i manje neprospavanih noći.\nDakle, ako se želite dobro odmoriti, počnite spavati s čarapama! Osim toga, spavanje s čarapama može vam pomoći s valunzima vrućine ili suhim stopalima, a dokazano je i da ako ostavite čarape na nogama tijekom seksa imate i bolje orgazme! Nikad ne podcjenjujte moći dobre cirkulacije.


Varajeti: Paskaljeviæ je legenda - B92\nVarajeti: Paskaljeviæ je legenda\nNajuticajniji filmski èasopis u svetu "Varajeti" (Variety), najavljujuæi Meðunarodni filmski festival u Torontu, posebnu pažnju je posvetio srpskom kandidatu za Oskara, filmu Gorana Paskaljeviæa "Kad svane dan", saopštila je danas kuæa "Intermedia Netvork".\nIzvor: Tanjug ponedeljak, 3.09.2012. | 13:47\nÈasopis je izdvojio Paskaljeviæevo ostvarenje, zajedno sa filmom "Everyday" Majkla Vinterbotoma, koji æe imati svoje premijere u okviru prestižne festivalske kategorije "Masters".\nSelekcija "Masters" obuhvatiæe 14 filmova reditelja koji su, kako je navadeno, zaslužili status "modernih filmskih legendi", a meðu njima su Mihael Haneke, Kristijan Minðiju, Abas Kjarostami, Bernardo Bertoluèi, Kim Ki-duk i drugi.\n"Verajeti" je povodom predstojeæeg festivala u Torontu objavio i listu zvanica koje æe prošetati crvenim tepihom: Tom Henks, Penelope Kruz, Brus Vilis, Gvinet Paltro, Robert De Niro, Marion Kotjar, Džoni Dep.\nDomaæi kandidat za nagradu Oskar u kategoriji strani film, ostvarenje "Kad svane dan", koje svedoèi o tragiènoj sudbini Jevreja tokom Drugog svetskog rata, na programu festivala je 9. septembra.\nNa festivalu u Torontu publici æe biti predstavljeno ukupno 289 filmova iz razlièitih zamalja, od kojih æe 146 biti premijerno prikazano.\nUskoro gledamo novu verziju "Potpaljivaèice"\nPešèani haos od 3 minuta - 4 miliona pregleda VIDEO\nMet Dejmon i Adam Drajver ukrštaju maèeve u "Poslednjem dvoboju" Ridlija Skota\nNovi film koji je šokirao svet; za BBC-jevog kritièara je ovo košmar VIDEO\nNORVEŽANIN U ODLIÈNOJ FORMI Rud i Martines u finalu ATP turnira u Kicbilu\nZVEZDA SE OPROSTILA OD VOLDENA Evo po èemu æe crveno-beli pamtiti Amerikanca\nOVO JE SVE ZANIMALO! Zverev otkrio tajnu uspeha u meèu sa Ðokoviæem\nNAPREDAK ZAUSTAVIO KRAGUJEVÈANE! Remi Proletera i Novog Pazara\nPAO NAJVAŽNIJI POTPIS U ENGLESKOJ Najbolji bek asistent parafirao do 2025.\nNBA MORA DA SAÈEKA! Petrušev ostaje u Evropi\nIz bizarnog razloga mu zabranili da registruje Audi – ipak dobio dozvolu 145 | Automobili\nTesla "nikada nije dotakao ženu", ali - tvrde da je bio zaljubljen u sestrièinu 59 | Život\nVuèiæ: "Važna vest za Srbiju - plus 7,5 odsto" VIDEO 55 | Biz\nPetrušev ne ide odmah u NBA – ove sezone igraæe u Evropi 48 | Sport\nVestbruk u Lejkersima 41 | Sport\nNestvarno lepa ruska odbojkašica FOTO 38 | Zabava\nUživo: Andrea Arsoviæ sve dalje od finala, èekamo Novaka\nOsmi dan Olimpijskih igara u Tokiju pratimo zajedno u LIVE BLOGU B92.net.\nSukobi se nastavljaju; povreðeno oko 270 ljudi; Palestinci kamenjem krenuli na vojsku\nOèekivali pad - tržište "eksplodiralo": Sve više kupaca iz bivše Jugoslavije\nCrna Gora osigurala 1/4F, Španija ostala maksimalna\nKolaps na granicama Srbije FOTO\nObjavljen dokument u kojem piše koliko dugo æe nas vakcine štititi od kovida\nDinastija Porše ulazi u svemirsku trku protiv Maska i Bezosa\nVišegradska grupa pozdravila sporazume potpisane u Skoplju\nStariji Zverev otkrio tajnu Sašinog uspeha u meèu sa Novakom


Hotel HSM AYRON PARK Playa de Palma Majorka 3* | Turistička agencija MAESTRAL Novi Sad\nHotel HSM AYRON PARK Playa de Palma Majorka 3* Letovanje Majorka | Mallorca Španija\nNaslovna Letovanje Španija Majorka | Mallorca Hotel HSM AYRON PARK Playa de Palma Majorka 3*\nHotel HSM AYRON PARK Playa de Palma Majorka 3* se nalazi na 50 m od plaže.\nSMEŠTAJ: Sve sobe poseduju kupatilo, klimu, SAT TV, terasu, fen, telefon, sef (uz doplatu), wifi (uz doplatu)\nSADRŽAJ HOTELA: Hotel poseduje recepciju, restoran, bar, otvoreni bazen, parking, ren-a-car. Renoviran 2015. godine.\nGALERIJA HOTEL HSM AYRON PARK PLAYA DE PALMA MAJORKA\nHotel HSM AYRON PARK Playa de Palma Majorka\nVALJDEMOSA, PORT de SOLJER I SOLJER\nPALMA DE MAJORKA sa posetom KATEDRALI I ŠPANSKOM SELU\nVOŽNJA KATAMARANOM I DELFINI\nVOŽNJA KATAMARANOM I KUPANJE\nMARINELAND PORTALS NOUS\nFLAMENKO ES FOGUERO