Environment Energy Mining Watch SEE - Moguće ponavljanje studije za HE Buk Bijela na Drini\nEnvironment Energy Mining Watch SEE|Vesti|Moguće ponavljanje studije za HE Buk Bijela na Drini\nMoguće ponavljanje studije za HE Buk Bijela na Drini\nPublished on 21. July 2021. , Vesti\nJedna od tema razgovora u Sarajevu ministarke spoljnih poslova Bosne i Hercegovine Bisere Turković i crnogorskog vicepremijera Dritana Abazovića 9. jula bila je Buk Bijela, kada je predstavnik Vlade Crne Gore, prema pisanju medija, naglasio da postoji potencijalna opasnost da bi izgradnjom te hidroelektrane moglo doći do dalekosežnih posledica na životnu sredinu Crne Gore, ali i ugrožavanja Nacionalnog parka Durmitor, kao baštine Uneska.\nPoricanje nadležnosti između krovnih organa Bosne i Hercegovine i Republike Srpske u pogledu prava na dodelu koncesija za gradnju hidrocentrale Buk Bijela na Drini, i ne sasvim jasni i precizni stavovi predstavnika Vlade Crne Gore o projektu koji potencijalno može da ugrozi prirodno i kulturno nasleđe Uneska na teritoriji zemlje, prate ovaj infrastrukturni poduhvat koji finansira Srbija i čiji je kamen temeljac postavljen u maju.\nUkoliko bi, međutim, organi ESPOO konvencije, kojom se definiše da zemlje potpisnice vode računa o prekograničnom uticaju na životnu sredinu, usvojila žalbe nekoliko ekoloških nevladinih organizacija iz Bosne i Hercegovine i Crne Gore, i utvrdili da su odredbe tog dokumenta i ugovor prekršeni odobravanjem projekta gradnje hidroelektrane Buk Bijela na Drini – značilo bi to da su organi Republike Srpske dužni da ponove postupak, izrade novu studiju kako ne bi i dalje kršili svoje međunarodne obaveze.\nTo je Pobedi saopštila Nina Krševljaković, pravna savetnica udruženja Arhus centar iz Sarajeva, koje je zajedno sa još nekoliko nevladinih organizacija iz Crne Gore uputilo žalbu sekretarijatu ESPOO konvencije povodom ozvaničenja gradnje Buk Bijela na Drini u sklopu šireg hidroenergetskog projekta u koji Srbija, kao zemlja investitor, planira da uloži više od 200 miliona evra, iako se tome, zbog ekoloških implikacija na susednu Crnu Goru, protive zvanično Sarajevo, ali i Uneskov Centar za kulturnu baštinu.\nKrševljaković, međutim, kaže da još nisu dobili zvaničan odgovor sekretarijata ESPOO konvencije na njihove žalbe povodom početka gradnje akumulacije za hidroelektranu Buk Bijela za koju smatraju da bi mogla da ugrozi područje uzvodno – odnosno Taru i zonu Nacionalnog parka Durmitor.\nUticaj na Taru\n„Ključni problem je prekogranični uticaj koji će ovaj projekat da ima na područje Crne Gore. Studija uticaja na životnu sredinu navodi da će maksimalna nadmorska visina rezervoara biti 434 metra nadmorske visine, tj. ista kao normalna kota, dok Crna Gora tvrdi da je nadmorska visina na međunarodnoj granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore na 432,37 m. To znači da bi akumulacija ipak obuhvatila deo teritorije Crne Gore, rekla je Krševljaković.\nPrema njenim rečima, bez obzira na to da li akumulacija obuhvata deo teritorije Crne Gore ili ne, uticaj na kanjon Tare se očekuje, posebno na ihtiofaunu uzvodno od planirane akumulacije u zoni koja je od značaja kao prirodno mrestilište za brojne vrste autohtonih ribljih vrsta.\nOna ističe da kanjon Tare sam po sebi može pružiti vrlo malo staništa za mrest i uzgoj nekih svojih ikoničnih vrsta riba, poput ugrožene mladice (Hucho hucho), ali i evropskog lipljena (Thymallus thymallus), potočne pastrmke (Salmo trutta) i skobalja (Chondrostoma nasus) „jer je vrlo turbulentan sistem sa malo ili uopšte pristupačnim pritokama“.\n„Vrste poput mladice, evropskog lipljena i skobalja, kojima su za mrest potrebna šljunčana korita i odgovarajuća staništa male brzine za uzgoj ličinki, moraju migrirati iz kanjona da bi postigle adekvatno mrest. Nisu sprovedene studije o migraciji ovih vrsta riba na ovim delovima reka, a razumevanje ovih obrazaca bilo bi imperativ za razumevanje uticaja hidroelektrane Buk Bijela. Najverovatnije, područje oko planirane elektrane služi kao mrestilište i uzgajalište brojnih vrsta riba koje žive u kanjonu reke Tare. Stoga će razvoj ovih doseza reke Drine za hidroenergiju verovatno imati visok i direktan uticaj na veličinu populacije riba u reci Tari“, smatra Krševljaković.\nNa taj kontekst i činjenicu da nisu rađene studije o migraciji vrsta riba i uticaju akumulacije na njihovu populaciju ranije su Pobjedi ukazali iz nevladine organizacije Grin hom iz Podgorice.\nTa NVO ipak očekuje da će dalja gradnja HE Buk Bijela na Drini, koja je zajednički poslovni poduhvat Republike Srpske i Srbije, biti obustavljena dok se ne utvrde i kvantifikuju sve činjenice vezane za moguće negativne uticaje na životnu sredinu i biodiverzitet reke Tare koja je zaštićena na nacionalnom i međunarodnom nivou, kao nacionalni park, Uneskova prirodna baština, potencijalno Natura 2000 područje, kao i Deklaracijom Skupštine Crne Gore.\nIzvršna direktorka ove nevladine organizacije Nataša Kovačević kazala je ranije Pobjedi da takva očekivanja temelje na činjenici da su, povodom najave gradnje, ta i još nekoliko nevladinih organizacija podnele žalbu Sekretarijatu ESPOO konvencije (Konvencija o proceni uticaja na životnu sredinu u prekograničnom kontekstu) kao i Sekretarijatu Energetske zajednice, međunarodnoj organizaciji čije su trenutno sporazumne strane Albanija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Kosovo, Makedonija, Moldavija, Srbija i Ukrajina.\nKovačević je istakla da izgradnja hidroelektrane Buk Bijela donosi značajnu modifikaciju vodnog tela i degradaciju biodiverziteta u dužini 30 km u Bosni i Hercegovini, dok nije jasno definisano i predstavljeno kolikih razmera će biti ovaj uticaj na teritoriji Crne Gore.\nNesaaglasnost u Vladi\nMinistarka Turković je Abazoviću saopštila da je projekat naneo senku na odnose Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Srbije, posebno nakon što se u slučaj uključio i Unesko, koji je tražio stav bosansko-hercegovačkih institucija, dok vlasti Republike Srpske koncesiju ocenjuju kao svoju ingerenciju.\nAbazović je nakon sastanka izjavio da Crna Gora ima „izraženu ekološku komponentu, da je i Ustavom određena kao ekološka država i samim tim mora da vodi računa o zaštiti nacionalnih parkova“. Dodao je da veruje „da će i ta situacija na kraju biti prevaziđena na način koji neće dovesti do većih problema između Sarajeva i Podgorice“.\nSa druge strane, u crnogorskom Ministarstvu kapitalnih investicija, kao i Ministarstvu ekologije, prostornog planiranja i urbanizma ne vide ništa sporno u projektu dok vode akumulacije ne prelaze granicu.\nDržavni sekretar za ekologiju u Ministarstvu ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Danilo Mrdak kazao je ranije Pobjedi da, što se tiče same izgradnje energetskog objekta Buk Bijela, stav Ministarstva da sve dok je konstruisan na takav način da ni prilikom najvećih vodostaja buduće veštačko jezero ne ulazi u državnu teritoriju Crne Gore, taj resor nema nikakvih primedbi.\nPrethodna Vlada informacijom donetom 4. decembra usvojila je red poteza i zaduženja, prema kojem je izvršna vlast trebalo da posredstvom Ministarstva vanjskih poslova i stalne delegacije pri UN prikupi niz informacija kako bi dobila zvanične podatke o nameri Republike Srpske i Srbije da počnu gradnju objekta. Glasni stavovi o tome danas stižu jedino iz NVO sektora i opozicije. A na posredan način je ekološki apsekt potencirao i vicepremijer Abazović, ali ne precizirajući koji je zvaničan stav Vlade o tom pitanju.\nDomet ustavnih odluka o izdavanju koncesija\nUstavni sud BiH je potvrdio je u petak da Republika Srpska nema apsolutnu nadležnost u vezi sa izdavanjem koncesije za izgradnju hidrocentrala na Drini.\nU apelaciji je navedeno da odluke u vezi s državnom imovinom, poput reka na međunarodnim granicama, mogu biti donete isključivo na nivou BiH.\nUstavni sud je, kako su preneli mediji, naložio Komisiji za koncesije Bosne i Hercegovine da, u svojstvu Zajedničke komisije za koncesije, najkasnije u roku od tri meseca od dana dostavljanja ove odluke, reši sporna pitanja između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske, nastala u vezi s dodelom koncesija, preneo je N1.\nUstavni sud je ovakvu odluku doneo na zahtev 24 člana Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za rešavanje spora između BiH i RS, nakon što je Republika Srpska donela odluku da putem pregovaračkog postupka dodeli Srbiji koncesije za izgradnju i korišćenje hidroelektrana Buk Bijela, Foča i Paunci na Drini.\nPredsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik rekao je da je ova odluka Ustavnog suda „ujdurma“ protiv Republike Srpske i ponovio da u toj zoni, kao i sa dosadašnjim koncesijama, isključivu nadležnost ima RS.\nIzgradnju hidroelektrane Buk Bijela, prema ugovoru od 13. novembra prošle godine, zajedno će finansirati Elektroprivreda Srbije i Elektroprivreda Republike Srpske u iznosu od oko 220 miliona evra.\nProjektom hidroelektrana u gornjem toku Drine predviđena je gradnja tri hidrocentrale – Buk Bijela, Foča i Paunci.\nKamen temeljac za početak gradnje HE Buk Bijela postavili su 17. maja u Foči srpska premijerka Ana Brnabić, kao predstavnik države investitora, i premijer Republike Srpske Radovan Višković. Na kritike zvaničnog Sarajeva, Višković je kazao da izgradnja i izdavanje koncesije nije u nadležnosti Bosne i Hercegovine, već isključivo Republike Srpske.\nUsledila je početkom juna izjava direktorke Uneskovog Centra za kulturnu baštinu Mečild Rosler koja je zatražila od bosansko-hercegovačkih institucija da se odrede ,,u vezi sa informacijama o postavljanju kamena temeljca za izgradnju brane na Drini nizvodno od Nacionalnog parka Durmitor u Crnoj Gori“.\nOna je pozvala na poštovanje međunarodne konvencije i „da se ne preduzimaju bilo kakve mere koje bi mogle ugroziti kulturno ili prirodno nasleđe u državama potpisnicama Konvencije“.\nAugust 2, 2021 Rumunska Rosia Montana dodata je na Uneskovu listu\nAugust 2, 2021 Srbija, boreći se za životnu sredinu u krhkim područjima\nAugust 2, 2021 KORS: Grad Loznica nema ovlašćenja niti prava da „prejudicira“ odluku o rudniku litijuma\nAugust 2, 2021 Pola veka kasnije, spor oko hidroelektrana mogao bi i dalje oštetiti reke na Balkanu\nAugust 2, 2021 Albanija, raj za hidroelektrane


Nauka protiv teorije zavjere: Chemtrailsi ne postoje, za sve je kriv internet - mojusk.ba\nNauka protiv teorije zavjere: Chemtrailsi ne postoje, za sve je kriv internet\nPrvi ozbiljniji naučni rad objavljen u naučnom listu IOP Science o temi tzv. chemtrailsa donio je zaključak da je općepoznata teorija zavjere ništa drugo nego neosnovani strah.\nLjudi uvjereni u teoriju chemtrailsa smatraju da tragovi iza aviona nisu ništa drugo nego nakupine hemikalija kao što su barij ili aluminij koji se koriste u svrhu utjecaja na atmosferske prilike ili na samo ljudsko ponašanje. Ukoliko u Google ukucate pojam chemtrails ispred vas će se pojaviti veliki broj fotografija koje prikazuju plavo nebo išarano linijama izduvnih gasova aviona i koje navodno predstavljaju izuzetan dokaz da se “nešto čudno zbiva”, piše Forbes.\nDok jedni vjeruju u sve i svašta, tim naučnika odlučio je testirati nesvakidašnje navode teoretičara zavjere chemtrailsa. Oni su istražili sastojke izduvnih gasova aviona zaključivši da nastaju na isti način kao prije više decenija kada su prvi avioni počeli ploviti visinama od 10 kilometara nadmorske visine. Naime, toplota mlaznih motora izaziva kondenzaciju gasova od kojih nastaje poznati bijeli trag poznat kao “contrail”.\nIstraživači sa Univerziteta u Californiji u mjestu Irvine, stručnjaci sa Instituta za nauku Carnegie i eksperti iz organizacije Near Zero zajedno sa 77 hemičara i geohemičara razmjenili su informacije o tome da li su tokom svojih karijera naišli na dokaze programa “zaprašivanja” atmosfere ili građana. Odgovor 76 od 77 hemičara bio je striktno ne.\n“Teorija zavjere o chemtrailsima pojavila se u isto vrijeme kada i internet na kojem možete naći more stranica koje promovišu ovu vrstu pseudonauke”, rekao je koautor studije Steven Davis.\nPošto je broj aviona sve veći, letjelice moraju koristiti prostor na sve većim nadmorskim visinama, što ima za posljedicu dugotrajno zadržavanje contrailsa u atmosferi, tvrde eksperti. Također, količina avionskih tragova nije dokaz ničega drugog do povećanja broja letova.\nŠto se tiče navodno pronađenih sastojaka u zemlji, za koje teoretičari zavjere tvrde da postoje i u izduvnim gasovima aviona, naučnici su složni da se oni ne mogu uzeti bez velike doze sumnje. Naime, uzorci navodno zagađene zemlje već su kontaminirani jer su teoretičari zavjere koristili tegle s metalnim poklopcima, što unaprijed kompromituje rezultate analize tla.\nIstraživači naglašavaju da obaranje teorije o chemtrailsima ne znači da emisija iz mlaznih motora aviona nije bezopasna. Poznato je da izduvni gasovi iz aviona imaju štetan utjecaj na zdravlje ljudi, a igraju i važnu ulogu u pogoršanju efekta staklenika jednako kao izduvni gasovi motora automobila.\nVratija se Stipe!\nOHR: Vlasti RS-a referendumom odbijaju ispoštovati odredbu Dejtonskog sporazuma


Beograd, 14. Juni 2016. PR Objave: Intervju -\nMaja Pešić, svoje bogato iskustvo iz oblasti HR-a, upotpunila je radom u kompaniji Coca-Cola Hellenic, a potrebu za boljim razumevanjem biznisa dobila je nakon par godina praktičnog radnog iskustva. Navodi da je za razumevanje, nebitno kojim poslom se bavite, potrebno poznavanje celokupnog biznisa. U ovom trenutku ima potpuno drugačiji pogled na formalno obrazovanje, zahvaljujući MBA studijama COTRUGLI poslovne škole, i toplo ih preporučuje budućim polaznicima.\nMaja Pešić, svoje bogato iskustvo iz oblasti HR-a, upotpunila je radom u kompaniji Coca-Cola Hellenic, a potrebu za boljim razumevanjem biznisa dobila je nakon par godina praktičnog radnog iskustva. Navodi da je za razumevanje, nebitno kojim poslom se bavite, potrebno poznavanje celokupnog biznisa.\nU ovom trenutku ima potpuno drugačiji pogled na formalno obrazovanje, zahvaljujući MBA studijama COTRUGLI poslovne škole, i toplo ih preporučuje budućim polaznicima.\n1.\tŠta je presudilo da upišete MBA program?\nPotreba za boljim razumevanjem biznisa nakon par godina praktičnog radnog iskustva. U ovom trenutku imam potpuno drugačiji pogled na formalno obrazovanje i mislim da je efekat MBA studija mnogo veći kada sve stvari o kojima slušate na predavanjima možete da povežete sa praksom i svakodnevnim izazovima sa kojima se susrećete u biznisu.\nCOTRUGLI MBA program sam odabrala zbog preporuka alumnija koje poznajem, a koji su jako zadovoljni stečenim znanjem i iskustvom..\n2.\tDa li ste imali određena očekivanja od MBA programa? Uzimajući u obzir to da je program u toku, da li su neka očekivanja već ispunjena?\nNaravno, imala sam očekivanja. S obzirom da je prošla tek trećina programa, rano mi je da govorim o ispunjenosti ili neispunjenosti očekivanja. Ono što sa sigurnošću mogu da tvrdim je da su očekivanja u vezi networking-a i saradnje sa različitim ljudima u potpunosti ispunjena i da to škola veoma podržava.\n3.\tKoji predmet biste izdvojili kao najinteresantniji i najkorisniji?\nSvaki predmet je interesantan na svoj način, nosi neku svoju energiju, znanje i uvezanost u ceo program. Od predmeta koje smo do sada prošli, meni lično je najkorisniji Finansijsko i upravljačko računovodstvo (oblast sa kojom sam se najmanje susretala).\n4.\tKakve su mogućnosti networkinga sa ostalim polaznicima škole?\nMogućnosti za networking su sjajne. Kao što sam napomenula, networking je nešto u šta škola jako puno ulaže i neguje. To se primećuje kroz način na koji su predavanja i ispiti organizovani, kao i kroz neformalne aktivnosti koje škola organizuje.\n5.\tDa li se i na koji način MBA pokazao kao koristan u poslu kojim se bavite?\nKada radite u FMCG industriji, i uzmete u obzir brzinu promena na tržištu, lako je zaključiti da takav biznis od svih zaposlenih očekuje da jednako budu brzi i prilagodljivi promenama, da razumeju preduzete akcije, da ih vode, kao i da razumeju uticaj koji svaka odluka ima. U potpunosti morate da shvatite srž biznisa, nebitno da li radite u prodaji, HR-u, finansijama, logistici ili nekom drugom sektoru. Za to razumevanje je, pored iskustva, neophodno i sveobuhvatno znanje koje MBA pruža, kao i želja za učenjem.\n6.\tŠta biste savetovali kolegama koji će ove godine konkurisati za MBA program?\nbiznis, coca-cola, mba, cotrugli, hellenic, maja pešić\nU sklopu akcije Coca-Cola Bloggers Network Adria blogerka Jovana Miljanović je napisala tekst Kako... Više...\nq: 19 - t: 0.04442 sec


Kon: Deca ne bi trebalo da nose maske na času, daleko od stabilizacije situacije u ovim gradovima - Telegraf.rs\n05/08/20 | 09:36 ≫ 10:24\nKomentarišući trenutnu epidemiološku situaciju on je rekao da dolazi do smanjenja potencijala prenošenja virusa\nEpidemiolog Predrag Kon, član Kriznog štaba za borbu protiv korone kazao je da deca u školama ne treba da nose maske dok su na času.\nOn je za RTS rekao da će danas sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehonološkog razvoja razmotriti sve modele koji su oni pripremili kako će biti organizovana nastava u novoj školskoj godini od septembra.\n- Obrazovanje je temelj društva, temelj socijalizacije. Što se tiče načina kako će to da funkcioniše mi smo dobili od Ministarstva prosvete te modele, pa ima posebno za osnovnu, posebno za srednju školu. Sama organizacija nastave biće prepuštena direktorima i školskim uprava, zajedno u dogovoru sa roditeljima, odnosno koji je model najprihvatljiviji.\nPrema njegovim rečima, časovi bi u osnovnim školama od septembra za mlađe razrede mogli da traju od 30 do 35 minuta, a između da se radi dezinfekcija.\nSmanjen potencijal prenošenja virusa\nKomentarišući trenutnu epidemiološku situaciju on je rekao da dolazi do smanjenja potencijala prenošenja virusa.\n- Broj onih koji mogu da prenose virus se značajno smanjuje. Smanjuje se broj onih koji su u bolnicama, što sve ukazuje na to da se postupno izlazi iz vrlo nestabilne i vrlo nepovoljne situacije, ali je daleko od toga da možemo da kažemo da se stabilizuje, pogotovo kada su Beograd i veliki gradovi u pitanju - ističe Kon i dodaje da je jasno da se smanjuje prenošenja virusa.\nNa pitanje kada mere budu počele da se ukidaju, koje bi to prvo bile, rekao je da je to jako teško reći, i da to pitanje postavlja i sebi.\n- Da li će raditi kafići, da li će se igrati fudbal... Da nije moguće organizovati utakmice uz poštovanje mera tvrdim da to nije tačno. Ili ćemo se odlučiti da vodimo računa ili neće piti utakmica. To se odnosi i na ostale. Ako se pusti na nivo preporuka kao što se dogodilo, onda sva odgovornost pada na sve one koji to organizuju. Nema između, ili će biti zabrana pa će ljudi ostajati bez posla i prihoda, ili ćemo popuštati s tim da budemo krajnje odgovorni – naglasio je dr Kon.\nPosledice kupanja na Adi za 7 do 10 dana\nOsvrnuo se i na kupališnu sezonu.\nSkraćen period dobijanja rezultata testa\nOno što je najznačajnije, kao je istakao, jeste da je skraćen period dobijanja rezultata.\nDeca treba da idu u skolu i da ne nose maske. Ugledajte se na Svedsku gde se nigde ne nose maske cak ni u bolnicama. Oni imaju oko 50 zarazenih dnevno a mi 300.\nResenje: 1. Online nastava za sve (osim ko bas nikako ne zeli, neka se izjasni) 2. Smanjiti obim gradiva i to prilicno i broj zadatih zadataka (ipak je vanredna situacija), a ono najvaznije ponavljati i dobro utvrditi 3. Slusamo predavanje na TV, svi isto, a ne da budu ispretumbane lekcije kako ko hoce 4. Zadaci i ono sto je potrebno zadavati samo na jednom mestu (google ucionica na primer ili kako profesor odredi), a ne da gledamo zadatke i na viberu i google ucionici i skype i jos na stotinu mesta 6. Da bude pregledno i organizovano za svaki predmet (ne da citamo sta treba iz matematike u delu za srpski). Naglasiti sta je obavezan zadatak za uraditi 7. Omoguciti jednom roditelju da ostane kod kuce sa detetom i dotirati platu 60% ili minimalac ili omoguciti da radi pola radnog vremena. Sve to omoguciti za roditelje dece do 12 godina i u privatnom i u drzavnom sektoru 8. Najvaznije, odloziti pocetak skolske godine za prvake i drugake za oktobar, a za 3. i 4. razred osnovne odloziti za polovinu septembra. (Nece niko propasti, za vreme bombardovanja nismo isli mesecima, pa smo zavrsili skole) 9. Ko izrazi zelju da decu salje u skolu, to omoguciti sa nastavnicima koji takodje izraze zelju da rade u skoli. Bice ih malo i nece biti guzve 10. Drzava da obezbedi pomoc novcanu roditeljima kojima je potrebno da deci kupe kompjuter. Drzava da se vise ukljuci za pomoc roditeljima 11. Drzava da obezbedi racunare ili tablete nastavnicima i da uplati za troskove interneta, telefona itd\nDa li je ovo moguce?Deca na casu ne nose maske jer imaju cetiri kvadratna metra.A u ucionici 15 ucenika.Ko ima ucionicu od 60m2.?Kako da se bez kontakta drzi cas?Kako da se drzi cas sa maskom?A pistoji nastava na daljinu koja ako se drzi ozbiljno je dobro resenje za koronu.


Klupa za veslanje sa računarom - Prosupra SPR-669/1: Klupe za veslanje: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Klupa za veslanje sa računarom - Prosupra SPR-669/1\nKlupa za veslanje - Prosupra SPR-669/1\nSuvo veslo za trening svih osnovnih grupa mišića: ruke, ramena, grudi, trbušnjaci, leđa, noge\nSnažan aneareobni i kondicioni trening\nLako i čvrsto telo od aluminijuma\nOpterećenje putem hidrauličkih amortizera sa 5 nivoa težine\nUgrađen mini računar\nFunkcije računara: vreme trajanja treninga, pređeni put, broj zaveslaja, tempo, utrošene kalorije, skeniranje, ...\nMaksimalne dimenzije: 112×64×126 cm (d x š x v)\nDimenzije spakovanog trenažera: 120х40х15 cm (d x š x v)\nMaksimalna masa vežbača: 100 kg\nOpis proizvoda: Klupa za veslanje sa računarom - Prosupra SPR-669/1\nKao što je poznato veslanje je jedan od najboljih fitness treninga. Sa klupom za veslanje Prosupra SPR-669/1 aktiviraćete sve glavne grupe mišića: noge, ruke, leđa, abdomen i zadnjicu. Veslanje obezbeđuje efikasan kardio i kondicioni trening koji u veoma kratkom vremenskom periodu ostvaruje izuzetne rezultate. Takođe, veslanje brzo i efikasno sagoreva masne naslage i celulit sa svih delova tela. Kako ovaj vid treninga ne podrazumeva udarna opterećenja na muskulaturu to se može dugoročno upražnjavati bez opasnosti od povreda zglobova. Pored toga, veslanje je retka vežba koja razvija snažne mišiće na leđima što je preduslov za vitko i lepo obikovano telo.\nTrenažer je izrađen od laganih i krutih aluminijumskih cevi koje omogućavaju jednostavnu manipulaciju uz dobru stabilnost. Opterećenje na ručicama se proizvodi pomoću hidrauličkih amortizera čiji se nivo otpora može podešavati u 5 nivoa. Trenažer je opremljen kvalitetnim i dugotrajnim silikonskim ležajevima. Ergonomski oblikovano sedište i oslonci za noge obezbeđuju pravilan i udoban položaj tela tokom vežbanja tako da se možete koncentrisati samo na razvijanje svojih mišića i trošenje kalorija.\nNa trenažeru se nalazi mini računar koji registruje sledeće parametre: vreme trajanja treninga, pređeni put, broj zaveslaja, tempo, utrošene kalorije, skeniranje.\nNa kraju treninga trenažer se jednostavno spakuje tako da zauzima malo prostora i možete ga odložiti ispod kreveta il prisloniti na zid.\nUkoliko želite da svoje vreme provedeno u vežbanju iskoristite na najefikasniji način onda je klupa za veslanje pravi izbor jer će vam u kratkom vremenskom periodu zategnuti mišiće i podići nivo kondicije. Budite ponovo snažni, jaki i zgodni.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 3532\nSifra 3532, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 3532, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


30.06.2006., 02:24 #1\nDa li ste nekad vidivsi neki par rekli nesto u fazonu: pa ona je lepsa od njega, ona zasluzuje boljeg, ili obratno, on izgleda bolje itd iako npr oni odlicno funkcionisu vama je tu nesto nelogicno.\nKoliko vam je bitno da budete lepse od momaka sa kojima ulazite u vezu?\nI ako ste u vezi sa nekim koga smatrate lepsim od sebe, kako to vas narcizam podnosi?\n30.06.2006., 02:29 #2\nNeces verovati ali par koji mi je najvise paznje u svakom smislu privlacio je jedan prelep par: ona nestvarno lepa, sofisticirana plavusa, jako obrazovana, a on takodje nestvarno lep, crnomanjast, uspesan i duhovit. E, oni su mi najfascinantniji od svih parova koje sam upoznala.\nSvaki put kada ih sretnem dodje mi da sednem, i samo ih gledam, gledam... Prelepi su!\n30.06.2006., 02:48 #3\nne volim kad sam deblja\n30.06.2006., 03:18 #4\n[font=Comic Sans MS]@jastuk, e ni ja... to mi je bash bzvz.... ili kad sam visha..... to mi sve nekako daje pomerenu perspektivu na chitavu stvar.....[/font]\n30.06.2006., 03:53 #5\nnisam taj tip osobe koja bi to rekla............\nali jesam pomislila da bi ga ja rado imala jer sve na njemu je ono sto ja bas zelim a nemam\ni da sama sebe pitam kako je to ona postigla da je on sa njom\nnije mi bitno da je on lep\nali mi je jako bitno da je on dobar i posten\n30.06.2006., 08:35 #6\nnekad se pitam kako vestice imaju pristojne momcice i u tom stilu...ali lepota je taaako prolazna...\ne jedino kad je neko i ruzan i zao/glup/nekvalitetna osoba onda se pitam jbt sta je nasla u njemu em je ruzan em je glup\n30.06.2006., 09:09 #7\nZnam parove različite fizičke lepote.\nNe čudim se tome, mislim da nije slučajno što je neko sa nekim,\na spoljašnjost nikada nije (dovoljan) razlog.\nPa uvek sam lepša od tipova sa kojim ulazim u vezu. :-D Naopako da je drugačije...\n30.06.2006., 09:32 #8\nsta je nasla u njemu em je ruzan em je glup\nAl je zato zao\n30.06.2006., 09:41 #9\nParovi koji vizualno jako odudaraju jedni od drugih su mi neverovatno zanimljivi!\nTo bas volim da vidim, jer nije ona klasika : On prosecan - ona prosecna, On lep - ona lepa. To mi je zesce dosadno.\nA ovako znam da neka manje privlacna osoba poseduje sarm i lepotu u sebi, koju je druga strana prepoznala na pravi nacin.\nAli sam se zato zabezeknula kada sam upoznala jedan par, gde je decko extremno bistar i nacitan (Onaj tip ljudi sa kojima mozes pricati bas o svemu - bez da pocne da lupeta gluposti), a devojka ne ume dve prosto prosirene recenice da sastavi...To mi je bilo onako malo cudno, ali Boze moj, ima nas svakakvih...\n30.06.2006., 10:11 #10\nJoj, non-stop to cujem. Pa vidi kako je ruzna, koliko ima dupe, sva se uvrnula...sta radi on sa njom nemam pojma... :shock:\nNajezim se sva kad cujem slicna lupetanja. Cak su i meni rekli za mog decka...vidi kako si ti lepa...a on...ma nije on za tebe..naces ti nekog boljeg...\nA decko mi super simpatican i duhovit i...ma ima ono sto ja volim...briga me sta neko misli. :wink:\nZaista je smarajuce to..taj pritisak okoline...\n30.06.2006., 10:33 #11\nJa generalno volim da vidim par koji se slaže jedan uz drugo .... volim lepe parove .... i smatram da je to najbolja kombinacija.\nObožavam kada pored sebe imam lepog momka .... kada uživam dok ga gledam ....\n30.06.2006., 11:04 #12\nmeni apsolutno ne smeta da momak izgleda bolje nego ja, ni da je pametniji, spretniji,...\nja svog momka jako volim i radujem se svakom njegovom uspehu, pa tako i kad je u pitanju nešto po čemu on ispadne bolji od mene. mislim da oboje treba da se trudimo da budemo što bolji, i pretpostavljam da meni ništa ne smeta od toga iz tog razloga što mislim jako lepo i o sebi, i ne doživljavam njegove uspehe kao moje poraze, već sam ponosna zbog njih\n30.06.2006., 11:11 #13\nMa samo da je šmeker, ja ću da budem lepa za oboje\nInače se ložim na ružnjikave, sad da li svesno ili ne...ne znam.\n30.06.2006., 11:56 #14\n30.06.2006., 12:17 #15\nMeni je to zanimljivo za posmatranje... kad poznajes jednu osobu i onda upoznas partnera, to mu dodje kao neka dodatna informacija o toj osobi koju (mislis da) znas. Kad recimo imam drugara koji je nevidjeni blejac i onda upoznam njegovu devojku koja je prekrasna, ozbiljna i ambiciozna Ne donosim nikakve zakljucke (a i sta bih mogla da zakljucim?) ali volim da se iznenadim A ta pitanja zasto je neko sa nekim su mi jako smesna....\n30.06.2006., 12:31 #16\novo nije odgovor na temu ali nisam kompetentna niti sposobna da vrcam duhom. ali nesto sam htela da kazem samo ne znam sta\ncesto mislim da sam lepa pa onda se nekad vidim da sam bash ruzna\ni da sam debela\nne znam kad sam takva onda kao ni ne mogu nekog "da imam" mada uvek se sve nadje\n30.06.2006., 12:34 #17\nСвиђа ми се када пар делује складно, не мора да буде лепота у питању....\nМада, волим да шетам поред себе лепог мушкарца, не смета ми ни ако је лепши од мене, импонује ми!\n30.06.2006., 13:08 #18\nMoji muskarci su obicno ljepsi od mene... Nemam problem s tim...\n30.06.2006., 13:10 #19\nNikada muškarac ne može da bude lepši od žene.\nU pitanju su Xtrm slučajevi.\nNajbolje ako su obje skladni u lepoti . npr. Superhik i Bepa Joseph su savršen par..\nE, da...Apdajk "Parovi"..genijalno!\n30.06.2006., 13:12 #20\nHm, mozda realno i ne mogu, ali ja ih tako dozivljavam...\n30.06.2006., 13:45 #21\nNe bi imala nista protiv da deko bude lepsi, atraktivniji od mene:smile:. A te price okoline: "sta vidi u njmu/njoj, mogla je da ima boljeg..." - smatram za izraz ljubomore, "sto njima da bude bolje nego meni, ajde da im nadjemo neku falinku, pa ako nema nista vidljivo, onda da kazemo da nisu jedno za drugo"\nPoslednji put ažurirao/la tarabica : 30.06.2006. u 13:49\n06.07.2006., 14:15 #22\nPrimetio sam da su vecina dugogodisnjih ili bracnih parova fizicki na istom nivou. Kako to objasnjavate?\nDa li se osecaju ravnopravno u prisustvu nekoga ko izgleda slicno ( u smislu slicno lepo, zgodno ) kao i partner ili sta?\nIh, ajde sto supruznici nalikuju jedno na drugo, ali sto pas i njegov vlasnik slice, e to mi je vec za cudjenje...\n06.07.2006., 16:07 #24\no meni da\nda cu ga lako izgubiti\ni onda ne dam svom srcu da ga voli.......................jbg\n06.07.2006., 16:08 #25\nnpr. Superhik i Bepa Joseph su savršen par..


Umesto putničkih, Flypop će obavljati teretne letove | Avio Press\nUmesto putničkih, Flypop će obavljati teretne letove\nNova britanska start-up kompanija Flypop odlučila je da umesto prvobitno plnairanih putničkih, započne teretne letove. Naime, ovaj prevoznik je želeo da uspostavi redovan putnički saobraćaj između Velike Britanije i Indije ali je pandemija korona virusa poremetila planove ambicioznog start-upa. Umesto prevoza putnika, Flypop će se u početku baviti isključivo transportom tereta i to sa Airbusom A330-300. Širokotrupac evropskog proizvođača nabavljen je putem dugoročnog lizinga od portugalske Hi Fly.\n„Nadamo se da će naše cargo rute pomoći globalnoj potražnji za teretom i pomoći da se ublaži nedostatak teretnih kapaciteta za božićne praznike i dalje,“ izjavio je izvršni direktor Flypop-a Navdip Singh Judge.\nKompanija Flypop je planira da otvori prve linije ka Indiji tokom 2021. godine ali je odlučila da odustane od tih letova tok se situacija sa virusom ne smiri. Direktor Flypop-a navodi da će njegova kompanija pokrenuti direktne linije ka nekoliko indijskih gradova onoga trenutka kada dve zemlje ukinu ograničenje broja letova. Prevoznik je za svoju bazu odabrao aerodrom London Stansted koji će povezati sa gradovima kao što su: Amritsar, Hajderabad, Goa, Kolkata, Ahmedabad, Koči i Čandigarh.\nEvropa Flypop vesti iz avijacije\nIcelandair grupa odustala od četiri aviona Boeing...


Izgradnja zvučne izolacije oko ventilatora svježeg zraka na bloku 7 za potrebe Podružnice Termoelektrana "Kakanj" Kakanj\nNabavka gumene transportne trake za potrebe Rudnika uglja Kreka d.o.o. Tuzla\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 663-1-1-193-3-247/22\nNabavka usluga održavanja DWH sistema za potrebe djelatnosti snabdijevanja u JP Elektroprivreda BiH d.d. - Sarajevo\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-2-162-3-196/22\nObavještenje o nabavci br. 986-1-3-161-3-197/22.\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 1409-1-2-52-3-39/22\nPomoćne građevinske usluge (usluge održavanja građevinskih objekata) za potrebe Podružnice «Hidroelektrane na Neretvi» Jablanica\nNabavka usluga razvoja novog Informacionog sistema za obračun, fakturisanje i naplatu električne energije (Billing sistem) u djelatnosti snabdijevanja u JP Elektroprivreda BiH d.d. – Sarajevo\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-2-158-3-195/22\nNabavka ulsuge naplate računa\nNabavka srednjenaponskih rastavljača i postolja osigurača za potrebe elektrodistributivnih podružnica JP EP BiH d.d. - Sarajevo\nOBAVJEŠTENJE O USPOSTAVLJANJU SISTEMA KVALIFIKACIJE 986-0-1-4-2-193/22\nVršenje usluge revizije finansijskih izvještaja JP Elektroprivreda BiH d.d.-Sarajevo i Zavisnih Društava Rudnici uglja za period od 01.01.2022. do 31.12.2024. godine\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-2-160-3-194/22\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI BROJ 1409-7-1-51-3-38/22\nNabavka TK opreme za potrebe redovnog održavanja AMR sistema Podružnice »Hidroelektrane na Neretvi« Jablanica\nSpecijalističke usluge opravke, servisiranja i isporuke rezervnih dijelova klipnih i vijčanih kompresora, duvaljki i sušača zaraka\nGorivo za vozila, PJD Mostar, PJD Konjic i PJD Jablanica\nNabavka i ugradnja cijevnih registara sa plivajućom glavom za sistem grijanja u Podružnici Termoelektrana ˝Kakanj˝ Kakanj\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-1-159-3-189/22\nUsluga prijevoza i istovara energetskih transformatora na relaciji Tuzla - Bihać\nObavještenje o nabavci 1421-7-2-45-3-102/22\nMonitoring za kontinuirano mjerenje količine zahvaćene vode i količine kvaliteta voda koje se iz TE Kakanj ispuštaju u rijeku Bosnu i njihov uticaj na kvalitet rijeke Bosne za potrebe Podružnice Termoelektrana "Kakanj" Kakanj\nUsluge održavanja na sistemu UDU za potrebe Podružnice Termoelektrana "Kakanj" Kakanj\nPrgled sredstava rada u TE “Tuzla”, Tuzla\nMaterijal i oprema za remont transformatora, OP-001/22\nObavještenje o nabavci broj:1437-1-1-35-3-67/22\nGrađevinski i elektromontažni radovi za izvođenje radova na EEO na području PJD Velika Kladuša, Bosanska Krupa i Bužim\nISPRAVKA ZA OBAVJEŠTENJE O NABAVCI 1421-1-3-34-8-99/22\nNabavka 24 kV postrojenja u TS 35/10 kV Travnik i prateće opreme sa projektovanjem, izvođenjem građevinskih radova i ugradnjom opreme za potrebe Podružnice “Elektrodistribucija” Zenica\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 1429-1-1-6-3-56/22\nNabavka materijala i opreme sa ugradnjom za izgradnju TS sa priključnim SN vodovima i NN odlazima u svrhu interpolacije postojećih TS na području ZDK (I faza) za potrebe Podružnice „Elektrodistribucija“, Zenica\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 1429-1-1-7-3-57/22\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI BROJ: 1409-7-2-47-3-35/22\nFizičko-hemijska analiza izolacionih ulja za potrebe Podružnice »Hidroelektrane na Neretvi« Jablanica\nNabavka izolacionog materijala-mineralne vune za potrebe Podružnice Termoelektrana "Kakanj"Kakanj\nNabavka poluga mlinova za potrebe Podružnice Termoelektrana "Kakanj"Kakanj\nNabavka čeličnih limova za kotao za potrebe Podružnice Termoelektrana "Kakanj"Kakanj\nUsluge održavanja postrojenja u TUŠIP-u za potrebe Podružnice Termoelektrana "Kakanj" Kakanj\nNabavka osigurača, postolja osigurača i limitatora za potrebe elektrodistributivnih podružnica JP Elektroprivreda BiH d.d. – SARAJEVO\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-1-152-3-183/22\nOklopljena postolja osigurača (pancer)\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-1-151-3-181/22\nGrađevinski radovi-iskopi i zatrpavanje za održavanje EEO-a i za potrebe priključenja EEO-a za područje ZE-DO kantona Podružnice “Elektrodistribucija”, Zenica\nObavjestenje o nabavci 1429-1-3-5-3-55-22\nNabavka alohtonih vrsta riblje mlađi/ribe- jezerska zlatovčica za potrebe Podružnice HE na Neretvi, Jablanica\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-1-148-3-178/22\nNabavka alohtonih vrsta riblje mlađi/ribe- jegulja za potrebe Podružnice HE na Neretvi, Jablanica\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-1-149-3-176/22\nNabavka alohtonih vrsta riblje mlađi/ribe- šaran za potrebe Podružnice HE na Neretvi, Jablanica\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-1-147-3-175/22\nNabavka alohtonih vrsta riblje mlađi/ribe- kalifornijska pastrmka za potrebe Podružnice HE na Neretvi, Jablanica\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-1-146-3-172/22\nNabavka autohtonih vrsta riblje mlađi/ribe- mekousne pastrmke za potrebe Podružnice HE na Neretvi, Jablanica\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-1-145-3-171/22\nNabavka autohtonih vrsta riblje mlađi/ribe- glavatice za potrebe Podružnice HE na Neretvi, Jablanica\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-1-143-3-170/22\nNabavka autohtonih vrsta riblje mlađi/ribe- potočne pastrmke za potrebe Podružnice HE na Neretvi, Jablanica\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-1-142-3-169/22\nIzvođenje radova na horizontalnom usmjerenom bušenju terena s daljinskim radio upravljanjem (HDD) u cilju polaganja energetskih kablova ispod trupa prometnih saobraćajnica, pruga, rječnih korita ili drugih sličnih prepreka, OP-002/22\nOdluka o pokretanju postupka broj:1437-1-3-31-3-66/22\nProkres-sječa šume za potrebe ED Zenica\nUsluge izrade i ovjere elaborata zaštite na radu i zaštite od požara za potrebe Podružnice “Elektrodistribucija”, Zenica\nObavjestenje o nabavci 1429-7-2-4-3-54-22\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI BROJ 1409-1-2-46-3-33/22\nIzrada studije izvodljivosti povećanja protoka na HE Jablanica sa prijedlogom rješenja za potrebe Podružnice »Hidroelektrane na Neretvi« Jablanica\nIspravka obavještenja o nabavci br. 986-1-1-129-8-163/22\nNabavka radova na sanaciji zidova i otvora nizvodne strane strojare u pogonu HE Grabovica\nOBAVEŠTENJE O NABAVCI 986-1-3-135-3-159-22\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI BROJ 1426-1-1-23-3-44/22\nOP EDTZ-01/22 – Nabavka i isporuka goriva za vozila raspoređena na području PJD Čelić, za potrebe Podružnice „Elektrodistribucija” Tuzla.\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI BROJ 1426-1-1-24-3-45/22\nOP EDTZ-2/22: Nabavka i isporuka goriva za vozila raspoređena na području općine Kladanj, za potrebe Podružnice „Elektrodistribucija” Tuzla\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI BROJ 1426-1-1-26-3-53/22\nOP EDTZ-3/22- Razni građevinski materijali za potrebe elektrodistributivnih podružnica J.P. Elektroprivreda BiH d.d.- Sarajevo\nNabavka energetskih transformatora 10(209/0,42 kV i 20/0,42 kV za potrebe elektrodistributivnih podružnica JP BiH Sarajevo\nOBAVJEŠTENJE O USPOSTAVLJANJU SISTEMA KVALIFIKACIJE 986-0-1-1-2-64/22\nNabavka i zamjena rashladnog sistema blok transformatora Bloka 7 u Podružnici TE Kakanj\nOBAVJEŠTENJE O NABAVCI 986-1-1-286-3-314/20\nNabavka specijalnog viljuškara za demontažu mlinskih rotora\nOBAVJEŠTENJE O USPOSTAVLJANJU SISTEMA KVALIFIKACIJE 986-0-1-1-2-173/19\nNABAVKA NISKOSUMPORNOG MAZUTA (do 1% sumpora) ZA POTREBE JP ELEKTROPRIVREDA BIH D.D. SARAJEVO, PODRUŽNICA TERMOELEKTRANA TUZLA


NBA: Odlična šuterska noć za Georgea, Curryja i Jamesa - BHRT\nYou are here: Home / Košarka / NBA: Odlična šuterska noć za Georgea, Curryja i Jamesa\nNBA: Odlična šuterska noć za Georgea, Curryja i Jamesa\n06.12.2018. By Off 13\nSinoć su odigrane utakmice NBA lige, najjače košarkaške lige na svijetu. Noć je bila izuzetno uspješna za LeBrona Jamesa, Stephena Curryja i Paula Georgea koji su imali učinak iznad 40 poena.\nMinnesota Timberwolves su sa 121-104 bili bolji od Charlotte Hornetsa.\nKarl-Anthony Towns je bio najbolji strijelac Minnesote sa 35 poena i 12 skokova i predvodio je seriju od 22-2 kojom je Minnesota stigla vodstvo Hornetsa od 96-93 i došla do prednosti.\nPaul George je pogodio tricu 3.1 sekunde prije kraja utakmice i tako donio pobjedu Oklahoma City Thunderu u gostima kod Brooklyn Netsa od 114-112. George je utakmicu završio sa čak 47 poena.\nThunder je uspio nadoknaditi zaostatak od 23 poena. Russell Westbrook je dodao 21 poen, 17 asistencija i 15 skokova za svoj 108. triple-double u karijeri, nakon čega je prestigao Jasona Kidda na trećem mjestu na NBA-ovoj listi svih vremena. Sada mu nedostaje 30 triple-doubleova da prestigne Magica Johnsona, koji je na drugom mjestu, i 73 da sruši rekord Oscara Robertsona (181).\nLA Lakers su kod kuće sa 121-113 bili bolji od San Antonio Spursa, a LeBron James je ubacio 42 poena. Kyle Kuzma je dodao 22 za Los Angeles kojem je ovo četvrta uzastopna pobjeda. DeMar DeRozan je predvodio Spurse sa 32 poena, dok je Rudy Gay ubacio 31.\nGolden State Warriors su sa 129-105 u gostima savladali Cleveland Cavalierse, a Stephen Curry je postigao 42 poena. Kevin Durant je dodao 25 za Warriorse koji su gubili 64-58 na poluvremenu prije nego su u trećoj četvrtini pogodili čak 37 poena za vodstvo od plus devet.\nDenver Nuggets su nakon produžetaka sa 124-118 savladali u gostima Orlando Magic, a Jamal Murray je za sedmu uzastopnu pobjedu svoje ekipe postigao 31 poen i upisao osam asistencija.\nToronto Raptors su sa 113-102 nadigrali gostujuće Philadelphia 76ers-e, a predvodio ih je Kawhi Leonard sa 36 koševa, devet skokova i pet ukradenih lopti.\nWashington Wizards su u gostima sa 131-117 bili bolji od Atlanta Hawksa zahvaljujući Bradleyu Bealu koji je zabilježio 36 poena.\nMilwaukee Bucks su sa 115-92 pobijedili Detroit Pistonse, a Eric Bledsoe je sa 27 poena predvodio pet igrača koji su imali dvocifren učinak u timu Bucksa. Kod Pistonsa je najbolji bio Blake Griffin sa 31 poenom, sedam skokova i četiri asistencije.\nMemphis Grizzlies su sa 96-86 bili bolji od LA Clippersa kojima je prekinut niz od pet pobjeda, dok su New Orleans Pelicans sa 132-106 pobijedili Dallas Maverickse.\nEP: Usvajanje Izvještaja o BiH dovedeno u pitanje 06.12.2018.\nSlovačka podržava BiH na putu ka evropskim integracijama 06.12.2018.\nKvalifikacije za SP 2019: Bosnić saopštio spisak igrača\nNBA: Vestbruk u porazu Oklahome do novog rekorda\nNurkićev Portland srušio Warriorse\nNBA: Nova pobjeda Golden Statea, poraz Lakersa u Atlanti\nTežak poraz Igokee na gostovanju kod Olimpije\nObavljen žrijeb polufinala Kupa BiH u košarci


Crna Gora bez odgovora na požare i sječu stabala - Vijesti.me\nNA MEĐUNARODNI DAN PLANINA, IZ PLANINARSKOG SAVEZA CG PORUČUJU:\nCrna Gora bez odgovora na požare i sječu stabala\nZa sada imamo potpuno uređenih oko 1.300 kilometara staza, koje su raskrčene, prohodne, obilježene standardnim markacijskim oznakama i signalizacijom, kaže Dragan Bulatović iz PSCG\nSve češće su ugroženi planinski vodotoci: Kapetanovo jezero\nFoto: Planinarski savez Crne Gore Autor: Dejan Peruničić\nCrna Gora se, kada su u pitanju planine, zaista ima čime pohvaliti, počev od toga da je to jedina zemlja u svijetu koja u svom imenu ima riječ "gora", pa do toga da 60 odsto teritorije države čine brdsko-planinska područja na visini iznad 1000 metara. One su, međutim, izložene ogromnim pritiscima, prije svega zbog klimatskih promjena, prekomjerne sječe šume i planiranja izgradnje velikog broja malih hidroelektrana.\nDa su planine ugrožene i na globalnom nivou govori i moto ovogodišnjeg 11. decembra, Međunarodnog dana planina: "Planine pod pritiskom - klima, glad, migracije".\n"Crnogorske planine su najljepše, najimpresivnije i najdivljije planine dinarskog planinskog masiva. U Crnoj Gori postoji više od 250 planinskih vrhova čija visina prelazi 2000 metara", kazao je "Vijestima" predsjednik Planinarskog saveza Crne Gore (PSCG) Dragan Bulatović.\nOn navodi da su na primorju najpoznatije planine Orjen, Lovćen i Rumija, u središnjem dijelu izdvajaju se Garač, Kamenik, Prekornica, Golija i Njegoš planina, a najljepše i najimpresivnije crnogorske planine nalaze se u sjevernom i sjeveroistočnom dijelu zemlje, počev od Maganika, Moračkih planina, Komova, Bjelasice, Sinjavine, Dumitora i nedovoljno istraženih Prokletija.\n"Te planine skrivaju ogromno bogatstvo, spektakularne pejzaže, izazovne kanjone, čarobne vodopade, brojna lednička jezera, bogate su još uvijek šumama i sočnim pašnjacima", kazao je Bulatović.\nOn, međutim, kaže da su planinari svakodnevno svjedoci da su planine izložene različitim vrstama devastacije, počev od pretjerane sječe šuma, nelegalne gradnje na najatraktivnijim lokacijama, pa do prirodnih uticaja, kao što je erozija.\n"U posljednje vrijeme je aktuelno da su sve više ugroženi planinski vodotoci, na kojima je planirana izgradnja velikog broja malih hidroelektrana. Ako se to bude odvijalo po tim planovima i sa takvom dinamikom izazvaće negativne efekte po te krhke eko sisteme. U pitanju su oskudni vodotoci koji većim dijelom godine raspolažu sa malom količinom vode, pa se na njima ne mogu graditi protočne elektrane koje ne bi pravile veliku štetu okolnim ekosistemima, već se voda sprovodi podzemnim cijevima više stotina metara, rječna korita ostaju suva, a ti ekosistemi nestaju", kazao je Bulatović.\nPlanine su i prvi indikatori klimatskih promjena.\n“Posljednjih godina je malo snijega na planinama, što je problem za funkcionisanje skijališta. Planine su izložene brojnim hazardnim situacijama, kao što su ljetošnji veliki požari u crnogorskim planinama koje su uništile veliki broj šumskih područja. Crna Gora nije imala odgovor na taj izazov i ti požari skoro i da nisu gašeni", kaže Bulatović.\nOn navodi da je boravak u čistoj i netaknutoj prirodi, bavljenje nekim vidom rekreacije ili ekstremnih sportova u planinskim područjima jedan od svjetskih megatrendova koji se sve više reflektuje i u Crnoj Gori.\n"Najveće interesovanje rekreativaca i planinara na primorju vlada za Orjen i Lovćen, a na sjeveru za Durmitor koji ima najdužu tradiciju planinarenja. Tu su Prokletije, Komovi, Bjelasica i Sinjavina. One su, ujedno, i planine koje imaju i najbolju infrastrukturu. Od pojedinačnih staza, najpopularnija je ona u kanjonu Mrtvice, koja je od aprila do juna izuzetno posjećena", kazao je Bulatović .\nPlaninarenje pruža bezbroj radosti\nZa njihovu bolju valorizaciju, kako navodi, potrebno je imati uređene i obilježene planinarske staze, planinarske domove, kuće i skloništa.\n"Crna Gora je tu odmakla u odnosu na zemlje regiona. Imamo Zakon o planinskim stazama, kao i Nacionalnu mrežu planinarskih staza u kojoj je definisano oko šest hiljada kilometara staza za planinarenje i planinski biciklizam, različite namjene i nivoa, težine i zahtjevnosti. Za sada imamo potpuno uređenih oko 1.300 kilometara staza, koje su raskrčene, prohodne, obilježene standardnim markacijskim oznakama i signalizacijom", kazao je Bulatović.\nCrna Gora ima i dvije planinske transverzale. Jedna je Primorska koja se proteže od Orjena preko risansko-peraških brda i kotorskih strana prelazi na Lovćen, pa preko Paštrovačke gore i Sutormana do Rumije i završava na Lisinju iznad Bara.\n"To je jako interesantna staza za ljubitelje planina, posebno ljubitelje dugih distanci. Druga transverzala je poznata pod imenom Planinama Crne Gore - CT1, koja je uspostavljena još osamdesetih godina prošlog vijeka i povezuje planine Kučke krajine, preko Komova, Bjelasice i Sinjavine sa Durmitorom. Osim navedenih, poznate su i staze “Via Dinarica” i “Vrhovi Balkana”, kao i druge staze lokalnog nivoa", pojasnio je Bulatović.\nOn je naveo da je planinarenje aktivnost koja pruža bezbroj radosti i uživanja u druženju sa drugim ljudima i sa prirodom, ali da odlazak u planinu može biti i krajnje opasno i traumatično iskustvo, jer planine kriju brojne opasnosti.\n“Planine su udaljena područja, nepristupačna, sa oskudnom infrastrukturom, slabim komunikacijama, gdje pomoć teško i sporo stiže. Zato svi koji odlaze u planine treba to da čine na organizovan način. Najbolje je da se učlane u neki od planinarskih klubova, kojih u Crnoj Gori trenutno ima 46 i da prođu obuke za sticanje odgovarajućih znanja i vještina. Godišnje članarine su simbolične i iznose između 10 i 20 eura. Takođe, treba da vode računa da svoje želje usklade sa realnim mogućnostima i sa stanjem na terenu. Za bezbjedno kretanje u planinskim područjima neophodno je imati fizičku kondiciju i odgovarajuća znanja i vještine, a najbolje je ići postupno, korak po korak - od lakših prema težim turama", kazao je Bulatović.\nNjegov ključni savjet je da u planinu nikada ne treba ići sam.\nU novembru osnovana i evropska planinarska asocijacija u Minhenu\nMožda zvuči nevjerovatno, ali Evropa do sada nije imala svoju krovnu planinarsku asocijaciju. Ona je osnovana 25. novembra u Minhenu, a PSCG je je jedan od osnivača Evropske planinarske asocijacije (EUMA).\n"Krovnu asocijaciju su osnovale planinarske asocijacije iz 25 evropskih zemalja, među kojima je i PSCG. Skupština je odlučila da sjedište Evropske planinarske asocijacije EUMA bude u Briselu. Novoosnovana asocijacija ima preko dva i po miliona članova. Ujedinjeni evropski planinari će lakše i efikasnije sarađivati sa Evropskim parlamentom, Evropskom komisijom i drugim institucijama EU i tako snažnije uticati na donošenja odluka koje se tiču planina i zaštite planinske prirode”.\nĐeSiAdmine 1 godinu\nA odgovor na zadnje zdravstvo u Evropi.. Zaduzenja po 2 mil dnevno Odgovor na najvisi vr samoubistava u Evropi Najvise ubistava Eksplozijama i snajperima ubistca 15 000 fakul.obraz na biro.. 30 000 penzionera zivi od 120 € mjesecno 20 000 majki kojima se otima steceno pravo Milioni Đukanovicima za mini elektrane Odgovor na 10 mil Acu za limenku Odgovor na 15 000 narkomana prepustenih ulici Odgovor na bofastvo i bahacenje funkcionera DPSa i drugova ...na zagadjenja pa tek na pozare i drva😊\nTommy 11.12.2017 09:57\nPožari i drva su odraz svega toga što si nabrojao. Ne znači ako su nam zemlju uništili da treba još da im pomažemo, paljenjem šuma zbog 3 pečurke i mirno gledajući kako koncesionari prekomjerno i neselektivno kose ono što nije sagorelo.\nsup 1 godinu\nOdgovor je u nama...strah od vlasti...spijanje...kukavicluk...nedostatak morala...bacen obraz pod noge...jadjenje...jednostavno narod nikakav...nista ljudi. To je pravi odgovor\nBokelj 43 1 godinu\nDržava Crna Gora pokaže interesovanje za neku planinu jedino i ako postoji mogućnost da se to proda nekom bjelosvjetskom tajkunu i da u tom poslu neko od vrhovnika uzme debelu proviziju\nImate staze u Planinama i tone smeca! Najbolje je da covjek ne dolazi da remeti mir i sklad prirode, to je najbolje! Ne ugledajte se na Evropske zemlje jer one znaju sta rade, a mi NE!


STRUČNA OBUKA ZA TIMOVE ROSA ŠKOLA RODITELJSTVA\n1 godinu 3 meseci pre\t#1326 od Zarko\nZarko je napravio novu temu: STRUČNA OBUKA ZA TIMOVE ROSA ŠKOLA RODITELJSTVA\nPovodom otvaranja pet škola roditeljstva u Sjenici, Svilajncu, Srpskoj Crnji, Bojniku i Batočini, u Gradskom zavodu za javno zdravlje organizovana je stručna dvodnevna obuka za pedijatre, ginekologe, stomatologe i patronažne sestre koji će činiti timove Rosa škola roditeljstva. Kroz predavanje i radionice polaznici imaju priliku da se upoznaju sa svetskom praksom u ovoj oblasti, u cilju pružanja najadekvatnije podrške budućim roditeljima.\n„Timovi iz domova zdravlja koji će voditi škole roditeljstva velika su podrška budućim roditeljima, a sa novim školama će biti u prilici da budu oslonac još većem broju beba, mama i tata. Najveću pažnju poklanjamo ulozi roditelja u podsticanju razvoja dece od najranijih dana, razvoju privrženosti, zatim adekvatnoj nezi beba, značaju isključivog dojenja za zdravlje beba i mama, a sve u cilju da zdravstveni radnici i saradnici u školama budu prva adresa za buduće roditelje i izvor kredibilnih saveta“, izjavila je dr Svetlana Mladenović-Janković, pomoćnik direktora za oblast socijalne medicine iz Gradskog zavoda za javno zdravlje.\nOtvaranje škola roditeljstva u Sjenici, Svilajncu, Srpskoj Crnji, Bojniku i Batočini planirano je tokom proleća. U 2016. godini otvorene su Rosa škole roditeljstva u Kuršumliji, Požarevcu, Ubu, Surdulici i Vranju.\nOtvaranje škola roditeljstva predstavlja nastavak inicijative Rosa vode i Ministarstva zdravlja da ulože u spokojno roditeljstvo. Značajnu ulogu u otvaranju škola imaju građani, koji su kupovinom pakovanja Rosa vode od 1,5 litra podržali sigurnu mrežu roditeljstva.


Приказивање чланака по тагу novi sadržaji - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nKompleks Veletržnice Beograd u Bloku 53 uskoro bi trebalo da dobije nove sadžaje na većoj površini. Kako se navodi u izmenama PDR-a koje su na javnom uvidu, planira se proširenje postojećeg kompleksa Veletržnice, uz izgradnju neophodnih logističkih sadržaja, kao i saobraćajnica i komunalne infrastrukture.\nPodručje privredne zone Auto-put u Novom Beogradu, Zemunu i Surčinu za blokove 42 i 48 u okviru Bloka 53 je zona atraktivna za sadržaje komercijalnog i komercijalno‐skladišnog karaktera. Širenje ove zone duž auto-puta zahteva dodatno uređenje i opremanje komunalnom infrastrukturom, izgradnju denivelisanih pristupa auto-putu, izgradnju paralelnih saobraćajnica i poprečnih veza, uz ograničenja nastala funkcionisanjem aerodroma i radiofara.\nPlanom je predviđeno da se Veletržnica sa postojećih 177.805,97 m2 proširi na 518.118,01 m2. Takođe, u planu je i povećanje površine za privredne zone sa sadašnjih 54.737,72 m2 na 137.574,16 m2.\nKako se navodi, Ulica Prekonoška (saobraćajnica 1‐1) ostaje u rangu ulice drugog reda. Planira se njeno produženje do planirane Ulice IX, koja se povezuje na postojeću petlju Grmeč. Ova petlja predviđena je važećim Planom za rekonstrukciju koja će omogućiti kvalitetnije povezivanje predmetne zone na Autoput Beograd–Šid.\nU južnom delu planirana je saobraćajnica 2a‐2a, koja predstavlja produžetak Ulice Marka Čelebonovića i povezuje predmetni prostor sa Bežanijskom kosom na jednoj, odnosno sa planiranom privrednom zonom uz autoput, na drugoj strani. Ova saobraćajnica ima rang ulice prvog reda. Saobraćajnica T6, koja tangira predmetni prostor sa istočne strane, dobija rang magistrale.\nNosilac izrade plana je Urbanistički Centar doo, a rani javni uvid traje do do 2. novembra 2020. godine.\njan 05, 2018 111158 Teška\nmar 21, 2018 61643 Šumarstvo\napr 20, 2018 60823 Ovčarstvo\njan 02, 2019 30346 Hortikultura\nnov 06, 2018 29374 Sitne životinje\nnov 12, 2019 20786 Agroekonomija


U toku provjera akademskog obrazovanja Sebije Izetbegović | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti U toku provjera akademskog obrazovanja Sebije Izetbegović\nInspektori Kantonalne uprave za inspekcijske poslove (KUIP) ušli su na Medicinski fakultet u Sarajevu, gde provjeravavju akademsko obrazovanje Sebije Izetbegović, direktorke Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu, pišu federalni mediji.\nFederalni mediji navode da je inspekcija na fakutet ušla juče i da je kantonalna uprava za inspekcijske poslove, nakon što nije dobila zahtjev vlade KS, formirala predmet na inicijativu v.d. direktora KUIP-a Adisa Mešića.\nPozivajući se na svoja saznanja mediji pišu da nadzor obavljaju dva inspektora, piše Dnevni avaz.\nDirektorka KCUS-a, inače supruga Bakira Izetbegovića, našla se u središtu ove afere jer je sumnjivo kako je završila 10 ispita na postdiplomskom studiju u Zagrebu, a koja su joj zatim, za sada prema neutvrđenim informacijama, priznata u Sarajevu.\nSporno je kako je studije upisala 2. marta 1993. godine, a već 19. marta položila prvi ispit.\nTačnije, prvi ispit položila je za 17 dana. Ranije je iz ove ustanove u Zagrebu rečeno da Sebija uopšte nije registrovani postdiplomac.\nPrevious articleVečeras počinje EURO – 16. Evropsko prvenstvo u nogometu\nNext articleTuzlu pogodilo jako nevrijeme\nSložne komšije i ventilatore uvoze: Ko je kome “namjestio” posao i...\nIz rusije s “ljubavlju”: Baćuške će 7. maja obustaviti isporuku prirodnog...


Đorđo Moroder slavi 70. rođendan | Izbor iz štampe | DW | 26.04.2010\nĐorđo Moroder slavi 70. rođendan\nMalo ko nije obeležio (današnji) 70. rođendan Đorđa Morodera. Evo tipičnog podsećanja iz Frankfurter algemajne cajtunga. Naslov je „Osećam ljubav“, ili kako mi svi to još bolje poznajemo: „I feel love“...\nMarvin Gej je svoj poslednji veliki hit „Sexual healing“ napisao u Ostendeu. Brajan Ino je živeo na jednoj farmi u Vezerberglandu. A Dona Samer je živela u ulici Nimfenburgerštrase 124 u Minhenu, koji je, zahvaljujući njenom tadašnjem producentu, tada bio glavni grad, ili bolje reći, sedište vlade, disko-pokreta. Jer, u Minhenu, u Arabelaparku, stanovao je Đorđo Moroder i radio u svom Musicland studiju, i – svi su dolazili kod njega, čak i rokeri poput Rolingstonsa ili Led cepelina. Jer, Moroder je očigledno imao čarobne ruke. Ili je sa svojim sintisajzerima jednostavno umeo tako dobro da računa, da su uspevali da napumpaju ritmom svako srce pred večernji izlazak, pred koji se uvek slušala „I feel love“.\nGlavni grad diska je posle postao Njujork, ali to je druga priča. Priča o Hansjergu Moroderu iz Gerdnertala, koji je praktično izmislio elektro-pop i dobio tri „Oskara“ za filmsku muziku, pisao himne za svetska prvenstva u fudbalu i Olimpijske igre, počela je krajem sedamdesetih, da bi se razvila i procvetala osamdesetih godina. A to je vreme njegovih najvećih uspeha poput: „Take my Brathe away“, „Neverending story“, „Flashdance – What a feeling“ ili čak i „Call me“ (Blondie), da pomenemo samo neke stvari koje su bili hitovi na top-listama“...\n„Ono što je Moroder tražio (krajem sedamdesetih) bio je način da se eksperimentalna elektronska avangarda (čitaj: Kraftverk) pretvori u mejnstrim-pop podesan za mase“, piše povodom Moroderovog rođendana Zidojče cajtung. Tako je i nastao brend zvani The disco sound of Munich. Kod Morodera u Minhen su dolazili muzičari poput Fredija Merkjurija, Šake Kan, Pat Benatar ili Dejvida Bouvija, pa i grupe Dip parpl, da ih Đorđo producentski „ispolira“ i ponovo pusti u svet, spremne za juriš na hit-liste...\nNeki tvrde i da je Đorđo muzikom za film „Ponoćni ekspres“ otkrio i principe instrumentalnog tehna. Ako je to malo i preterano, kada je reč o filmu, on je bio jedan od prvih pop-autora kome je povereno stvaranje kompletne filmske muzike. Zato je pravio atmosferičnu muziku kojom je podvlačio sliku, ali i u svakom filmu na kome je radio, celovite pop-kompozicije poput one iz „Nedovršene priče“, ili naslovne teme iz „Top gana“: „Take my breath away“ i još mnogih drugih“, piše Zidojče cajtung.\nTrajni link https://p.dw.com/p/N6EK


Lukšić: Poseta Beogradu prilika da se unaprede odnosi Srbije i Crne Gore\nLukšić: Poseta Beogradu prilika da se unaprede odnosi Srbije i Crne Gore 19.Jul.2011, 12:04, Izvor: S media\nCrnogorski premijer Igor Lukšić smatra da odnosi Srbije i Crne Gore idu uzlaznom linijom. "Nesumnjivo da odnosi Srbije i Crne Gore mogu biti bolji", izjavio crnogorski premijer uoči posete Beogradu. Crnogorski premijer Igor Lukšić izjavio je da se ne slaže sa ocenama da odnosi Srbije i Crne Gore nikad u istoriji dve države nisu bili gori, ističući da, >> Pročitaj celu vest na sajtu S media << naprotiv, idu uzlaznom linijom, a sutrašnju posetu Beogradu vidi kao priliku da se značajnije unaprede."Mislim da je u našoj istoriji bilo mnogo lošijih trenutaka i da ovo, svakako, nije jedan od takvih. Ali je nesumnjivo da odnosi Srbije i Crne Gore mogu biti bolji.Moja poseta Beogradu ima za cilj upravo da promoviše odredjena polja saradnje koja mogu da se nadovežu na neke od oblasti u kojima već u značajnoj meri sarađujemo", rekao je Lukšić u intervjuu agenciji Tanjug.On je podsetio da je njegova zvanična poseta Beogradu ujedno i prva takve vrste jednoj zemlji u regionu od kako je na funkciji premijera, i ocenio da ona dolazi u “dobrom trenutku” u kome se evropske persepektive Crne Gore i Srbije podudaraju I čine sve jasnijim.“Moja poruka je da Crna Gora i Srbija treba da unapređuju ekonomsku i svaku drugu saradnju, sa željom da građani Srbije uvek budu rado viđeni gost, kao što je to bilo i do sada”, naveo je premijer.On se složio sa ocenama da su odredjeni potezi Podgorice bili nerado prihvaćeni u Srbiji.“Činjenica je da su sada jedna i druga država upućene jedna na drugu da sarađuju. U prethodnom periodu određene odluke Crne Gore, koje smo mi doneli uvažavajući realnost i nastojeći da koordiniramo našu spoljnu politiku sa međunarodnim partnerima, uticale su na porast nezadovoljstva u Srbiji”, rekao je crnogorski premijer.Crnogorski premijer rekao da je zadovoljan do sada učinjenim na ispunjavanju sedam uslova Evropske komisije za priključenje Crne Gore Evropskoj uniji iako su, prema njegovoj oceni, sva pitanja veoma zahtevna i izazovna.Lukšić u sredu u BeograduCrna Gora: Vatikan važniji od SPCOn smatra da je realno da Crna Gora u oktobru dobije datum predpristupnih pregovora.“Ulazak Hrvatske u EU, otvaranje pregovora sa Crnom Gorom i kandidatura za Srbiju u potpunosti naš region uvodi u fazu pune evropeizacije”, kazao je Lukšić koji se zalaže za pojedinačan pristup zemalja regiona EU.Lukšić je ponovio da je uveren da će Crna Gora ući u EU do kraja ove decenije, a manje je presudno da li će to, kako kaže, biti 2015, 2018. Ili 2019. godine.(Tanjug)\n19.Jul.201119.Jul.2011: Politika19.Jul.2011: S mediaDan pre: 18.Jul.2011Dan pre: PolitikaDan pre: S mediaDan posle: 20.Jul.2011Dan posle: PolitikaDan posle: S media


Cvijan sumnjiči Natu Mesarović za korupciju i najavljuje njenu smenu – Nadlanu.com\nCvijan sumnjiči Natu Mesarović za korupciju i najavljuje njenu smenu\nObjavljeno 19. jan 2013. / 15:05:09\nGovoreći o reformi pravosuđa u Srbiji i odluci Ustavnog suda da se na svoje funkcije vrate neizabrane sudije i tužioci, on je najavio da će postojeća mreža sudova biti povećana "koliko je to moguće".\n"Zaista nesmotrenom i krajnje nestručnom aktivnošću, na prvom mestu Nate Mesarović, mreža sudova u vreme bivšeg režima smanjena je na 34 suda u celoj Srbiji. Siguran sam da će posle reforme koju sprovodi (ministar Nikola) Selaković sa svojim timom broj sudova u Srbiji biti bar negde oko 70 ili 80, čime će se gradjanima približiti pravda", rekao je Cvijan.\nPo njegovim rečima, gradjani moraju da razumeju da su dugovi koji su nasleđeni od strane bivšeg Ministarstva pravde veoma veliki, pa sudovi neće moći da budu otvoreni u svakom gradu, ali će biti učinjeno sve kako bi sudovi bili osnovani u velikim gradovima.\n"Odluka je stigla i objavljena je u Službenom glasniku. Sada ostaje da se sprovede jedna prilično komplikovana procedura. To bi moglo da se očekuje u februaru, ako sednica Visokog saveta sudstva bude održana 28. januara, kao što je predviđeno", kazao je Cvijan.\n"Očekivao sam da će Nata Mesarović imati dovoljno morala da sama podnese ostavku i da time spreči da dalje otvaramo razne druge afere u vezi s njom i njenom porodicom, međutim njeno ponašanje je takvo kakvo je i oni će svakako odgovarati i za neke druge stvari, a ne samo za katastrofu koju je napravila u reformi pravosudja", rekao je Cvijan.\nkorupcijaNata Mesarovićsudvladimir cvijan


AGENCIJA SRNA sutra slavi 28 godina rada: Dnevno emituje od 250 do 300 informacija – Novosti Plus\nNa Blagovijesti, 7. aprila, navršava se 28 godina od osnivanja Novinske agencije Republike Srpske – SRNA. SRNA je osnovana 7. aprila 1992. godine na Palama, odlukom Narodne skupštine tadašnje Srpske Republike BiH, kao Srpska novinska agencija – SRNA.\nPrije tri godine, 2017. SRNA je objavila 98.474 vijesti, 2018. – 105.291, dok je 2019. godine objavljeno 107.275, što je najviše vijesti u jednoj godini u istoriji Novinske agencije Republike Srpske.\nOd prošle godine u servisu SRNE otvorena je posebna rubrika “Srpska pamti” u kojoj su sažeti svi značajni događaji za srpski narod iz proteklih ratova. Ove godine uveden je i mjesečni pregled važnijih događaja, koji se emituje svakog prvog dana u narednom mjesecu.\n← Povrtari u Republici Srpskoj ove sezone namjeravaju da zasiju 30 odsto više površine\nOd sutra rade laboratorije u Lazarevu i u Poliklinici →


"Model koji mi nudimo je model da u onom domenu u kojem možemo postići kompromis svih u BiH, djelujemo ekspeditivno i u punom kapacitetu, a u korist svih naših građana", rekao je Kovačević za portal "Preokret".\n"To što je neko političkom ucjenom, koja je po našem mišljenju definitivno završila neuspješno, odgodio formiranje vlasti za više od godinu dana najlošija je moguća poruka za sve u BiH. Ovo je zemlja u kojoj svako svakoga uvijek može za nešto ucjenjivati i ukoliko se to prihvati kao princip djelovanja onda se ovdje neće moći napraviti nijedan potez naprijed", naglasio je Kovačević.\n"Sigurno je da mi na takvu neozbiljnost, amaterizam i podmuklost nećemo odgovoriti onako kako oni priželjkuju", poručio je Kovačević.


PREKO 1.700 OŠTEĆENIH OBJEKATA U ALBANIJI NAKON ZEMLJOTRESA | Hayat.ba\nPREKO 1.700 OŠTEĆENIH OBJEKATA U ALBANIJI NAKON ZEMLJOTRESA\nPrema posljednjim procjenama, od posljedica zemljotresa u Albaniji potpuno su srušena 1.183 objekta.\nNajviše je privatnih kuća srušeno, više stambenih zgrada i hotela, dok je 558 objekata pretrpjelo velika oštećenja.\nPored Drača, Tirane i Lješa, zemljotresom su pogođene i oblasti Peškopi, Kukeš, Fjer, Elbasan i Berat.\nU glavnom gradu Tirani utvrđena je šteta na 146 poslovnih objekata, 28 oštećenih škola, dvije bolnice i 15 električnih kabina – izjavila je zamjenica ministra unutrašnjih poslova Albanije Rovena Voda.\nOna je naglasila da su 3.224 lica evakuisana, po hotelima je smješteno 1.961 lice, u šatorima 964, u socijalnim centrima 867 i u porodicama 2.525 lica, prenio je makedonski portal Plusinfo.\nVoda je dodala da lokalni i međunarodni timovi nastavljaju inspekcijski rad na oštećenim objektima.\nVelika zahvalnost našim partnerima i svim našim međunarodnim prijateljima, grupi od 55 eksperata iz Sjeverne Makedonije, Grčke, Turske, SAD, EU, Švajcarske i Francuske koji su se pridružili 74 albanskih eksperata. Željela bih da saopštim da je danas došlo još 30 inženjera sa Kosova, te je ukupan broj dostigao 159 – navela je ona.


Vesti Autor:nova.rs, Pink, Beta07. mar. 202121:55 > 22:29131 komentara\nU emisiji "Hit tvit" u nedelju uveče su ponovo prikazane fotografije masakriranih tela mladića, za čija ubistva se sumnjiči grupa Veljka Belivuka. Na konstataciju voditeljke da je deo javnosti osudio objavljivanje pomenutih fotografija, premijerka Srbije Ana Brnabić rekla je da "napadaju opozicioni ljudi i mediji njima naklonjeni, koji sve žele da relativizuju", te da je bilo važno videti te fotografije, i da su prikazane one manje strašne.\n“Mislim da to nije slučajno. Bilo je važno videti ove fotografije, jer to nije sukob navijača, ovo su monstrumi. To su neke od manje strašnih fotografija. Kako se dalje vodi istraga i kako se pokrenula borba protiv organizovanog kriminala i mafije, postoji grupa ljudi koji su umreženi i politički i medijski i od stranih faktora. Sve mi se čini da je sve umreženo i ništa nije slučajnost i sve je imalo jedan cilj – svrgnuti Vučića sa vlasti bez izbora. Da li da se fizički ukloni ili da izludi od napada na porodicu”, rekla je Brnabić, a prenosi „Nova.rs“.\nOna je navela “da su iz obzira prema porodicama sakrivene najpotresnije stvari”.\n“Izuzetno je važno da građani razumeju protiv čega su ustali Vlada Srbije i Vučić lično i kome su objavili rat. Danas smo već imali neke ljude koji ih brane. Vidite ljude koji nanovo napadaju predsednika direktno ili indirektno staju u odbranu mafije. Bilo je važno pokazati kakve su to zveri. Građani treba da razumeju koliko je opasna ova borba bila. Ove fotografije su ništa prema onima koje smo našli”, rekla je Brnabić.\nPodsećamo, građani Srbije i sinoć su, nakon sednice Saveta za nacionalnu bezbednost, mogli da vide fotografije tela dve žrtve za čija ubistva je osumnjičena kriminalna grupa Veljka Belivuka.\n„Više se baviti temom vakcinacije nego temom zatvaranja“\nGovoreći o radu Kriznog štaba za suzbijanje epidemije koronavirusa, Brnabić je ocenila da deo vlade u Kriznom štabu i medicinski deo tog štaba „dobro balansiraju“.\nOna je, međutum, navela da se treba više baviti temom vakcinacije nego temom zatvaranja.\n„Velika je razlika kako smo se protiv koronavirusa borili bez vakcine, a kako se borimo danas. Hvala Bogu, Srbija ima vakcine – sa tim ne može da se pohvali mnogo država u Evropi. Važno je da se veliki broj ljudi i dalje prijavljuje. Kada pričamo o merama trebalo bi da pričamo o vakcinama“, navela je predsednica Vlade.\nAna Brnabić je navela i da će u Srbiji do kraja godine biti više plate nego u Bugarskoj koja je članica EU, kao i da očekuje da do 2025. godine prosečna plata bude 900 evra.\nAna BrnabićfotografijeVeljko Belivukžrtve


Dugo putovanje u budućnost | Kolubarske\nJubilej 150 godina Biblioteke - Svečana akademija (foto: Đorđe Đoković)\nNajstarija ustanova kuture u Valjevu, za svoj jubilej, upriličila je programe posvećene sećanju na prošlost i Čitaonicu valjevsku, koja je osnovana na inicijativu "Кvinteta", vodeće petorke u grupi koja se zvala Кlub (ili Sto) dvanaestorice.\nOdluka je doneta 30. novembra 1868. godine, na Andrijevdan, uz učešće 118 osnivača, viđenih i imućnih građana, koji su tom prilikom izabrali i upravitelja i odbornike koji će se starati o radu Čitaonice, stoji u Katalogu izložbe i manifestacije, pripremljenom povodom jubileja.\nMinistar unutrašnjih dela Radivoje Milojković je, na predlog Ministarstva prosvete i crkvenih dela, pregledao Pravila Čitaonice valjevske i odobrio njeno osnivanje 14. februara 1869.godine. Čitaonica je bila smeštena u "novosagrađenoj kući" Vuka Milivojevića Đelaša, imućnog i preduzimljivog trgovca, istaknutog pripadnika ovog Кluba. Pravila Čitaonice valjevske, doneta 14. januara 1869.godine sačuvana su, do danas, i nalaze se u Arhivu Srbije.\nBiblioteka "Ljubomir Nenadović" u Valjevu, nosi taj naziv од 1957.godine.\nNalazi se na tri lokacije, na tri adrese, dve u ulici Vojvode Mišića i u Karađorđevoj 44, preko puta Višeg suda. Pre četiri godine otvoren je Muzej zavičajnih pisaca u neposrednoj blizini biblioteke sa stalnom izložbenom postavkom o liku i delu najznačajnijih pisaca koji su rođenjem ili življenjem na ovoj teritoriji postali Valjevci.\nProta Mateja Nenadović, Ljubomir Nenadović, Milovan Glišić, Nikolaj Velimirović, Desanka Maksimović, Petar Pajić, Matija Bećković i Radovan Beli Marković zauzeli su počasna mesta u ovom muzeju, kao reprezenti najboljeg u književnosti što je Valjevo imalo i što ima, a samim tim i srpska književnost.\nVioleta Milošević i Miloš Nenadović (Foto: Đorđe Đoković)\nIzložba o istorijatu biblioteke predstavljena je u holu Centra za kulturu, gde su se prisutnima obratili Vesna Stevanović u ime Narodne biblioteke Srbije, i dr Miloš Nenadović, docent na Arhitektonskom fakultetu, potomak Ljubomira Nenadovića. Takođe, i potomak Anđelije i Radovana Mišića iz Struganika, pošto su se Nenadovići i Mišići orodili, saznadoh u kratkom razgovoru sa gospodinom Nenadovićem.\nSvečana akademija okupila je na jednom mestu svet knjige i svet iz knjiga. Bibliotekari, čak i iz biblioteka koje nisu blizu Belom Valjevu, pisci, profesori, doktori književnih nauka, predstavnici Ministarstva kulture, vladika, đaci i njihovi nastavnici, pod istim krovom i istim povodom, da obeleže značajan događaj na kulturnoj mapi Srbije u mestu koje je proslavio Matija Bećković pesmom "Kad dođeš u bilo koji grad".\nO bibliotekama u prošlosti i danas govorila je Jasmina Ninkov, direktorka Biblioteke Grada Beograda, najveće javne biblioteke u Srbiji, a prigodnim govorom prisutnima se obratio i prof. dr Aleksandar Jerkov, direktor Univerzitetske biblioteke "Svetozar Marković" i profesor književnosti 20. veka na Filološkom fakultetu u Beogradu.\n- Razmišljao sam da donesem ciglu, da se ugradi ili da je gazimo, rekao je na početku uvaženi gost. Nije tačno da se malo čita, čita se mnogo, čita se koješta, nastavio je. Treba čitati književnost, preporučujući pisce poput Radovana Belog Markovića, gosta na svečanosti i zavičajnog pisca valjevske biblioteke.\nAleksandar Jerkov (Foto: Đorđe Đoković)\n- Ovo je jubilej svih bibliotekara i biblioteka, kazala je direktorka Biblioteke Violeta Milošević, čestitajući prisutnima jubilej. Dva meseca su direktorka i saradnici pripremali program, u koji su uključeni i poslenici kulture iz drugih ustanova, a obeležavanju jubileja priključili su se i đaci sa svojim profesorima u valjevskim školama.\nBiblioteka radi 12 časova dnevno, a digitalna valjevska biblioteka vidljiva je na internetu u bilo koje doba dana i noći, saznali u prisutni na svečanosti.\nBiblioteke povezuju ljude, realno u bibliotečkom prostoru ili u virtuelnom svetu.\nZavičajni pisci i zavičajna prošlost oživljeni su na sceni znalačkom kombinacijom žive pesničke reči i igranih delova.\nPred publikom zanimljiva scenografija, dočeka te Matija sa pomenutom pesmom, sačeka te i "Vera Pavladoljska". Prisutna je bila i Desanka, kroz stihove, a Ljubu Nenadovića na scenu je "priveo" glumac Branko Antonić. Pred publikom, na sceni, sve je moguće, pa i susret Ljube Nenadovića, književnog velikana iz 19.veka i dečaka rođenog krajem prve decenije 21. veka.\nSusret Ljube Nenadovića i dečaka (Foto: Đorđe Đoković)\nDa li su pre 150 godina osnivači Čitaonice valjevske verovali da će ih potomci slaviti? Možda su se nadali da će Valjevo jednog dana dobiti biblioteku namenski građenu za potrebe narastajućeg građanstva, potomaka onih koji se sa visova "valjali" ka gradu na Kolubari. Mada, ni kafane nekada, nisu bile nezgodna mesta za čitanje novina i knjiga.\nJubilej je obeležen u drugoj ustanovi kulture – Centru za kulturu, pošto biblioteka nema adekvatan prostor za organizvanje programa ovog tipa. Nekadašnji Dom vojske, trebalo je da postane biblioteka, ali valjevska vlast je odlučila drugačije, da objekat proda.\nU Čačku su donosioci odluka shvatili značaj biblioteka, te su Dom vojske opredelili za biblioteku, i početkom ove godine, posle rekonstukcije objekta, grad na Moravi dobio je modernu biblioteku sa svim odeljenjima pod jednim krovom.\nSanjali su mnogi novu zgradu valjevske biblioteke, s pravom, znajući da u zemljama koje imaju odgovornost prema građanima najlepše zgrade jesu upravo biblioteke. Austrija, Holandija, Švajcarska, Švedska su se nadmetale koja će imati lepšu, veću i funkcionalniju biblioteku. Finska je odnela pobedu, ne samo po broju bibliotečkih kvadrata u Helsinkiju, već po onome što nudi građanima.\nPetar Pajić i Zdravko Ranković su samo neki od poslenika kulture i majstora reči ispisane stihovima ili u prozi, koji nisu dosanjali svoj san i san mnogih generacija valjevskih bibliotekara – zgradu, sazidanu da bude biblioteka.\nSan dug 150 godina. Koliko još godina, decenija? Da potomci postanu preci? Ne bi oprostili preci sadašnjih potomaka.\nZato: Kad dođeš u bilo koji grad, i vidiš lepu, novu zgradu biblioteke, pitaj se gde si došao! U dnevnu sobu grada? Centar za celoživotno obrazovanje? Muzej knjige i kulturne baštine? Riznicu znanja? Istraživački centar? Resurs centar? Prostor za boravak i druženje? Prostor za učenje? Mesto za kulturna susretanja? Došao si /došla si u budućnost!\nSkupština usvojila Odluku Pre 19 sati 50 minuta


Iako je Aleksandar Vučić obećao da će ministar odbrane Bratislav Gašić bit smenjen sa te funkcije, za čije obavljanje je…\nMinistar policije Nebojša Stefanović po ko zna koji put Ministarstvo unutrašnjih poslova zloupotrbljava i ponaša se kao da je ono…\n1. Srbija danas ima nedomokratsku, autoritarnu i nasilnu vlast koja svakoga dana nanosi štetu građanima i građankama Srbije i prioritet…\nSocijaldemokratska unija pozdravlja odluku Aleksandra Vučića i najavu raspisivanja vanrednih parlamentarnih izbora, ali ne veruje da su motivi za raspisivanje…\nSocijaldemokratska unija odazvaće se pozivu na sastanak opozicionih stranaka koji je uputio predsednik Demokratske stranke gospodin Bojana Pajtića. Sastanku lidera opozicije…\nhttp://www.sdu.org.rs/wp-content/uploads/2016/01/DSD_6548-1024x680.jpg 1024 680 Socijaldemokratska Unija Socijaldemokratska Unija http://www.sdu.org.rs/wp-content/uploads/2016/01/DSD_6548-1024x680.jpg 6. decembra 2015. 26. jula 2017.\nArhiva aktivnosti Izaberi mesec april 2019 januar 2019 decembar 2018 novembar 2018 oktobar 2018 septembar 2018 avgust 2018 jul 2018 jun 2018 maj 2018 februar 2018 januar 2018 novembar 2017 oktobar 2017 septembar 2017 avgust 2017 jul 2017 jun 2017 maj 2017 april 2017 mart 2017 februar 2017 januar 2017 novembar 2016 oktobar 2016 septembar 2016 avgust 2016 jun 2016 maj 2016 april 2016 mart 2016 februar 2016 januar 2016 decembar 2015 novembar 2015 oktobar 2015\nKONGRESNA REZOLUCIJA O KOSOVU\nKozarčeva 52, stan G4, 11050 Beograd, Srbija\n+381 11 423 6983


Softić rekao da BiH ima tri tone zlata: Rezerve iznad 15,4 milijardi maraka | BL Portal\nSoftić rekao da BiH ima tri tone zlata: Rezerve iznad 15,4 milijardi maraka\nU kontekstu značaja ovog oblika rezervi poseban je naglasak u odgovoru stavljen na činjenicu da se monetarno zlato smatra sigurnom imovinom za kojom raste potražnja u uslovima nesigurnosti i nestabilnosti; zaštićena je od negativnih uticaja inflacije, stoga predstavlja oblik očuvanja vrijednosti i smatra se najpouzdanijom komponentom deviznih rezervi.\nKada je riječ o ukupnim neto deviznim rezervama, one su prešle iznos od 15,4 milijarde maraka. Uvidom u godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2020, vidljivo je kako su neto devizne rezerve na kraju 2020. godine iznosile 13,86 milijardi KM i povećane su za 1,27 milijardi KM (10,09 odsto) u odnosu na kraj 2019. godine. Rast se nastavio i u ovoj godini, a iznos od 14 milijardi KM premašen na kraju aprila. Značajan rast ostvaren je i u maju, junu, julu i augustu, pa je tako iznos neto deviznih rezervi na dan 31. avgusta ove godine bio nešto veći od 15,4 milijarde KM. Inače, kada je riječ o radu ove institucije u prošloj godini, Centralna banka BiH navodi kako je i u 2020. ispunila cilj definiran zakonom – izdavanje domaće valute prema aranžmanu valutnog odbora. Naime, u skladu sa čl. 31. Zakona o CB BiH, obavezna je osigurati da ukupan iznos njene novčane pasive nikada ne pređe ekvivalentan iznos njenih neto deviznih rezervi, što je u potpunosti i ispunjeno.\nU skladu sa Zakonom o CB BiH i odgovarajućim internim aktima, Centralna banka BiH upravlja deviznim rezervama polazeći prvenstveno od načela sigurnosti i likvidnosti investiranja. Tako, u cilju smanjenja rizika za održivost valutnog odbora, članak Zakona o CB BiH zabranjuje investirati više od 50 odsto ukupnog nesmanjenoga kapitala i rezervi u druge valute osim sidrene. Na osnovu te odredbe CB BiH više od 95 odsto deviznih rezervi investira u financijske instrumente denominirane u euro.\nKada je riječ o samoj strukturi deviznih rezervi, nju su na kraju 2020. činili oročeni depoziti kod banaka (bez prekonoćnih depozita) s udjelom od 14,42 odsto; likvidni portfelj s udjelom od 34,47odsto; investicijski portfelj (vrijednosni papiri kojima je do dospijeća preostalo više od godinu dana) s udjelom od 49,01 odsto i zlato s udjelom od 2,10 odsto.\nNa kraju 2020. godine likvidni portfelj činili su tekući računi kod banaka (10,39 odsto ukupnih deviznih rezervi); prekonoćni depoziti (2,82 odsto ukupnih deviznih rezervi); gotovina u riznici CB BiH (1,03 odsto ukupnih deviznih rezervi); posebna prava vučenja MMF-a (0,01 odsto ukupnih deviznih rezervi) i vrijednosni papiri kojima je do dospijeća bilo preostalo godinu dana i manje (20,22 odsto ukupnih deviznih rezervi).\nTags: BiH, Centralna banka BiH, rezerve\nNakon što su otac i sin umrli od korone: Cijelo selo se vakcinisalo za dva dana\nVideo koji je izazvao veliku pažnju: Kako da prepolovite jabuku bez noža VIDEO


Автор темы Ixebov\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org12. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i rampmarketplace strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ


Problem Psihogenog Steriliteta\nAutor KucniLekar\t Poslednje ažuriranje Feb 21, 2017\nProblem psihogenog steriliteta je kompleksan.\nAko ne postoje ubedljivi naučni dokazi da je sterilitet kod izvesnih parova posledica dejstva psiholoških faktora, nesumnjiva je činjenica da sam sterilitet uzrokuje stres.\nŠta se uopšte zna o psihogenom sterilitetu?\nUobičajeni stav u medicini, da sve što se ne može objasniti trenutnim saznanjima egzaktne nauke pripada oblasti psihologije, ogleda se posebno u domenu afertiliteta i steriliteta. Veruje se da afertilnost pogađa oko 10% parova, a među njima oko 10 do 20 % nema očigledne medicinske uzroke svoje neplodnosti. Ovaj mit o magičnoj moći psihologije da objasni pojavu steriliteta u slučajevima kad je tradicionalna medicinska nauka nemoćna, kao i da svojim intervencijama pomogne rešavanju tako delikatnog problema, počiva na dvema realnim situacijama: gubitku menstruacije u žena koje su smeštene u koncentracione logore i začeću nastalom nakon adopcije (usvajanja) deteta.\nDok se u prvom slučaju objašnjenje može naći u potrebi žene da se biološka egzistencija sačuva prekidom gubitka krvi u situaciji kad je unos hrane smanjen, podatak da izvesni parovi koji su mnogo godina bili bez dece dobijaju sopstveno dete ubrzo nakon usvajanja, smatra se dokazom da postoji psihogena afertilnost. Ova pojava objašnjava se činjenicom da adopcija deteta smanjuje stanje napetosti koje je uzrokovano ambivalentnošću prema materinstvu, strahom od odgovornosti, itd. Suprotni stavovi, međutim, ukazuju na to da ne postoji veza između iskustva materinstva i oslobađanja od afertilnosti: iskustvo materinstva u izvesnim slučajevima samo precipitira događaj, koji bi se u svakom slučaju dogodio pre ili kasnije. Drugi terapeuti navode da se psihološka intervencija lekara, koja prethodi odluci para da usvoji dete, u vidu saopštenja da ne postoji ili postoji mala šansa da se koriguje njihova afertilnost – bolje doživljava, nego li ostavljanje u neizvesnoj prognozi.\nIdeja da sterililet ili fertilitet mogu biti pod uticajem psiholoških faktora leži u osnovi brojnih legendi, dajući fertilnosti mitski karakter (bacanje pirinča ili žita na mladence, vezivanje cipela za automobil kojini mladenci odlaze na bračno putovanje)…\nZaista, da li postoji psihosomatski poremećaj koji ima za posledicu naplodnost, pored odsustva telesnog oštecenja, ili poremećaja funkcija organa za reprodukciju?\nPsiha protiv plodnosti\nBrojni autori razmatrali su ulogu različitih puteva koji mogu uticati na pogoršanje fertilnosti, usled stimulusa s bilo kog nivoa polnih organa: iz vagine, uzrokujući hemijske promene koje uništavaju spermatozoide iz grlića materice, usled najčudnijeg, gotovo protivprirodnog mehanizma “antimalerinskog orgazma”, u toku koga se sperma izbacuje iz grlića materice i vagine serijom nevoljnih grčeva (objašnjenje zbog čcga žena u momentu doživljavanja orgazma ne može ostati trudna) iz jajovoda, provocirajući funkcionalne smetnje u vidu grča. Novija istraživanja ukazuju na postojanje antispermatičnih antitela u krvi normalnih žena. Takva inkompatibilnost u Ijudi, koju u životinja odgajivač može rešiti zamenom mužjaka, verovatno je cena monogamije.\nKako objasniti uticaj emocija na pogrešno funkcionisanje pojedinih delova, ili čitavog genitalnog trakta?\nPrva veza na koju je ukazano jeste ta, da je sterlitet udružen s frigidnošću, a da orgazam olakšava začeće, te da se lečenjem jednog problema automatski rešava drugi problem (H. Deutsch: “Za normalnu ženu koitus psihološki predstavlja prvi akt materinstva… način na koji se akt odvija za nas je često pokazatelj strukture njene ličnosti, posebno dela njene ličnosti koji je u direktnoj vezi za oplodnjom”). Kasnije istraživanje ukazala su na to da “kada žena želi da bude trudna, ona sve više postaje frigidna u odnosu na partnera”. (Benedek).\nNesumnjivo je dokazano da se stanje napetosti zapaža češće u sterilnih žena, nego što pokazuju žene koje su rađale. Najčešće je ono povezano s emocionalnim sokom koji utiče na promenu funkcija hormona, sa strahom od trudnoće i pobačaja, ili je uzrokovano bračnim, profesionalnim ili drugim egzistencijalnim problemima.\nPredpostavljeni tipovi neplodnih žena\nlako nema dovoljno pouzdanih dokaza o ulozi strukture ličnosti u afertilnosti žena, najpopularnija hipoteza je u vezi s ambivalentnim stavom u odnosu na materinstvo. Bez obzira na intenzitet ispoljavanja svesne želje da se postane majka, sugeriše se daje to u stvari maska nesvesne reakcije na materinstvo. Pretpostavljeni efekat ovog konflikta, između želje da se ima dete i strepnje kako biti majka, jeste kočenje jednog ili više mehanizama neophodnih za oplodnju.\nPri pokusaju da se opišu psihološki tipovi sterilnih žena najčešće se pominju:\npsihička i /ili emocionalna nezrelost: slabe, osećajne, prezaštićene zavisne žene, koje prikrivaju svoju agresivnost prema majci;\nmaskulini / agresivni tip, koji odbija žensku ulogu, pa samim tim i materinstvo;\nnaglašeno materinski tip, koji investira svoj materinski duh pre svega u svog supruga i tretira ga kao sina; biti roditelj predstavlja ozbiIjnu pretnju bliskosti bračnih partnera i začeće se nesvesno izbegava.\nžensko-erotivni tip, za koji je materinstvo teškoća, izvor briga,\nopsesivni tip, visokih intelektualnih potencijala, koji ne može da reši konflikt profesije i svoje uloge u domaćinstvu i nerado se odriče ambiciozne karijere;\nhronično anksiozne žene, koje nisu u stanju da se emocionalno investiraju u trudnoću.\nOvi tipovi žena ponaosob se opisuju, jer je tako pogodnije, ali mogu postojati u različitim kombinacijama.\nTreba naglasiti da u psihološkoj literaturi ima i suprotnih stavova, prema kojima ličnost sterilnih žena nije ni po čemu specifična, posebno maskulina ili infantilna jer nepostoje relevantni podaci iz ozbiljnih kliničkih istraživanja, koji bi potvrdili hipotezu o tipičnom profilu takvih ličnosti.\nRazmatrajući nesvesne mehanizme sterilnih žena, Loftus konstatuje predominaciju majčine i odsustvo očeve figure (otac slab, odbačen ili odsutan) i sputanu agresivnost prema majci (strah od gubitka njene Ijubavi, osećanje krivice zbog neprijateljskih osećanja prema majci). Langer je pokazao da su izvesne sterilne žene ostale trudne nakon što su proživele težak period (ratovi, ekonomske neprilike), jer su tada imale osećaje da su okajale svoje grehe.\nOrtodoksni sledbenici Frojda analizirali ,su odnos sterilne žene, sa slikom koju je imao otac u njihovom životu. Frojd je, naime, ukazao na to da se u normalnoj evoluciji žene želja za penisom u preedipalnoj fazi psihoseksualnog razvoja progresivno zamenjuje željom da se ima dete, najpre od oca, potom od muža. U izvesnim slučajevima veza za oca ostaje kao privilegovana relacija žene koja je sterilna, zbog toga što bi svako začeće imalo karakter opasne incestuoznc veze. Kod infantilnih žena koje nikada nisu napustile primami odnos otac — kći postoji nesvesna želja da se održi ovakav odnos, koji bi bio naružen prisustvom deteta koje je začeto od drugog čoveka.\nProblemi afertilnosti i terapijske procedure, navode parovi podvrgnuti ispitivanju i lečenju, tretiraju se kao stresogeni doživljaj, a žene ih opisuju kao najvecu životnu krizu koju su ikada iskusile. Myers iznosi iskustvo da se žene prijatnije osećaju kad govore o fertilnosti, iskazujući svoje emocije, dok muškarci imaju potrebu da se prikažu jakima, prikrivajući svoja osećanja kroz rad ili neki hobi. Nesposobnost da se začne ili iznese trudnoća predstavlja narcističku povredu ličnosti i značajan psihološki gubitak. Pacijenti koji su iskusili ove probleme izjavljuju da se ne osećaju pravim muškarcem ili pravom ženom. Ovakvo osećanje često se odražava na seksualno ponašanje: pacijenti mogu izbegavati seksualne aktivnosti ili, u pokušaju natkompenzacije, odaju se pomamnim seksualnim aktivnostima.\nNovi način tretiranja afertilnosti donose i mnoge dileme: da li se lečiti u svom mestu, ili putovati u poznate centre, kome se obratiti, da li su mere lečenja dovoljno efikasne? Dijagnostička procedura i tretman afertilnosti izuzetno su skupi, često zahtevaju preformulaciju seksualnih odnosa i njihovo odvijanje po od lekara propisanim pravilima. Menstrualni ciklus i ovulacija podvrgavaju se uticaju hormona koji se doziraju, jajna ćelija se vadi iz ženskog tela, dok se spermatozoidi pribavljaju kroz akt masturbacije. Na taj način parovi su lišeni sopstvene seksualne intimnosti, a njihova uloga svodi se na objekte prokreacije. Tokom tretmana afertilnosti svaki menstrualni ciklus je kreščendo nade i uzbuđenja, koji se često završava razočaranjem. Takođe, postoji i suprotan efekat i smanjena učestalost koitusa usled promena u raspoloženju. Stanway (198O) je skrenuo pažnju za rizik od jatrogeno izazvane nesposobnosti kod parova kojima medicinsko osoblje “ne da mira”!\nAfertilni parovi mogu povremeno doživljavati okolinu kao prepunu trudnih žena i srećnih roditelja. Činjenica da izvestan broj žena namerno abortira, ili postaje neodgovarajuči roditelj potencijalno je bolna za parove bez dece. Stoga, kod njih kontakt s tuđom decom može provocirati Ijubomoru i bes, emocije koje kod njih izazivaju oseća krivice i čine prethodna zadovoljstva u druženju s prijateljima veoma bolnim. Sve ovo nameće ključno pitanje: koliko, zapravo, vremena, emocija, energije i novca treba potrošiti da bi neko postao roditelj?\nProblem je očigledno kompleksan: ako nema ubedljivih naučnih dokaza da je sterilitet kod izvesnih parova posledica neposrednog dejstva psihičkih faktora, nesumljivo je da on sam po sebi predstavlja stres. Istraživanja su pokazala veliku zastupljenost anksioznosti u toku lečenja steriliteta, ali i visok procenat depresije nakon neuspeha lečenja, čija klinička ekspresija veoma podseća na oplakivanje umrle bliske osobe.\nBez obzira na to da li konačno rešenje problema zavisi od medicinske pomoći, ili je ono u domenu lične odluke zainteresovanih partnera, nameće se problem cene, koji određuje kvalitet života nesuđenih roditelja.\nAutor:prof dr Srbobran Miljković\nNavike koje nas vode ka depresiji\nSaveti kako pomoći sebi kod depresije\nIzlečite depresiju bez lekova\nSilikoni u usnama\nUticaj rena na zdravlje


Citroen napušta WRC ako se ne pređe na hibridne pogone - Auto Republika\n„Nema poente“, kažu predstavnici francuske marke.\nŠefica Citroena, Linda Džekson, izjavila je novinarima da je taj brend zainteresovan za nastavak saradnje i učestvovanje u WRC reli šampionatu, ali samo pod određenim uslovima.\n„Aktuelna pravila važe do 2020. godine, ako nakon toga ne dođe do uvođenja neke vrste hibridizacije, mi više nećemo učestvovati, jer ne vidimo svrhu“, kaže Džeksonova. Ona je dodala da je WRC veliki ispitni poligon za Citroen i da su zahvaljujući učestvovanju u toj seriji ostvarili brojna tehnološka unapređenja, ali da je hibridizacija budućnost i da Citroen nema vremena, a ni novca za gubljenje.\nAko WRC ne pristane na hibridizaciju, Citroen će biti jedan od prvih brendova koji će se povući. „Jednostavno, u tom slučaju gubimo prostor za testiranje inovacija. WRC će tada postati isključivo marketinški poligon sa velikim jazom između onoga što se dešava sa automobilima namenjenim za javne puteve i reli modelima. U takvoj situaciji i takvom šampionatu nećemo da učestvujemo“, jasna je šefica Citroena.\ntags: citroen PSA WRC Ženeva 2019\nnext I WRC ide u hibridizaciju


Janjić i Seferi o Kosovu, taksama, sastanku u Parizu | N1 Srbija\nJanjić: Strana koja ne dođe u Pariz automatski gubi, to je poslednji test\n13.06.2019. |21.52 |\nNema dileme da li će sastanka Beograda i Prištine 1. jula biti, jer ona strana koja ne dođe u Pariz automatski gubi, smatra Dušan Janjić iz Foruma za etničke odnose. Novinar Idro Seferi kaže da politički lideri iz Beograda i Prištine izjavama poslednjih meseci kao da hoće da poruče da ne može biti zamrznutog konflikta na Balkanu.\n"Sastanka će jednostavno biti, i to nije dijalog, tj nastavak pregovora, već traženje rešenja kako da se obnovi dijalog i da se reše problemi nastali između 2018, kad je umro dijalog, i danas. Nisu samo takse tu u pitanju, već i da li će Beograd da institira na ukidanju taksi ili će prihvatiti da razgovara o uslovima za njihovu suspenziju, kao i pitanje bezbednosti, a to su teme koje obavezuju na razgovore", kazao je Janjić.\nKako je rekao, "onaj ko ne dođe u Pariz taj automatski gubi", jer okrenuti leđa Nemačkoj i Francuskoj, okrenuti leđa EU kad radi nešto u dogovoru sa SAD - to je samoubistvo.\nSeferi smatra da je stvorena politička guzva pred održavanje tog sastanka i da je jasno da neće biti konkretnog plana.\n"Po najavama i svim izjavama vide se da je to izbegavanje odlučivanja i to će pre biti kupovina vremena. Videći sve izjave poslednjih par meseci krenulo je na ličnom nivou, nivou vređanja, čime možda hoće da dokažu da status kvo u ovom regionu i nije dobar i izgleda ovako kako vidimo", kaže on.\nJanjić dodaje da je odluka Berlina i Pariza da u koordinaciji sa SAD nešto urade bila racionalna, a da problemi koji su na stolu u Parizu moraju da se rešavaju.\n"To je poslednji test, poslednja prilika da se pokaže da li su za mirno rešavanje problema i hoće li u EU, i ko ne dođe, posle toga neće imati šta da priča", ponovio je on.\nSeferi je rekao da ishod tog samita može biti da dođe do nastavka dijaloga, ali ako Kosovo dobije neke zvanične, javno izrečene garancije da neće biti podele, kao i druga strana o ukidanju taksi.\nPolitičari pokušavaju da šalju poruku indirektno da ne može biti zamrznutog konflikta na Balkanu, jer će biti incidenata, dodaje on.\nTango Beograda i Prištine i dalje na čekanju, hoće li "partneri" prevazići krizu\n"Ali Kosovo zbog taksi ne može da izađe iz tog procesa bez konkretnog pomaka, a Srbija isto, pa smo došli do toga da niko neće ništa da uradi, i svako optužuje drugu stranu da nisu učinili ništa po pitanju implementacije dogovora iz Brisela".\nJanjić je istakao da treba mnogo ozbiljnije uzeti u obzir incidente i ekstremizam koji je u porastu.\n"Kaže se - ubi me prejaka reč... igrate na emocije, tako se upravlja strahom, ta retorika je išla sve jače i jače od 2015, ubistvo Olivera Ivanovića je bio signal da se stane. Pa, čekajte ljudi, da li možete da kontrolišite mržnju koju ste proizveli, paralelne kriminalne sturkuture koje su se priključile... I zbog toga je Pariz važan, ne dao bog da neko ne ode", kaže.\nOn je upozorio da nismo daleko od nastavka konfrontacija i žestokog odgovora međunarodne zajednice.\n"Ovaj film sam ja gledao '89, '90. godine, ko nije znao da siđe s broda 90, ušao je u rat", kazao je.\nSeferi i Janjić su se složili da bi nakon Pariza mogla da se očekuje sledeća serija tehničkih razgovora.\nUrednik RTV KiM Goran Avramović rekao je da je Kosovo trenutno kao država kao "adolescent koji se buni protiv autoriteta".\n"Zapaljive izjave dolaze sa obe strane, one služe za unutrašnju upotrebu, naravno da dižu tenzije, a kako se situacija odvija nemam utisak da želimo da dođemo do rešenja", kaže on.\nJanji' međutim smatra da nijednu meru ne treba gledati kao na udvaranje biračima već grčevitu borbu za jačanje pozicija ili odlaganje rešenja ako pozicije nema.\n"Ali problem je dokle ti to možeš da igraš", ukazao je on.\nSeferi je rekao da je manje važno pitanje da li će Srbija priznati nezavisnost Kosova ili ne, važnije je da li ćemo moći da prihvatimo realnost, da idemo dalje i da to počne da se zove završenom istorijom.\nIdro Seferi dušan janjić Kosovo\nPoziv na pomoć susedima iz Albanije: Pokažimo bolju stranu regiona 30.11.2019.\nNaravno da treba otići na sastanak u Parizu. Samo pre toga treba uvesti kontramere: selektivne takse za robu sa Kosova, nepriznavanje kosovarskih pasoša i kosovarskih registarskih tablica i proglasiti Briselski sporazum nevažećim i povuci sve sto je urađeno.\nAjd u sto marke da će naša delegacija po nalogu iz Moskve da ostane kući?\nA šta gubi?