Saslušanje je inicirao predsjednik Odbora za bezbjednost i odbranu Milan Knežević\n52699 pregleda\t112 reakcija\t62 komentar(a)\n22.10.2021. 10:15h Ažurirano: 22.10.2021. 16:48h\nBošnjak: Poslednjih dana isplivale stvari za koje smo odavno znali\nPoslanica Pokreta za promjene Branka Bošnjak kazala je da je potpuno saglasna sa inicijativom za saslušanje.\n"Poslednjih dana su isplivale neke stvari za koje smo odavno znali, ali očigledno je da je naša UDBA baš UDBA", kazala je ona.\nDodala je da ne vjeruje u savjest onih koji su tamo proveli radni vijek poručivši da treba rasformirati ANB, jer takva služba ne zaslužuje da postoji.\n"To više nije tajna, nego javna služba", kazala je ona.\nBošnjak je dodala da treba ispitati i imovinu tajnih agenata "jer tamo ima milionera i milijardera".\nOna je kazala da se poslednjih dana vidjelo da se pominju neka ubistva, i da su to vjerovatno ubistva "za državu".\nBošnjakfoto: Savo Prelević\nRekla je da misli da je vrh države i tajne službe, koja više nije tajna, bili povezani sa mafijom.\nKazala je da bi bilo dobro da se formira eksterno odjeljenje ili tužilaštvo koje će se baviti političkom korupcijom.\nKonatar: Najurgentnija stvar izglasavanje TS, nema ni pomena o tome\nPoslanik GP URA Miloš Konatar rekao je da podržava inicijativu za kontrolno saslušanje, ali bi želio da doda da sve ono što je Knežević rekao govori da je najurgentija stvar izglasavanje Tužilačkog savjeta.\nKazao je da je bez toga sve uzalud i da se suštinski ništa ne može promjeniti.\n"Za mene je to neprihvatljivo i ako mislimo da se borimo efikasno protiv korupcije i organizovanog kriminala. Ako mislimo da ispravljamo ove stvari i privatne i porodične drame koji su neki ljudi prolazili zbog zloupotreba, onda moramo da izglasamo TS", kazao je on dodajući da na današnji dan nema ni pomena o tome iako je redovno zasijedanje Skupštine počelo 1. oktobra.\nKnežević mu je odgovorio da je DF u februaru bio spreman da se donesu tužilaćki zakoni, izabere TS, ali da URA na kraju nije stavila potpis na to.\nPoručio je da bi bilo mnogo bolje da vrijeme provodimo u Crnoj Gori nego da ga trošimo "na čajankama po ambasadama, sa kafe kuvaricama".\nKonatar mu je odgovorio da nema urgentnijeg pitanja od reforme tužilaštva.\nMartinović: Oni koji prebacuju odgovornost na Skupštinu, spinuju\nPoslanik Demokratske Crne Gore Vladimir Martinović rekao je da sve ono što se dešava u Crnoj Gori, a tiče se bezbjednosnog sekora, ni malo nije prijatno.\nKazao je da je to zasostavština prethodnog režima.\nPodsjetio je da su prisluškivani tada opozicioni poslanici, crkveni velikodostojnici, i da im to nije bilo toliko čudno, jer od jedne takve vlasti i režima ništa drugo se nije moglo očekivati.\nKazao je da prethodna vlast nije vjerovala ni samoj sebi i da poslednji slučaj pokazuje da su jedni druge kontrolisali.\n"Jedan čovjek i organizovana kriminalna grupa oko njega drže sve stvari pod kontrolom", kazao je on.\nMartinović je rekao da ga raduje činejnica da sadašnji menadžment ANB-a pokreće stvari sa mrtve tačke i da je konačno na čelu te institucije čovjek koji nije ni pod čijom kontrolom.\nKazao je da je u ranijem periodu svaki šef tajne službe bio pod patronatom tadašnjih parlamentarnih većina.\n"Dokle god budu radili u skladu za Ustavom i Zakonom i u cilju zaštite interesa Crne Gore imaće našu podršku", rekao je Martinović govoreći o sadašnjem šefu tajne službe Dejanu Vukšiću.\nKazao je da Crnoj Gori ne treba politički tužilački savjet, već onaj koji neće biti pod kontrolom nijedne partije, niti bilo čijom.\n"Svi oni koji prebacuju odgovornost na Skupštinu, spinuju zlonamjerno javnost, jer se procedure oko izbora TS jasno znaju. Takvog akata nema u Skupštini, matični odbori nije završili izbor kandidata... Ako neko hoće politički TS, a nestranačku Vladu, onda je podbrkao babe i žabe", rekao je Martinović.\n"Hajmo da pričamo o nekim stvarima koje su suštinski bitne za pvu situaciju i državu, ali ne nikako da politizujemo ono što se ne smije politizovati... Tačno je da su nužne reforme...ali ako neko misli da umjesto ovog, imenuje novi TS politički, taj je zalutao sa evropskog puta", kazao je Martinović.\nKnežević je rekao članovima Odbora da je dobio informaciju da je Dejan Peruničić pušten na slobodu.\n"To pokazuje da je SDT ribolovačko društvo. Milivoje Katnić uhvati nekog, poljubi ga i pusti. Ako ikada ode u penziju, a trebao je čim je izgalsan zakon, treba mu poklonniti garnituru štapova za pecanje", rekao je on.\nKonatar: Koprivica sa zakaže sjednicu i da se utvrdi lista kandidata\nKonatar je odgovorio da je GP URA do 31. jula uradila sve da se izabere TS, da nijesu postavljali nijedan uslov i da lista, prije nego dođe na plenum mora biti utvrđena na Odboru za politički sistem i pravosuđe čiji je predsjednik Momo Koprivica iz Demokrata.\nPozvao je Koprivicu da zakaže sjednicu i utvrde listu.\n"Mi nemamo drugog puta osim da izaberemo TS. Ako ćemo da gledamo ovo što gledamo danas - puštanje na slobodu svakakoga ko ima dodira sa SDT-om i Katnićem....Treba li neko iz bezbjednosnog sektora da izgubi glavu da bi mi izglasali TS?", rekao je Konatar.\nKolegama je poručio da je neko uslovio izglasavanje tužilačkih zakona rekonstrukcijom Vlade.\nKnežević je odgovorio Konataru da oni koji sada vode bezbjednosni sektor mogu izgubiti glavu samo ako se neko zaljubi u njih, ili oni u nekoga.\n"Nije vam trebao TS da izvršite smjenu onih ljudi u bezbjednosnom sektoru kojim koordinira Abazović, pa ću vas podsjetiti da u bezbejdnosnom sektrou sjede i Tomčič i Milović koji su bliski Veljoviću", kazao je Martinović.\nPitao je Konatara kako im nije smetao DF kada su sa njima pisali tužilačke zakone, a smeta im da uđu u Vladu.\nRekao mu je da to moraju da objasne glasačima, a da je Demokratama sve jasno.\nOn je kazao da je Abazović glavna zvijezda Vučićevih tabloida, ali ga je Knežević opomenuo govoreći mu da tablodi nisu tema.\n"Ne znam da li Vam je zasmetala konstatacija da su kolege iz URA-e imale koaliciju sa vama", pitao je Martinović Kneževića.\nPredsjednik Odbora mu je odgovorio da mu ne smeta, jer su i Demokrate imale koaliciju sa DF-om. .\n"Mi smo se dogovorili da Aleksa Bečić bude predsjednik Skupštine. Vi ste svi imali koaliciju sa nama, a izgleda samo mi nismo imali ni sa kim", kazao mu je Knežević.\nMartinović je pozvao građane i medije da provjere ko sjedi na ključnim pozicijama u bezbejdnosnom sektoru.\nKonjević: Rad Odbora najviše doprinio rijetkoj pohvali prema Skupštini\n"Mislim da je rad Odbora za bezbjednost najviše doprinio rijetkoj pohvali prema Skupštini", rekao je Konjević.\n"Zato nam se dešava da mi imamo već mjesec dana od kada je predsjenik Vlade rekao da se dogodio puzajući državni udar, a da mi i dalje nemamo razriješenu tu situaciju", kazao je Konjević.\nKonjević je kazao da postoji ozbiljan sukob u bezbejdnosnom sektoru - direktor ANB-a smatra da direktora Uprave policije treba razriješiti.\nKnežević ga je pitao šta bi se dogodilo da se SDP dogovorio sa Krivokapićem kada je sa buketom cvijeća došao kod Draginje Vuksanović, a Konjevuć mu je odgvorio da su ih oni (Front) preduhitrili.\n"Vjerovatno je buket koji je donio nama bolje mirisao", rekao je Knežević.\nIbrahimović i Konjevićfoto: Savo Prelević\nKonjević je kazao da je mjesecima govorio, a da mu niko nije vjerovao, da su zbog Vukšićevog ponašanja na jednom odboru izgubili povjerenje ključnih partnera, a da je to sada jasno spočitano.\nBošković: Za ono što se dešava ne može optužiti bivša vlast\nPoslanik Demokratske partije socijalista Predrag Bošković rekao je da se za ono što se sada dešava ne može optužiti bivša vlast.\nRekao je i da će podržati inicijativu za saslušanje.\nBošković je upozorio kolege da, kada govore o nekome, ne crtaju mete i ne stavljaju prst na obarač.\nŽivković: Ljudi u bezbjednosnom sektoru ne govore jedni sa drugima, već rade jedni protiv drugih\nPoslanik DPS-a Danijel Živković kazao je da podržava inicijativu ali da misli da neće imati potpunu svrsishodnost, jer je postupak zbog kog je sazvana sjednica u toku.\nKnežević je prethodno rekao da traži da saslušanje bude već u ponedeljak.\nŽivković je kazao da se ljudi u bezbjednosnom sektoru guraju ko je prvi i da su na jednoj strani Abazović "koji je prvi policajac, prvi sudija, prvi tužilac", na drugoj strani je Krivokapić koji pokušava da stavi bezbjednosni sektor pod svoju kontrolu, a na trećoj Vukšić".\nOn je rekao i da ljudi u bezbjednosnom sektoru ne govore jedni sa drugima, već rade jedni protiv drugih.\nŽivković je rekao da je kuriozitet da su i Krivokapić i Vukšić bili nosioci lista Koalicije za budućnost Crne Gore, a da ih sada brani druga partija.\nRekao je Kneževiću da su teške optužbe koje je iznio na račun Mila Đukanovića i Duška Markovića, a ovaj mu je odgovorio da jesu i da stoji iza njih.\nŽivković mu je kazao da onda ode u neku instituciju, i ako ne vjeruje "svom kumu Katniću" da ode u policiju.\nVladajućoj većini je rekao da je bolje da sjednu zajedno i liše službe političkih pritisaka.\nPoručio im je i da je stanje u bezbjednosnom sektoru možda ovakvo zbog političke nestabilnosti i pozvao ih da vrate povjerenje građanima i izmjere se na izborima.\nKnežević Živkoviću: Ako imate saznanja o prisluškivanju zajedno ćemo podnijeti krivičnu prijavu\nKnežević mu je objasnio koje su sve funkcije u bezbjednosnom sektoru pokrivali Đukanović i Marković.\n"Markovićevo obračanje juče mi govori da će on sa jedno petoro poslanika možda prepoznati neke reformske kurseve koje je imao sa Željkom Ivanovićem u bazenu Verde... Možda je bolje gospodine Živkoviću da vi budete u toj grupi i budete dio reformskih snaga", kazao je Knežević Živkoviću.\nRekao je da stoji na raspoalaganje svima, ko god hoće da ga sasluša i pozvao Živkovića da skupa podnesu krivičnu prijavu ako ima saznanja o prisluškivanju.\n"Ja ne prizivam raspada ove koalicije, ona se raspala... Vi ste se međusobno toliko isprozivali i ucjenjivali, da više ne može", odgovorio mu je Živković.\nOdgovorio je Kneževiću i da ne brine za DPS, jer su oni ključni nosilac vlasti u budućem periodu.\nKnežević mu je rekao da je napravio veliku grešku, jer je u raspravi sa njim branio samo Đukanovića, a Markovića prepustio "kursu iz bazena Verde".\nNakon što je Živković pročitao izjavu predsjednika Srbije Aleksandra Vučića o pokušaju državnog udara 2016. godine, Knežević ga je pozvao da ostvare uvid u spise dobijene iz Srbije i da će vidjeti da tamo nema ni njega ni Andrije Mandića.\nMartinović: Nagrađeni saradnici Lazovića koji su imali saradnju sa Belivukom\nVladimir Martinović je, odgovarajući Živkoviću, objasnio da je sada na čelu ANB-a čovjek koji nije politički aktivan i da se nije ispisivao iz partija da bi došao na tu poziciju.\n"Volio bih da drugi imaju podršku međunarodne zajednice koliku ima Vukšić", rekao je Martinović.\nMartinović je kazao su samo neki od problema na koje je želio da ukaže ti što su nakon 30. avgusta 2020. godine nagrađeni unaprijeđenjem najbliži saradnici Zorana Lazovića, koji su imali saradnju sa regionalnim kasapinom Belivukom.\n"Nama treba profesionalno i časno tužilaštvo, koje će se prema svakome odnositi isto, nezavisno da li su na vlasti Demokrate, DF, URA, DPS", rekao je Martinović.\n"Kada shvatite da Vukšić nema podršku međunarodne zajednice, onda ćete jednako biti protiv njega kao što ste sada protiv Brđanina", odgovorio mu je Konjević.\nPozvao je Demokrate da se izjasne o imenovanju Vukšića i Brđanina, odnosno o tome da li su imenovanja nezakonita.\nKazao je da je Vlada radila stvari koje su suprotne Ustavu i zakonu.\nMartinović mu je odgovorio da nije na njima da cjene da li je nešto zakonito ili ne, i da će to utvrditi institucije.\n"Ja nikada, a to je lako provjerljivo, nijesam u Skupštini, ili preko medija, ili na bilo koji način, napadao g. Brđanina, ako pokušavate da branite g. Abazovića i budete njegov advokat, meni je to u redu... Zamjenili ste teze", rekao mu je Martinović, dodajući da vjeruje da Konjević nema problem sa tim što on pominje Lazovića, Tomčiča, Milovića i Belivuka.\n"Nikada nisam polemisao, kritikovao, ni imao raspravu sa Brđaninom, ali jesam sa Abazovićem. Njega sam pitao da li je za smjenu ključnih ljudi u bezbjednosnom sektoru potrebna izmjena TS", rekao je Martinović.\nKonatar je rekao da je Martinović dok je odgovarao Živkoviću i Konjeviću, u stvari polemisao sa njim, jer je više puta pomenuo Abazovića.\n"Da sam u pravu, govori i to što kolega Živković nema potrebu da mu odgovori", kazao je Konatar, dodajući da nema potrebe da Martinović koristi odgovore drugima, a polemiše sa njima.\nKonjević je dobacio "jer ispada da se krije".\n"Prepoznali su se oni koji su se grlili sa tužiocima i nazivali ih braćom. Nećemo takav TS. Nikada se nisam krio", odgovorio je Martinović.\nNuhodžić: Ova rasprava je otišla nekim drugim putem\nMevludin Nuhodžić (DPS) je rekao da ima osjećaj da danas izlaze iz kvaliteta rasprave koja je krasila taj Odbor.\n"Ova rasprava je otišla nekim drugim putem", kazao je on.\nNuhodžić je istakao da je zadatak svakog saslušanja da dobije određene stavove i mišljenja, dodajući da je dobar prijedlog da dobiju informaciju prije početka sjednice, jer je onda rasprava kvalitetnija.\n"Politička stabilnost je upitna" rekao je on.\nKazao je i da su na Vijeću za nacionalnu bezbjednost imali raspravu koja nije bila svrsishodna.\nNuhodžić je kazao da bezbjednosne službe nijesu bile baš takve kako se o njima danas govori.\nKrapović: Tačno da plenum nije dao mišljenje za Brđanina, očekujem da to provjere i na sudu\nDragan Krapović (Demokrate) rekao je da DCG podržava inicijativu Milana Kneževića i da vidi da je svima jasno da situacija u bezbjednosnom sektoru nije na zavidnom nivou.\n"Ovdje je rečeno da su i jedan i drugi (Brđanin i Vukšić) izabrani mimo zakona... Mišljenje Odbora nije obavezujuće, niti plenuma", rekao je on dodajući da sjednici na kojoj je to trebalo da se raspravlja nijesu prisustvovali baš oni koj danas spočitavaju nezakonit izbor.\nKrapović je kazao da je tačno da nije plenum dao mišljenje za Brđanina i da očekuje da i to provjere na sudu, kao što su provjerili za Vukšića.\nKonjević mu je dobacio "da njega treba 'obrijati'", na šta je Martinović odgovorio da ne misli to.\n"Nikada nisam rekao da nekoga treba obrijati, to je Vaša rečenica" odgovorio je Konjeviću.\nKrapović je pitao zbog čega, nakon promjene vlasti, visoki funkcioneri bezbjednosnog sektora završavaju mrtvi.\n"Zašto se ubio, što se krije iza toga, meni se čini da je on očekivao da će se neke stvari odviti, a da će njegovo obraćanje doći malo kasnije", rekao je on.\nRekao je da odgovor na to treba da da tužilaštvo, ali da misli da to neče uraditii.\nPredrag Bošković (DPS) rekao je da je već pozivao da se vrate temi, a da se okanu politike, međutim da se stvari tumače kako kome odgovara.\nSpočitao je Krapoviću da prvo govori da treba ostaviti institucijama da ocijeni je li imenovanje čelnika ANB-a zakonito, a onda cijeni da su bezbjednosne službe u prethodnom periodu bile potpuno srasle sa kriminalom.\n"Ostavite institucijama da i to ocijene", kazao je on.\nMilačić: Katnić puštanjem Peruničića da se brani sa slobode postao saučesnik u sopstvenom prisluškivanju\nMarko Milačić je kazao da Peruničić od danas treba da bude pod mjerama tajnog nadzora.\n"Mi imamo paradoks, da je Katnić danas puštanjem Peruničića da se brani sa slobode postao saučesnik u sopstvenom prisluškivanju", kazao je on.\nRekao je da, ako je Katnić nakon svega što je rekao pušta čovjeka koji ga je prisluškivao da se brani sa slobode, GST to uradio pod pritiskom Mila Đukanovića.\nDodao je da je siguran i da je pod pritiskom bio Luka Bulatović, a da će od danas vjerovatno biti i Peruničić.\nMilačić je rekao i da je simptomatično to što se Katnić zahvalio Vukšiću i da je to poziv za zaštitu. On je pozvao Katnića da bude svjedok saradnik.\n"Sada je ugrožen život, u užem ili širem smislu, i Dejana Peruničića... On je danas pušten jer mnogo zna. Peruničić je danas mogao da bude na dvije adrese - kod Katnića ili Mila Đukanovića. On je kod Mila Đukanovića", rekao je Milačić.\nDodao je da je on poslednji čovjek koji bi branio Katnića, ali da to sada radi i pozvao je parlamentarnu većinu da urgentno izglasaju tužilačke zakone.\n"Potpuno mi je jasno zašto danas neko želi da ovo prikrije pričom o novom bezbjednosnom sketoru... Stari bezbejdnosni sektor nije bio bezbjednosni sektor, već sektor organizovanog kriminala. Pozivam Katnića da sada, možda prvi put u životu, stisne petlju i ovo dovede do kraja", kazao je Milačić.\nErvin Ibrahimović rekao je da podržava incijativu Kneževića i da su dešavanja u bezbjednosnom sketoru stvorila nelagodu kod građana.\nIvanović: Nagađanja ne koriste nikome, pogoto ne porodici Bulatovića\n"Mnogo smo pominjali očekuju se neka ubistva i neko je u opasnosti. Nije to dobro", rekao je Dragan Ivanović poslanik Socijalističke narodne partije dodajući da su neke stvari trebale biti ostavljene za gluvu sobu.\n"Prisustvo one stare službe, starog sastava je i dalje i koristi ih bivši režim... Dobro bi bilo, mada to nije lako, iznijeti pred javnošću da se definitivno radi o samoubistvu, jer nagađanja ne koriste nikome, pogoto ne porodici pokojnog Bulatovića", rekao je Ivanović.\nIvanović je rekao da otprilike svi znamo ko je stvarao i ko podržavao kriminalne grupe, pa da i građani saznaju definitivno po čijem nalogu su neke kriminalne grupe u Crnoj Gori radile to što su radile.\nPoslanik Demokratskog fronta Milo Božović rekao je da danas u Crnoj Gori nema nastavka obračuna kriminalnih klanova i najtežih krivičnih djela.\n"Isti ljudi koji su u Budvi razbijali mirne građanske proteste su to radili na Cetinju...Na prijemu kod premijera sam prepoznao čovjeka koji je mene u Budvi izvukao iz kola i bacio na livadu", rekao je Božović govoreći o postupanju policije u aktuelnom sastavu.\n"Ovaj odbor je kao da ga Dalaj Lama vodi", rekao je Knežević odgovarajući Boškoviću na opasku da neće imati kvorum ako oni (opozicioni poslanici) izađu.\nKnežević je kazao da su u međuvremenu dobili pozivi iz SDT-a tokom kog su ih obavijestili da Katnić nije u državi od utorka.\nKonjević: Injac ovlašćena da traži novog direktora UP i da saslušava kandidate\nKonjević obrazlaže svoje inicijativu za saslušanje ministarke Olivere Injac u vezi konkursa na kom je odbijen i sin specijalne tužiteljke Lidije Mitrović.\nKonjević je ustvrdio da Injac ima određenu snagu u Vladi i da je ona već ovlašćena da traži novog direktora Uprave policije, da saslušava kandidate za tu poziciju i da to mjesto nudi svim načelnicima većih centara bezbjednosti.\nPredložio je i da Injac saslušaju na zajedničkoj sjednici Odbora za bezbjednost i Odbora za antikorupciju.\nNakon što je Knežević rekao da je narednog četvrtka zakazana sjednica na kom će ministarka obrazložiti predloge za imovanje vojnih atašea, Martinović mu je rekao da je za tada zakazana sjednica Skupštine, na Cetinju. "Nije u Kabulu, poći ćemo na Cetinje", rekao je Knežević i zahvalio se Martinoviću što ga je podsjetio da je sjednica u četvrtak.\nOdbor za bezbjednost i odbranuMilan KneževićDejan VukšićDražen BurićDritan AbazovićANBvanredne vijestiSiniša StojkovićDejan PeruničićBranka BošnjakMiloš KonatarVladimir MartinovićPredrag BoškovićRaško KonjevićDanijel ŽivkovićMarko MilačićOlivera Injac\n06.12. 11:43 h\t67087\n06.12. 07:18 h\t63406\n06.12. 10:27 h\t63213\n06.12. 10:18 h\t60824\n06.12. 06:55 h\t56242


Helena dvostruki vicešampion Bosne i Hercegovine\nSunday, 31 December 2017 13:31\nNa olimpijskom bazenu Otoka u Sarajevu 29. i 30. decembra održano je otvoreno prvenstvo Bosne i Hercegovine za 2017. godinu u 25. metarskom bazenu.\nOrganizator prvenstva bio je Plivački savez Bosne i Hercegovine. Prvenstvo je okupilo 220 takmičara iz 15 klubova. Klub vodenih sportova Leotar na državnom prvenstvu predstavljalo je pet plivača, Helena Lakić (2005), Teodora Kraljević (2005), Vuk Danojlić (2003), Stefan Grubač (2003) i Uroš Kundačina (2000).\nPrvenstvo je održano u dvije kategorije A i B. U kategoriji A su se takmičili mlađi juniori, juniori i seniori, dok su kategoriji B pripadali mlađi kadeti i kadeti.\nProgram prvenstva je bio iz četri dijela. U jutarnjem, I i III, dijelu programa plivale su se kvalifikacije a u popodnevnom, II i IV, dijelu programa plivala su se finala u kojim su učestvavala osam najboljih plivača i plivačica iz kvalifikacija.\nPlivači KVS Leotar na državnom prvenstvu u Sarajevu ostvarili su odličan uspjeh osvojivši četri medalje i još pet učešća u finalnim trkama prvenstva i tako sa velikim uspjehom završili takmičenja u 2017 godini.\nNajuspješniji takmičar u redovima KVS Leotar bila je Helena Lakić koja se okitila sa četri medalje. Helena je postala vicešampion BiH u B kategoriji na 50m leđno i 200m leđno, dok se na 50m delfin i 100m leđno okitila bronzanom medaljom. Sa ovim rezultatima Helena je potvrdila da zasluženo nosi titulu drugog sportiste Trebinja za 2016. godinu i istakla kandidaturu da to potvrdi i u 2017. godini.\nPored Helene i drugi takmičari KVS Leotar bili su „na visini zadatka“. Uroš Kundačina, iako junior, uspio je da se plasira u tri A finalne trke na 50m , 100m i 200m prsno. Uroš je u finalni trkama na 200m i 100m prsno, boreći se sa seniorima, osvojio četvrto mjesto i bio na domak pobjedničkog postolja dok je u finalnoj trci na 50m prsno zauzeo 6 mjesto. Teodora Kraljević uspjela je da izbori finale, u B kategoriji, na 100m delfin gde je zauzela 7 mjesto. Treba istaći i rezultat Vuka Danojlića, on je u trci 50m prsno imao status rezerve za finale u A kategoriji, a to je za mladog Vuka, imajući u vidu da se kao mlađi junior za ulazak u finale borio sa juniorima i seniorima, odličan rezultat.\nPlivači KVS Leotar sa rezultatima na državnom prvenstvu u Sarajevu u velikom stilu završavaju takmičarsku 2017. godinu.\n"Na državnom prvenstvu u Sarajevu naši takmičari su dokazali da se ravnopravno mogu nositi sa svojom konkurencijom u BiH. Iako su u „podređenom“ položaju u odnosu na uslove za treniranje u bazenu u odnosu na konkurenciju u Sarajevu su dokazali da ni malo ne zaostaju za njima. Sa izgradnjom zatvorenog bazena u našem gradu od ovih dokazanih takmičara i talenata možemo samo očekivati nove uspjehe i nove nastupe sportista iz Trebinja na najvećim svjestkim sportskim smotrama, kao što su evropska, svjetska prvenstva i Olimpijske igre", ističe Veljko Piljević trener u KVS Leotar.\nZa plivače KVS Leotar nema odmora jer ih od samog početka januara i tokom školskog raspusta očekuju svakodnevni treninzi.\nBorac bolji od Leotara u Banja Luci\nPromocija zbirke pjesama "Djeca pelen zvijezde" autora Dušana Putice\nX express širi svoju mrežu! U Trebinju otvoren 12. distributivni centar\nČlanovi Aktiva DDK sredstava informisanja darovali krv\nPlivači PVK Leotar nadmašili sva očekivanja – Pehar i 48 medalja\nSport gradi prijateljstvo - Trebinjski sportisti na turniru u Novom Sadu\nOdržan prvi međunarodni kadetski šahovski turnir MEMORIJAL MIRKO ALBIJANIĆ\nUloge: Hera Hilmar, Hugo Weaving, Jihae


Spremite se za pakao u Grčkoj! Vlasnici vila i apartmana nisu spremni za letnju sezonu / Zaštitnik potrošača\nSpremite se za pakao u Grčkoj! Vlasnici vila i apartmana nisu spremni za letnju sezonu\nnedelja, 23. 05. 2021. u 14:32\nNovac koji uzeli unapred od agencija potrošili su u prošloj kriznoj godini, pa sada od nas kamče 100-200 evra da bi bar okrečili sobe, tvrdi jedan od vlasnika agencije\nOve godine treba očekivati povećan broj žalbi turista, pogotovo onih koji letuju u Grčkoj, saznaje Zaštitnik potrošača.\nRazlozi su logični - radi se o smeštaju koji je godinu dana pod ključem. Pošto su to objekti pored mora, izloženi vetru i soli, te zbog toga često moraju da se sređuju i kreče. Međutim, zbog katastrofalne ekonomske situacije izazvane koronavirusom, putnici ove godine mogu da zateknu neuređene apartmane ili čak potpuno zatvorene, pa bi mogao da se ponovi scenario od pre nekoliko godina da naši turisti ostanu bez smeštaja i da to saznaju na samom pragu vile.\n- Gazde apartmana kojima smo još avgusta 2019. godine dali avans za naredno leto u poslednjih mesec dana redovno zovu. Prvo da potvrde da je sve u redu, a onda i da mole da im pošaljemo avansno novac, bar 200 evra. Kada ih pitam o čemu se radi jer je od mene već dobio 10.000 evra pre dve godine i niko od mojih gostiju tu nije boravio, on kaže "neophodno mi je da bar okrečim i popravim to što je pojeo zub vremena". Kada sam jednom gazdi poslao, to se pročulo, pa su i drugi počeli da traže. I tako se priča završila. Oni su dobijali neku pomoć od države, ali su očigledno sve potrošili za život - kaže vlasnik jedne poznate turističke agencije.\nOn dodaje da se mnoge gazde nisu ni javile, samo odgovore da prodaju objekte! Kažu i da mnogi restorani stoje zaključani već godinu dana.\nDa stvar bude još gora, grčka ostrva su ove godina skuplja, a razlog je jednostavan, poskupelo je gorivo, a samim tim i cene trajekta i avio-prevoza. Cene su podigli i hoteli jer povoljni aranžmani mogu da se dobiju samo u ranom bukingu, a toga nema više od godinu dana jer je Grčka za nas bila zatvorena.\nPredsednik Udruženja potrošača "Efektiva" Dejan Gavrilović kaže da su potrošači uvek najviše žalbi imali za letovališta na Egeju, a pogotovo na izgled i funkciju apartmana. Prema njegovim rečima, najveći krivci za to su upravo naše turističke agencije, jer većina njih ne predstavlja objektivnu sliku svojim klijentima, već ih svesno pljačkaju i cilj im je samo da uzmu novac.\n- Nekim turističkim agencijama je prevara sinonim za poslovanje. Ove godine zbog epidemije očekuje se da turisti prođu kao bosi po trnju na moru. Najgore je svakako onima kojima su obećani vaučeri, jer potrošači imaju pravo na povraćaj novca i to je jedino logično i normalno rešenje, jer kao što vidimo, situacija na letovalištima je još pod znakom pitanja. Jasno je da agencije posluju u "sivoj" zoni i pitanje je šta će od onoga što su obećale moći da ispoštuju - kaže Gavrilović.\nOn dodaje da ukoliko su vlasnici agencija već obavešteni o situaciji sa apartmanima, vilama i hotelima u Grčkoj, zbog čega to ne predstave svojim klijentima, već ih očigledno svesno varaju i prodaju im "mačku u džaku". On savetuje da se potrošači dobro raspitaju pre nego što uplate avans agencijama i zakažu putovanje, ali da bi najpametnije bilo da letovanje rezervišu u privatnoj režiji, jer im bar za Grčku ne trebaju posrednici koji će sebe da "ugrade" u cenu, a da ništa konkretno ne garantuju.\n- Ukoliko turisti koji su uplatili svoje aranžmane ne budu mogli da letuju zbog bilo kakve komplikacije koje se već naziru, agencije će se zatvarati i imaćemo najgori mogući scenario, jer će novac putnika opet biti "zaglavljen" u agencijama. Takođe, moguće je da će im opet biti obećani vaučeri, ali svakako je ogroman rizik da se veruje našim agencijama zbog svih dosadašnjih iskustava. Zbog toga savetujem sve koji žele da putuju da se dobro raspitaju o situaciji u Grčkoj, pa da čak i sami pozovu vlasnike vila i saznaju realno stanje o smeštaju koji žele da rezervišu - kaže on.


Tabaković: Oporavak i ekonomski rast - Bizlife.rs\n12:05 Aranđelovac , 29.11.2017.\nGuvernerka Narodne banke Srbije (NBS) Jorgovanka Tabaković izjavila je da je niska i stabilna inflacija, kakvu Srbija ima danas, imperativ očuvanja realnih vrednosti zarada i penzija i stvaranja predvidivih uslova poslovanja za sve tržišne učesnike.\nOna je na skupu “Srpski dani osiguranja” u Aranđelovcu kazala da je kontinuiranim smanjenjem kamatne stope od maja 2013. otvoren prostor za oporavak kreditne aktivnosti i dalji rast ukupne ekonomske aktivnosti.\n“Pad kamatnih stopa jedan je od faktora ubrzanog ekonomskog rasta i na taj način se postiču velike uštede za privredu, građane i državu”, kazala je Tabakovićeva.\nDodala je da je ekonomski rast u Srbiji potpomognut i neto stranim direktnim investicijama koje su bile značajne i za delatnost osiguranja.\n“Uspeli smo da učvrstimo kredibilnost kod svih investitora koji razmatraju ulaganje u Srbiji. Rezultati kojima se možemo ponositi jesu usidrena inflaciona očekivanja, stabilan kurs, stabilan i otporan finansijski sistem, rast poverenja u domaću valutu uz rast zaduživanja stanovništva u dinarima i rast dinarske štednje”, kazala je guvernerka NBS.\nPo njenoj oceni, najveći izazov u ovom trenutku jeste unapređenje regulative obaveznog osiguranja u saobraćaju.\n“Oko najosetljivijih pitanja mora biti postignut konsenzus svih tržišnih učesnika, jer jedino tako se može doći do pune primene tog propisa, što je i do sada bila najveća mana”, ukazala je Tabakovićeva.\nKako je objasnila, regulatorni cilj delatnosti osiguranja u Srbiji, kao i njene supervizije, jeste primena direktive EU Solventnost 2.\n“U Zakon o osiguranju koji je danas na snazi već su ugrađeni određeni elementi pravnog okvira Solventnost 2, a cilj je da do 2020. ili 2021. godine s novom regulativom u potpunosti imlemetentiramo taj pravni okvir”, rekla je guvernerka.\nNavela je da je neposredna kontrola delatnosti osiguranja koju obavlja NBS sada mnogo efikasnija, posebno u oblasti prodaje osiguranja gde se ne dozvoljava neovlašćena prodaja polisa.\nPredsednik Upravnog odbora Udruženja osiguravača Srbije Mirko Petrović kazao je da je zadatak osiguravajučih kuća da svoje poslovanje usklađuju sa evropskim propisima, ali i da rade na podizanju svesti gradana o značaju osiguranja imovine.\n“Ulaganje u osiguranje nije dodatni trošak već ulaganje u budućnost”, kazao je Petrović.\njorgovanka tabaković dani osiguranja Udruženje osiguravača


Povlačenje Turske iz Istanbulske konvencije Biden smatra 'duboko razočaravajućim' | Kamenjar\nPovlačenje Turske iz Istanbulske konvencije Biden smatra ‘duboko razočaravajućim’\nPovlačenje Turske iz međunarodnog sporazuma o zaštiti žena od nasilja, američki predsjednik Joe Biden ocijenio je kao “duboko razočaravajući” potez, rekavši u nedjelju da je time učinjen korak unatrag u borbi protiv nasilja nad ženama.\n“Države bi trebale raditi na jačanju i obnavljanju svojih uloga u zaustavljanju nasilja nad ženama, ne odbacujući međunarodne ugovore koji pozivaju na zaštitu žena i odgovornost nasilnika”, priopćio je Biden.\n“Ovo je obeshrabrujući korak unatrag za međunarodni pokret kojem je u cilju zaustaviti nasilje nad ženama u cijelome svijetu.”\n“Nenadani i neopravdani” potez Turske je “duboko razočaravajući”, dodao je Biden.\nTurska je u subotu objavila odluku o povlačenju iz Istanbulske konvencije, povelje koju je 2011. godine donijelo Vijeće Europe nastojeći stvoriti pravne okvire da se spriječi nasilje i da se bori protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji.\nTurski predsjednik Recep Tayyip Erdogan potpisao je konvenciju dok je još uvijek bio premijer te je kasnije ratificirana u Turskoj.\nMeđutim, prema riječima turske platforme Zaustavit ćemo femicid, nikad nije došlo do njezine primjene. (Hina)\nDogađa li se potpuna restauracija komunističke propagande kao povijesne istine?\nStotine ozlijeđenih u tornadu u Češkoj (VIDEO)


Turska: Izdat nalog za hapšenje Gulena - 04.08.2016, Sputnik Srbija\nTurska: Izdat nalog za hapšenje Gulena\nSud u Istanbulu je izdao nalog za hapšenje opozicionog islamskog propovednika Fetulaha Gulena koji živi u SAD, piše „Haber Turk“. 04.08.2016, Sputnik Srbija\n15:38 04.08.2016 (Osveženo: 15:46 04.08.2016)\nSud u Istanbulu je izdao nalog za hapšenje opozicionog islamskog propovednika Fetulaha Gulena koji živi u SAD, piše „Haber Turk“.\nU saopštenju se navodi da je nalog za hapšenje izdat zbog organizovanja pokušaja vojnog puča u Turskoj.\nSudije su tokom sednice naglasile da je upravo Gulen izdao naređenje svojim pristalicama da započnu nerede.\nU Turskoj je u noći između 15 i 16. jula pokušan vojni puč, a tom prilikom 290 ljudi je ubijeno. Turske vlasti su ubrzo uspele da preuzmu kontrolu nad zemljom, a do sada je uhapšeno više od 13.000 ljudi.\nAnkara je već tražila od Vašingtona da isporuči Gulena koji živi u SAD.


Malagurski: Makedonsko-grčki spor u 4 minuta (video) - 26.01.2018, Sputnik Srbija\nMalagurski: Makedonsko-grčki spor u 4 minuta (video)\nBesplatan giros u Solunu! Nepregledne mase u Solunu. 26.01.2018, Sputnik Srbija\n"Odlican predlog"...! Posle 70 i nesto godina (koliko ima i Donald Tramp) PROMENA IMENA Makedoniji?! OK, rekli bi Kauboji... "Nama treba jos jedna baza blize Rusiji! Moramo da stitimo interese SAD, time i "interese"(?) Evrope..."(?) "U redu, reci ce Makedonci", naucicemo Americki Engleski jezik, postacemo "deo" SAD ali, da li bi da nam ucinite da i gospodin Donald Tramp promeni, bar prezime... Mnogo bi nam znacilo i imali bi bolju komunikaciju - dok ne savladamo vas jezik - objasni prevodilac i nastavi, malko bojazljivo: "Neka ostane ime koji mu kum dade "Donald" ali neka mu prezime bude, bar u Makedoniji TRAMPOVSKI"!\nJUŽNA SRBIJA to je pravi naziv za tu oblast! Makedonija je već jednom podeljena i ne treba je opet deliti odnosno to Srbija koja i nema snage da to spreči bi morala bar da nakaže!\nvesti, multimedija, analize i mišljenja, video, grčka, boris malagurski, severna makedonija\n20:00 26.01.2018 (Osveženo: 10:51 24.08.2021)\nBesplatan giros u Solunu! Nepregledne mase u Solunu.\nDobro, nisu Grci izašli zbog girosa, već zbog nečega važnijeg u njihovim životima: Veliki protest protiv kompromisa u sporu sa Skopljem oko imena makedonske države koji bi uključivao reč „Makedonija“.\nZnate da je protest u Grčkoj kada protestuju čak i u čamcima. A tim povodom se protestovalo i u Melburnu, u Australiji.\nNa protestima je čak i pas sa grčkom zastavom.\nPas je za grčku Makedoniju, jasno. Nakon ovoga su grčkim demonstrantima podršku pružili i koale, kenguri i tasmanijski đavo. Uostalom, šta to muči Grke?\n„Makedonija je Grčka, Grčka je Makedonija.“\nAha, znači Grčka želi da promeni ime svoje države u „Makedonija“?\n„Atina ne priznaje Makedoniju pod njenim ustavnim imenom ’Republika Makedonija‘ i tvrdi da je to ime severne Grčke pokrajine, i to još od antičkih vremena.“\nZnači, Grčkoj smeta kako se zove njima susedna država? Ih, ko je nas ikada pitao da li nam se sviđa kako se zovu naši susedi! Nas nisu pitali ni kako ćemo se mi zvati. Ja sam rođen u SFRJ, odrastao u SRJ, posle živeo u SCG i sad sam u Srbiji, a da me niko nije pitao koji naziv države mi odgovara. Ali Grčkoj ime „Republika Makedonija“ nikako ne odgovara.\nUpravo zbog toga, Makedonija je nakon proglašenja nezavisnosti ’91. godine primljena u Ujedinjene nacije pod privremenom referencom – Bivša Jugoslovenska Republika Makedonija.\nZnači, jugoslovenska odrednica ostala u nazivu. Pa bolje da su ostali u Jugoslaviji, kô da im je nešto tamo falilo, a ime države je bilo autentično, pa i poštovano u celom svetu. A ovako im Grčka godinama blokira ulazak u NATO i EU, jer im smeta da se neka država zove kao i njihova pokrajina i da neko, kako Grci to vide, krade njihovu istoriju, a i plaše se makedonskih teritorijalnih pretenzija prema toj pokrajini.\nProtivi se i upotrebi termina „makedonski jezik“ i „makedonska nacija“.\nIako se oblast današnje Makedonije za vreme Kraljevine Jugoslavije zvala „Vardarska banovina“, Tito je 1944. taj deo zemlje preimenovao u Socijalističku Republiku Makedoniju, a sve sa idejom da zajedno sa komunistima u severnoj Grčkoj obezbedi Jugoslaviji izlaz na Egejsko more. Realno gledano, danas takva opasnost za celovitost Grčke, inače članicu NATO-a, ne postoji. Što ne znači da ne postoji takva opasnost za Makedoniju.\nGrčki list „Elefteri ORA“, blizak grčkoj crkvi i partijama desnice, objavio je mapu podeljene Makedonije između Albanije, Grčke, Srbije i Bugarske uz naslov „Rešenje je samo jedno – granica sa Srbijom“.\n25 Januar 2018, 19:30\nTeško je pregovarati s nekim ko se protivi vašem postojanju, ali ni u Grčkoj ni u Makedoniji nisu sada na vlasti desničari, već levičari. Tako su otvoreni novi pregovori o imenu Makedonije i iznose se kreativni predlozi.\nRepublika Makedonija Skoplje. Gornja Republika Makedonija. Severna, Gornja ili Nova, ne znam. Videćemo.\nMa da, videćemo, daj šta daš. A šta će onda Dado Topić da uradi? Da menja stih svoje pesme?\nTamo gde večno sunce sja, tamo je… Gornja Republika Makedonija.\nBolje zvuči, zar ne? Ako se Makedonija i Grčka slože oko imena, a čini se da će se to ove godine konačno i desiti, neće više biti prepreka za atlantsku integraciju Makedonije. Samo da li je razlog ovako ubrzanog rešavanja problema upravo taj da Amerika gurne Makedoniju u NATO? Jer ako Makedonija treba da se odrekne svog ustavnog imena da bi, zauzvrat, do kraja postala vojna kolonija Zapada, neće se baš usrećiti. Svoje probleme treba sami da rešavamo, a ne da dozvoljavamo velikim silama da eksploatišu naše nesuglasice kako bi potpuno kontrolisale naše države. Šta je važnije – da država Makedonija bude Makedonija ili država?\n27 Januar 2018, 10:13\n27 Januar 2018, 11:46


Strane: << < .. 625 626 627 628 629 630 631 632 633 634 ... Dalje > >>\n[ Pregleda: 2398228 | Odgovora: 13132 ] > FB > Twit\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 11.05.2021. u 21:51 - pre 2 meseca\nI ja malopre proveravao i ne radi.\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 11.05.2021. u 22:03 - pre 2 meseca\nNe radi ni kod mene.. problem je do njih\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 11.05.2021. u 23:36 - pre 2 meseca\nJa proveravao i nece, pa ajde da pitam...hvala na odgovorima\nČlan broj: 346232\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 11.05.2021. u 23:47 - pre 2 meseca\nNe se pritesnяvaйte, Bъlgari...\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 12.05.2021. u 10:29 - pre 2 meseca\nSega e dobre, raboti\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 13.05.2021. u 15:15 - pre 2 meseca\nMoja rodjaka je konkurisala pre nekoliko godina i zbog porodicne situacije nije nastavila. Dobila je pin ali se posle menjale adrese za proveru, bila neka silna zkrcenja gde se godinama nista nije menjalo, bukvalno neki koji su kasnije konkurisali brze dobijali, valjda bila neka afera sa malverzacijama. 2013 je konkurisala i valjda je dosla do potpisa kada je sve stalo.\nPa se zanima koji je novi link za proveru stanja? Valjda joj taj pin nije istekao ili nesto i tu menjano. Ako neko zna bilo bi dobro.\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 13.05.2021. u 19:33 - pre 2 meseca\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 13.05.2021. u 22:49 - pre 2 meseca\nPIN nije dobijen, Ali ima "xxxx/2014" na kartici.\nAko ukucam u oba polja "xxxx/2014" za Molba vh.nomer i PIN dobija se\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 14.05.2021. u 07:28 - pre 2 meseca\n@zetaxx018 Na https://publicbg.mjs.bg/BgInfo pise sledece:\n4.Ako ste podali molbata si predi 20 dekemvri 2015 g. Vašiя PIN e polučeniяt pri proveždane na intervюto nomer na prepiska vъv format „nomer/godina“ . Primer: „234/2015“.\nTo znaci da je PIN dobijen prilikom intervjua. Ako ga nije dobila, ili ga je zaturila, moze da se obrati u Direkciя „Bъlgarsko graždanstvo“ ili mozda negde drugde u Ministartsvu Pravde. Ako ode licno na salter mozda joj iscackaju na licu mesta. Ili da kontaktira nekoga da ga ovlasti za zastupanje da to uradi umesto nje (mozda i najbolji nacin).\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 14.05.2021. u 11:06 - pre 2 meseca\nMozda je malo offtopic, ali mozda ovaj link mozete da uvrstite negde u "how to". Updatovan je za 2021. Vise ljudi je pitalo, mislim da ce da im koristi: https://www.foreigner.bg/how-t...-a-foreigner-in-bulgaria-2021/\nDetaljan opis kako do vozacke dozvole za strance Bugarskoj sa izmenama zakona za 2021.\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 14.05.2021. u 14:46 - pre 2 meseca\nIma Ukaz 53 i 55 od 20.08.2020. polozitelno. Proveravajte.\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 14.05.2021. u 14:54 - pre 2 meseca\nKad ce poceti oktobar 2020. zadъlžitelno zna li neko dokle su stigli hvala\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 14.05.2021. u 17:58 - pre 2 meseca\nJa sam položitelno od oko 20.septembra. Pa nadam se da neće opet prestati sa potpisivanjem pa za oko mesec dana bi mogao da očekujem ...\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 14.05.2021. u 18:23 - pre 2 meseca\n@Salino, ne bi trebalo jer su formirali tehnicku vladu..\nAko ovako nastave, za mesec dana najkasnije bi trebalo da ti potpisu ukaz.\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 14.05.2021. u 18:25 - pre 2 meseca\nPoceli su da rade septembar 2020, verovatno kroz mesec dana ce ti se promeniti status.\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 14.05.2021. u 19:14 - pre 2 meseca\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 14.05.2021. u 20:20 - pre 2 meseca\nKlikcuci nasumice po predmetima iz ambasada, nema vise predmeta iz septembra, tako da je oktobar tu negde ili su poceli ili su vrlo blizu.\nInace, 2020 ima oko 10000 molbi, dodjoh do tog broja takodje klikcuci nasumice brojeve predmeta iz ambasada, tako da uzmite sa rezervom informaciju :)\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 15.05.2021. u 00:00 - pre 2 meseca\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 15.05.2021. u 10:01 - pre 2 meseca\nDaj link gde to klikces da se i ja malo zanimam\nRe: Bugarsko drzavljanstvo 15.05.2021. u 15:25 - pre 2 meseca\ndjole-bg: Daj link gde to klikces da se i ja malo zanimam\nGde proveravas status standardno, samo dole na konzulskom putu (Prepiska N:/godina) lupas broj predmeta i godinu dok ne ubodes predmet iz nekih konzulata.\nNpr predmet 6700/2020 zaduzitelno, prepiska od 13 oktobra


NAKON UGAŠENOG POŽARA U JAMI „OMAZIĆI“ UBRZANIM TEMPOM RADI SE NA SANACIJI POŽAROM ZAHVAĆENIH PROSTORIJA\nNakon zvaničnog gašenja požara u jami „Omazići“ rudnika „Banovići“ 25. juna ove godine i obilaženja požarom zahvaćenog prostora od strane Federalnog rudarskog inspektora, aktivnosti na saniranju požarnih prostorija krenule su još intenzivnije. Nakon više od tri mjeseca borbe i ulaganja maksimalnih napora na gašenju požara, prema objektivnim predviđanjima, proces sanacije prostorija trajat će približno toliko, kada bi se u rad ponovo mogla vratiti jamska proizvodnja uglja.\nDo sada je urađen dobar dio posla, a trenutno se vrše radovi na injektiranju Transportne prostorije otkopnog polja Z2 u dužini od 15 metara i ispumpavanju vode u Vezno ventilacionom prekopu 3, između Glavnog transportnog niskopa i Glavnog ventilacionog niskopa „Zapad“.\nPrema riječima Starješine Štaba službe spasavanja, Hasana Sejdinovića pomenuti radovi uslov su za ispumpavanje vode iz revira „Zapad“, a očekivnja su da će se završiti do kraja sedmice\n-Paralelno sa ispumpavanjem vode iz revira „Zapad“ vršit će se izrada nove Transportne prostorije za ventilaciju i transport iz revira „Zapad“, a početak radova se očekuje već naredne sedmice. Također, uporedo se vrši i rekonstrukcija glavnog ventilacionog niskopa JUG 3, koja ne utiče na daljnje postupanje na sanaciji požara u rudniku „Podzemna eksploatacija uglja“ – naveo je Sejdinović.\nTakođe je naveo da tokom požara u jami „Omazići“ nije došlo do ugrožavanja elektro – mašinske opreme, odnosno da je oprema u rudniku „Podzemna eksploatacija uglja“ sačuvana i nije potopljena vodom. Rekonstrukcijom pomenutih prostorija stvaraju se uslovi za pristup opremi i njenom ponovnom pokretanju u rad.\n-Uzimajući u obzir teške uslove rada na gašenju i sanaciji požara, mogu reći da su sve aktivnosti na gašenju požara, koje vodi Štab službe spasavanja, vršene uz makimalno sprovođenje mjera zaštite na radu, zbog stvaranja sigurnih uslova po članove Čete za spasavanje – dodao je Sejdinović.\nU razgovoru o trenutnoj situaciji u jami, izvršni direktor za tehničke poslove rudnika „Banovići“, Elvir Jamaković naveo je da je prethodni period za Rudnik bio izuzetno složen zbog nastanka i uslova gašenja egzogenog požara. Požar je uspiješno ugašen pasivnom metodom gašenja i pored teških uslova koje su stvarali eksplozivni i zapaljivi plinovi.\nPasivnoj metodi gašenja pristupilo se, prije svega, zbog sigurnosti ljudi i članova Čete za spasavanje, koji su učestvovali u akciji gašenja, te sigurnosti glavnog ventilacionog postrojenja jame.\nTakođe napominje da su nedavno svi radnici, koji su zbog vanredne situacije bili raspoređeni na ostale pogone Rudnika, vraćeni na svoja radna mjesta, kako bi doprinijeli efikasnijoj sanaciji prostorija zahvaćenih požarom i što bržem vraćanju proizvodnje u jami.\nNa kraju su posebno istakli svesrdnu podršku Uprave Društva, akademske zajednice, kolega rudara iz svih rudnika FBiH i maksimalan angažman Štaba službe spasavanja i Čete za spasavanje, te im uputili iskrene zahvale, zbog suosjećanja i pomoći u teškim momentima.


Auto magazinHonda Archives - Page 3 of 7 - Auto magazin\nSamo za Tajland: Honda BR-V\nSve nam je teže da pohvatamo nazive i klase Hondinih krosovera. Nakon modela “CR-V”, “HR-V” i predstojećeg “C-HR”, predstavljen je i “BR-V”. Može se reći da je ovo produžena varijanta “honde HR-V” koja pripada B segmentu. Auto je za sada namenjen samo Tajlandskom tržištu, gde je nedavno odražana i premijera. Ima sedam sedišta, sa dosta mesta za noge putnika u drugom i trećem redu. Za sada se ugrađuje samo 1,5 benzinac koji smo imali prilike da probamo na testu “honde HR-V”, sa 117 konjskih snaga i CVT menjačem. Ovaj motor može da ide i na etanol, odnosno alkohol, tako da\nOvo je novi 2,0 turbo-benzinac za Hondu Civic\nEkipa fanova “honde sivik” sa sajta civicx.com došla je do fotografije novog dvolitarskog turbo-benzinca koji će se ugrađivati u jače verzije popularnog modela. Osim u američkoj verziji, novi motor će se naći i u evropskom modelu, i to sledeće generacije koji će se pojaviti 2017. godine. Bazna varijanta isporučuje 230 “konja”, dok će “tajp R” imati više snage. Kod evropskog modela najverovatnija novina će biti 1,5 turbo-benzinac sa 174 konjske snage a osnovnu verziju predstavljaće novi trocilindrični turbo-benzinac zapremine 1,0 litar sa 127 “konja”.\nHonda Civic sledeće generacije imaće 1,0 motor sa tri cilindra\nHonda je objavila da će sledeća, inače deseta po redu, generacija “sivika” dobiti potpuno novi jednolitarski turbo-benzinski motor sa tri cilindra. Novi “sivik” bi trebalo da se pojavi 2017. godine a u prodaji će se naći ne pre proleća 2018. godine. Dakle, ako spadate u kupce koji preferiraju stare dobre atmosferske benzince normalne zapremine, požurite dok se ne pojavi novi model. Britanski novinari su već imali prilike da provozaju prototip koji ima 130 “konja” i 200 Nm maksimalnog obrtnog momenta. Snaga se prenosi na prednje točkove preko manuelnog šestostepenog menjača. Honda je saopštila da je kao cilj zacrtana emisija CO2\nZvezdine čirlidersice predstavile Hondu HR-V\n“Honda HR-V” pripada segmentu malih crossovera, koji postaju sve važniji segment tržišta i jedini je koji neprestano raste od 2007. godine. Ukupan udeo u tržištu je čak 17 posto kada je u pitanju Evropa. Cena novog modela “HR-V” u “komfort” paketu opreme sa “1,5 i-VTEC” benzincem od 130 KS je 20.490 evra, dok u istom paketu opreme sa “1,6 i-DTEC” dizelašem od 120 KS košta 22.990 evra. “Komfort” paket, između ostalog, standardno obuhvata šest vazdušnih jastuka, blutut konekciju za mobilni, USB priključak, pomoć pri kretanju na uzbrdici, senzore za pritisak u pneumaticima, tkaninom presvučen enterijer, uključujući i kompletne tapacirunge u


Otvoreno pismo Ratku Dmitroviću: Sprečite donošenje nakaznih zakona - vladimirdimitrijevic.com - Владимир Димитријевић\nZNAČAJ PORODICE Porodica, utemeljena na dobrovoljnoj bračnoj zajednici muškarca i žene, njihovih predaka i potomaka, jeste prirodna i osnovna jedinica društva, i kao takva ima pravo na zaštitu države i društva, a u skladu sa Članom 16, stav 3 Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima. Porodica je cilj i smisao države i najbolja, dakle prirodna, sredina u kojoj se deca rađaju, podižu i vaspitavaju. Kao takva, porodica je garant nacionalnog opstanka, osnovna ekonomska jedinica i zajednica bez koje nema razvoja i napretka.\nDeca imaju pravo da odrastaju sa svojim biološkim roditeljima, kada god je to moguće. Pravo roditelja da odlučuju o vaspitanju, obrazovanju i dobrobiti svoje dece, kao i pravo dece da se brinu i staraju o svojim roditeljima u starosti, iskonskije je od prava države da se meša u unutarporodične odnose. ( To, naravno, ne podrazumeva ikakvo nasilje u porodici, o kome se danas tako mnogo priča, ne samo zbog činjeničnog stanja, nego i zbog ideološke neophodnosti da se pojam porodice, radi razgradnje iste, poveže sa nasiljem i nasilnicima ). ŠTA DA ČINI DRŽAVA Štetna politička i ekonomska dejstva, kojima prisustvujemo od 1989. godine naovamo, kao i raspad prirodne porodice u nas, jesu uzrok lošem životnom standardu, siromaštvu i nezaposlenosti, te je podrška prirodnim porodicama put ka ekonomskom i moralnom ozdravljenju nacije. Država treba da ohrabri bračne parove da imaju što veći broj dece. Merama posredne i neposredne finansijske pomoći, poreskim reformama, merama za lakše sticanje vlasništva nad zemljom, mestom stanovanja i proizvodnim kapitalom, kao garantima porodične nezavisnosti, merama obrazovanja i kulture, država mora da štiti porodicu. Roditeljstvo, naročito majčinstvo, i naročito u našem demografskom mraku, može se prepoznati i kao zanimanje, koje treba na odgovarajući način podsticati i nagrađivati. Višedetne porodice, i to shodno broju članova porodice, moraju biti pozitivno diskriminisane na osnovu društvenog značaja, pa im tako treba pristupati zarad povoljnijeg poreskog tretmana, lakšeg sticanja porodičnog doma, usklađivanja privatnog i poslovnog života itd. Država mora zakonski da prepozna i omogući pravo na pomoć i dečji dodatak i porodicama sa petoro i više dece. Prioriteti pri planiranju budžeta države i budžeta opština i gradova u državi moraju biti izdvajanja za pomoć porodici. Nužna je i državna stimulacija za poslodavce koji zapošljavaju i ne otpuštaju trudnice i majke sa malom decom. ODBRANA MORALNIH VREDNOSTI Pošto živimo u doba vladavine medija, država treba da finansira medijske sadržaje koji ističu vrednosti porodičnog života i roditeljstva i u isti mah da dodatno oporezuje medijske sadržaje koji su u suprotnosti sa tradicionalnim porodičnim vrednostima. Tu, pre svega, treba misliti na rijaliti programe i propagandu različitih oblika devijantnog polnog ponašanja, koji štetno mogu da utiču na maloletnike. Država je tu i da finansira obrazovno-vaspitne programe koji poštuju tradicionalne kulturne, etničke i religijske vrednosti građana Srbije, koje su u bliskom odnosu sa porodičnim vrednostima, uvažavajući pravo roditelja da odlučuju o vaspitanju i obrazovanju svoje dece.\nProgrami vaspitanja i obrazovanja dece i omladine treba da budu porodično orijentisani, tj. moraju biti planirani tako da pripremaju i osposobljuju buduće naraštaje za porodični život, brak i roditeljstvo kao i da ih upućuju na odgovorno seksualno ponašanje i na sprečavanje širenja polno prenosivih bolesti.\nCela Srbija će tako postati sigurna kuća za porodicu.\nUSTAV I ZAKONI ZEMLjE SRBIJE Naravno da nema potrebe da Vama citiram Ustav Srbije, ali ću, ipak, opet zbog čitalaca, to učiniti:„Pravo na zaključenje braka i ravnopravnost supružnika. Član 62.Brak se zaključuje na osnovu slobodno datog pristanka muškarca i žene pred državnim organom.Član 63.Republika Srbija podstiče roditelje da se odluče na rađanje dece i pomaže im u tome.Prava deteta Član 64. Deca uživaju ljudska prava primereno svom uzrastu i duševnoj zrelosti. Svako dete ima pravo na lično ime, upis u matičnu knjigu rođenih, pravo da sazna svoje poreklo i pravo da očuva svoj identitet. Deca su zaštićena od psihičkog, fizičkog, ekonomskog i svakog drugog iskorišćavanja ili zloupotrebljavanja. Deca rođena izvan braka imaju jednaka prava kao deca rođena u braku. Prava deteta i njihova zaštita uređuju se zakonom. Posebna zaštita porodice, majke, samohranog roditelja i deteta.Član 66. Porodica, majka, samohrani roditelj i dete u Republici Srbiji uživaju posebnu zaštitu, u skladu sa zakonom. Majci se pruža posebna podrška i zaštita pre i posle porođaja. Posebna zaštita pruža se deci o kojoj se roditelji ne staraju i deci koja su ometena u psihičkom ili fizičkom razvoju. Deca mlađa od 15 godina ne mogu biti zaposlena niti, ako su mlađa od 18 godina, mogu da rade na poslovima štetnim po njihovo zdravlje ili moral.“ Evo šta kaže Porodični zakon:“Porodica.Član 2. (1) Porodica uživa posebnu zaštitu države. (2) Svako ima pravo na poštovanje svog porodičnog života. Brak.Član 3. (1) Brak je zakonom uređene zajednica života žene i muškarca. Vanbračna zajednica.Član 4.(1) Vanbračna zajednica je trajnija zajednica života žene i muškarca …Rađanje, majka i dete.Član 5.(2) Majka i dete uživaju posebnu zaštitu države. Roditelji.Član 7.(1) Roditeljsko pravo pripada majci i ocu zajedno.BRAK. SKLAPANjE BRAKA. Različitost polova, izjava volje i nadležnost.Član 15.Brak sklapaju dva lica različitog pola davanjem izjava volje pred matičarem. Ništavost braka. Različitost polova, izjava volje i nadležnost.Član 31. Brak je ništav ako su ga sklopila dva lica istog pola,…1. Materinstvo i očinstvo. Materinstvo. Član 42. Majka deteta jeste žena koja ga je rodila. Očinstvo.Član 45.(1) Ocem deteta koje je rođeno u braku smatra se muž majke deteta. Vaspitavanje deteta.Član 70. Roditelji imaju pravo i dužnost da sa detetom razvijaju odnos zasnovan na ljubavi, poverenju i uzajamnom poštovanju, te da dete usmeravaju ka usvajanju i poštovanju vrednosti emocionalnog, etičkog i nacionalnog identiteta svoje porodice i društva.“ Ovo je, valjda, jasno svakome. Ili nije? Izgleda da nije. Izgleda po bezakonju koje nam se sprema, a maskira se u zakon.\nŠTA NAM SE SPREMA? U ovom trenutku, u Srbiji se priprema usvajanje bezakonja maskiranog u ZAKON O ISTOPOLNIM ZAJEDICAMA, o kome naš ugledni naučnik i borac za porodične vrednosti, dr Miša Đurković, jasno kaže, oštro poričući lažne argumente branitelja ovog sramnog nacrta:“Za prvu reakciju samo ono što je najvažnije znati. Oni iznose tri argumenta i sva tri potpuno netačna.1. Ne usvaja se zakon o istopolnim „brakovima“ nego zakon o istopolnim zajednicama. – Tačno je, međutim, da se predlog zakona samo ne zove zakonom o braku, a da u suštini namerava da prava istopolnih zajednica reguliše maksimalno široko i da ga rešava kroz porodičnopravnu materiju. Nisu slučajno polazne osnove uglavnom uzimane iz Porodičnog zakona Srbije.2. Istopolni partneri ne mogu da regulišu prava u Srbiji. – Takođe netačno. Svako može da sklopi bilo kakav ugovor koji je u skladu sa zakonom i običajima ove zemlje i da ga overi kod javnog beležnika. Dakle, time mogu da se regulišu ostavina i razna druga imovinska prava i kod tih osoba.3. Srbija je u obavezi da zakonski reguliše istopolne zajednice zbog odluke Evropskog suda za ljudska prava Olijari i drugi protiv Italije. – Takođe netačno. Mogu da vam navedem brojne presude Evropskog suda za ljudska prava koje nikad nisu implemetnirane, kako u drugim državama, tako i u Srbiji. Mnoge evropske države, članice Saveta Evrope poput Poljske i Mađarske npr. sve više gledaju kako da se zaštite od štetnih odluka ove institucije, i posebno sve štetnijih odluka pomenutog suda koji, ne samo da donosi ideološki motivisane odluke neokomunističkog tipa, već ubrzano tako pretumačuje i svoje ranije odluke./…/Rusija je donela poseban zakon gde je iziričito rečeno da sve što stiže u paketu od Saveta Evrope i Evropskog suda za ljudska prava, ako je u suprotnosti sa njihovim ustavom nije validno i relevantno za njih. Uzgred, u presudi se ne kaže da je država dužna da donese poseban zakon već da reguliše određena prava što može da se uradi i uz promenu zakona o nasleđivanju itd.“(2)\nTako, odgovorno i ozbiljno kao uvek, piše dr Miša Đurković. Možda ste već pročitali.\n„PROROČANSTRVO“ JEDNE PETICIJE Kao što vidite, nad nas se nadvila neviđena opasnost donošenja protivporodičnih zakona, što Vama, kao ministru zaduženom za porodicu, mora biti više nego odbojno. I ne samo kao ministru, nego, pre svega, kao čoveku. Ali i kao roditelju. Pred nama se ispunjava ono o čemu se pisalo u jednom obraćanju javnosti, a što ste i Vi potpisali 2011. godine:“Pokušaj ponovnog održavanja gej-parade u Beogradu smatramo još jednim činom nasilja nad sopstvenim narodom od strane Tadićevog režima. Pored uništavanja domaće privrede za račun stranih korporacija, pored prikrivene i sve otvorenije izdaje Srba na Kosovu i Metohiji (za čija ljudska prava je režim istovremeno potpuno nezainteresovan), pored prepuštanja osiromašenih građana lešinarskoj pljački stranih banaka, režim, koji je izgubio sve sem gole vlasti, nasilno pokušava da sprovede gej-procesiju i ove godine kroz Beograd. Posle niza svakodnevnih socijalnih i nacionalnih poniženja i poraza, marš gej-aktivista shvatamo kao najdirektnije poništavanje osnovnih vrednosti našeg društva i početak definitivnog razaranja srpske porodice. Svesni da će u vremenu velikih društvenih napetosti ovakva provokacija vrlo lako aktivirati bombu socijalnog nezadovoljstva, pozivamo režim da posluša većinsko mišljenje građana Srbije i obustavi pripreme za još jednu gej-paradu. Kao odgovorni ljudi, smatramo da treba učiniti sve kako bi se sprečila dodatna destabilizacija države i kako Beograd ne bi goreo kao London nedavno.\nMi smo protiv održavanja gej-parade u srpskoj prestonici ne zato što mislimo da je ona sama po sebi najvažniji društveni događaj, već zato što iz iskustva drugih država znamo da je ona samo početak jednog totalitarnog upada u naše porodice koji će se na kraju završiti: razaranjem porodice kao osnovnog temelja jednog društva, otimanjem dece roditeljima koji žele da ih vaspitavaju na tradicionalnim vrednostima, gej-prevaspitavanjem naše omladine u državnim školama i zlostavljanjem maloletnika od strane gej-parova koji će dobiti pravo da usvajaju decu kada se njihove istopolne zajednice proglase za brakove. Porodica je poslednje utočište našeg čoveka i to utočište smo spremni nepokolebljivo da branimo.“ (3)\nŠto je tada rečeno, u doba Tadićevog režima, sada se, pred nama, ostvaruje.\nA mi ćutimo.\nHoću da verujem da Vi nećete ćutati. Jer nikad niste bili samodovoljni „ćutolog“.\nUDžBENICI „KULTURE SMRTI“ Prošlo je svega deset godina od onog apela, a u udžbenicima države Srbije čiji ste Vi ministar već se nameće laž kao istina. Evo šta se, udžbenički, sa „befelom“ Ministarstva prosvete, nudi našim gimnazijalcima – jeftina propaganda lezbejske NVO „Labris“:“Ciljevi Labrisa su: osnaživanje lezbejki i žena drugačije seksualne orijentacije od heteroseksualne da prihvate svoj identitet i žive slobodno sa tim identitetom u današnjem društvu; promocija prava na lezbejsku egzistenciju i smanjenje homofobije u javnosti; saradnja i umrežavanje sa lezbejskim i drugim ( LGBTIQ ) nevladinim organizacijama koji se bave položajem i pravima lezbejki, gej muškaraca, biseksualnih osoba, transeksualnih osoba, transrodnih osoba, interseksualnih osoba, kvir osoba (…) u Srbiji, zemljama bivše Jugoslavije i međunarodnim organizacijama; rad na promeni zakonodavstva kojim bi se uvažila prava istopolno orijentisanih osoba“.(4,107)\nDeca treba da, od svojih profesora, saznaju kako „Labris“ ( čujte samo! ) „lobira nevladine organizacije za ljudska prava, u Srbiji i inostranstvu, kao i vladine institucije i predstavnike/ predstavnice da prihvate i uključe u svoj rad pravo na seksualnu orijentaciju kao osnovno ljudsko pravo“(4,107)\nU zemlji u kojoj radnici nemaju pravo na rad, koja se guši u bedi i siromaštvu, lezbejstvo ( a ne pravo na rad i život dostojan čoveka ) treba da bude osnovno ljudsko pravo.\nVerujem da Vi na to ne pristajete.\nGEJ KVISLINZI U SLUŽBI APSOLUTNOG KAPITALIZMA Italijanski filosof Dijego Fuzaro je, sasvim u skladu sa istinom stvari, odavno rekao kome služe Liberalno Globalistički Bojovnici Totalitarizma( pravo značenje skraćenice LGBT, ako se razumemo) – najstravičnijem neoliberalnom kapitalizmu, uništitelju ljudi i naroda:“Ljudi, homo ili hetero, moraju imati mogućnost da imaju posao, obrazovanje, zdravstvo… Apsurdno je da im je danas formalno zagarantovano pravo na sklapanje braka, ali da za to materijalno nemaju mogućnost. To su sve stvari koje služe da odvrate pažnju, oružje za masovno odvlačenje pažnje.“(5)\nOd pravih problema, kao što je planetocid koji sprovodi 0,666% ( izraz Nikole Malovića ) globalističke oligarhije nad ostatkom čovečanstva. Fuzaro dodaje da kapitalistički sistem „istovremeno disciplinuje i ponižava do mere u kojoj posmatra i tretira na sličan način, kao da su identična stvarnost, škole i kompanije, bolnice i banke, finansijska ulaganja i ljudski životi, poslovni projekti i snovi o slobodi, berzanske transakcije i sentimentalna pitanja./…/ A kada se jednom izgradi ova aksiomatička osnova, lako se nameće svet fleksibilnosti i radničke nesigurnosti („apsolutni kapitalizam“ za razliku od „dijalektičkog kapitalizma“ s početka dvadesetog veka). To je liberalizovani i konzumeristički panseksualizam za atome koji vole džender zadovoljstvo, nedefinisanu rodnost i da budu bez dugoročnih veza nesvojstvenih apsolutnom kapitalizmu.“(6)\nTo vidi socijalno vidoviti Dijego Fuzaro.\nNije, dakle, reč o homoseksualcima i njihovim pravima, nego o ratu Imperije Vašington – Brisel protiv svega Božijeg i ljudskog u nama i oko nas, a zarad trijumfa apsolutnog kapitalizma, koji profit pronalazi u likvidaciji šest milijardi ljudi radi opstanka „zlatne milijarde“. Znam da Vam je to, odavno, jasno.\nNiste Vi od juče.\nETIKA I GEJOPOLITIKA Legalizacija „istopolnih zajednica“ može se kritikovati iz raznih perspektiva. Tako, recimo, domaći marksista, Mario Kalik ( koji se, inače, zalaže i za izvesna prava homoseksualnih osoba ), naglašava, ne slažući sa tradicionalističko – religioznim razlozima kritike homoseksualnog ponašanja kao greha:“Naime, iz moderne perspektive Kantove moralne filozofije, homoseksualnost ne može biti moralna, samim tim ni biti prihvaćena kao opšta društvena vrednost, jer se ne može praktički univerzalizovati, tj. hteti da važi kao opšti zakon. Svet u kome bi homoseksualnost univerzalno važila bio bi osuđen na propast. Zato homoseksualnost ne može biti izjednačena sa heteroseksualnošću, kako zahteva gej ideologija. Heteroseksualnost jeste i mora ostati temeljna i dominantna seksualna orijentacija. Ona je jedini prirodni i normalni oblik seksualnosti, dok homoseksualnost od ovakve prirode i normalnosti odstupa, čak i kada nije sporno da ona ne predstavlja psihičku bolest.“(7)\nČak i da nije bolest, devijacija svakako jeste.\nBiologija svedoči o tome.\nČEMU SLUŽI SASTAV NAŠEG TELA? Kalik zatim dodaje:„Telesni izgled i fiziološki sklop polnih organa muškaraca i žena nepobitno upućuje na ljudsku heteroseksualnu prirodu. Ne pitamo se zašto neko jeste ili kako postaje heteroseksualac, već zašto jeste ili kako postaje homoseksualac, pošto s pravom pretpostavljamo da je heteroseksualnost prirodno data i primarna, a homoseksualnost odstupajuća od ove pravilnosti usled prirodno nasleđenih ili društveno oblikovanih okolnosti. Čovekova prirodna heteroseksualnost je u vezi sa biološkim održanjem ljudskog roda. Ali, održanje čoveka kao roda nije stvar biološke nužde, kao u životinjskom svetu, već predstavlja nešto što je prožeto moralnim zakonom, principom koji ljudsko rađanje uzdiže iznad sfere puke životinjske reprodukcije. Naš život je neka vrsta dara, jer su nam ga podarili naši roditelji. A darove, kao što znamo, valja davati, odnosno vraćati. Na ovakvoj razmeni, po nekim antropolozima, počiva svako ljudsko društvo, a ona je prisutna i u osnovama moralnosti – čini drugima samo ono što želiš da i oni tebi čine, odnosno nemoj da činiš drugima ono što ne želiš da oni tebi čine. Ovaj stav je samo jednostavnija formulacija gore navedenog Kantovog moralnog imperativa. On nam govori da smo, s obzirom na naše rođenje koje nam je darovano i time nastalu situaciju duga, moralno dužni da postanemo roditelji i da time nekom drugom ljudskom biću takođe podarimo život. Ne treba posebno spominjati koliko deca, sama po sebi, oplemenjuju život roditelja i ljudi uopšte.“(7)\nZnam da Vi i ovo odlično znate. Čovek može biti i levičar i desničar, i liberal i konzervativac, i monarhista i anarhista, pa da razume ove reči, jednostavne, jasne, prihvatljive svima, osim globalističkoj ološ – oligarhiji i njihovim kvislinzima u okupiranim zemljama planete. NEOPHODNOST ZAKONA KOJI ŠTITE PORODICU\nNarodni poslanik Nebojša Bakarec je 2013. godine objasnio zbog čega su Srbiji potrebni zakoni koji štite porodične vrednosti i rađanje:“Sasvim je sigurno da Rusija i Srbija sebi ne mogu da dozvole da ostanu neme i pasivne na sa zapada uvezenu veoma agresivnu homoseksualnu propagandu, koja deluje toksično na tkivo svakog društva. Rusiju i Srbiju u pogledu demografske katastrofe vezuju mnoge sličnosti. Prvo, suštinski, ni jedna ni druga se nikada nisu oporavile od populacionih gubitaka izazvanih Drugim svetskim ratom. Predratna Jugoslavija je izgubila preko 15% svog stanovništva (1,2 miliona), od čega najveći deo gubitaka snosi srpsko stanovništvo. Procena je da je 27 miliona sovjetskih građana izgubilo život u tom ratu (ne treba zaboraviti ni Staljinove pogrome od kraja rata do njegove smrti 1953.- gde su stradali milioni- naravno pogroma je bilo i do 1941.). Po procenama sama RSFSR (Ruska republika u SSSR-u) je 1940. imala 110 miliona stanovnika a 1946.- svega 98 miliona. Danas Ruska Federacija ima oko 143 miliona stanovnika, dok je 1991. imala 148,5 miliona. Od 1991. značajno opada broj stanovnika Rusije. Slično važi i za Srbiju. Važno je uporediti ove podatke sa demografskim kretanjima u SAD. Pred Drugi svetski rat 1940. SAD su imale 132 miliona stanovnika- svega 22 miliona više od Rusije u SSSR-u. Danas SAD imaju oko 316 miliona stanovnika- 173 miliona više od Ruske federacije. Da nije bilo Drugog svetskog rata (ne ubrajam tu uopšte Staljinove posleratne pogrome)- (a ne zaboravimo da je glavni doprinos slamanju Hitlera- pobedi u ratu dao upravo SSSR, tačnije Rusija)- Rusija bi danas imala mnogo više od 200 miliona stanovnika. Slično, srazmerno važi i za Srbiju. Takođe, zapadne zemlje od toksičnog dejstva homoseksualne propagande, jednim delom, štiti i činjenica da su veoma bogate i da imaju značajnu useljeničku populaciju.“(8)\nOn se te, 2013. godine, između ostalog, založio da Srbija, slično Rusiji, uvede zakon koji će zabranjivati propagandu homoseksualizma maloletnicima. Jasno je da zakoni koji se u Srbiji nameću od strane pokreta političkih homoseksualaca, kao kvislinga NATO Imperije, svemu ovo žestoko protivureče. I da će glavni udar biti usmere prema mladima, kao budućnosti svake države i svakog naroda.\nFILIMONOVA O POSLEDICAMA USVAJANjA LAKRDIJAŠKIH ZAKONA\nUgledna ruska naučnica, Anja Filimonova, ukazuje na posledice usvajanja nakaradnog zakonodavstva u Srbiji: „Neizbežne posledice po državu i društvo su sledeće: 1.Istinska strategija nije zaštita prava na homoseksualne veze ili prava samih homoseksualaca ( srpsko zakonodavstvo ima pun spektar zaštite i obezbeđenja ljudskih prava ), nego najšire rasprostiranje i afirmacija seksualne amoralnosti i društvene razuzdanosti, pre svega među mladima. Dečaci i mladi muškarci, kao potencijalni zaštitnici otadžbine, glavna su ciljna grupa. Ali psihološko nasilje nad pojedincima i društvom nije dovoljno – odmah posle njega ide ekspanzija na državnom nivou. Državni organi, nauka, kultura, obrazovne ustanove stavljaju se pod nadzor profesionalnih gej aktivista. 2. Cilj im je transformacija društva i države u skladu sa svojim standardima. S obzirom na savremene kognitivne i informativne tehnologije, ova transformacija može da se sprovede veoma brzo. 3. Snažna mreža gej aktivista i njihovih sledbenika, koju podržava sva moć Evropske unije, agencija i ustanova SAD, među kojima je glavna uloga u doba predsednika Obame data USAID, „pogoduje“ oslobađanju od religioznih vrednosti, morala, etike, zdrave logike, istorijskog, kulturnog i civilizacijskog nasleđa, „oslobađanje“ od Boga i same ljudske prirode. 3. USAID dobija novi zadatak – stvaranje međunarodne armije obučenih lobista koji imaju za cilj da nametnu zakone što seksualne manjine izjednačavaju sa seksualnom većinom, naročito kad je u pitanju legalizacija istopolnih brakova i usvajanje dece od strane istih. 4. U skladu sa planovima USAID, prva faza tog programa koncentrisana je na zemlje u kojima je i dalje snažna religiozna svest. ( Podsetimo se da je Agencija za međunarodni razvoj Stejt Departmenta, USAID, iz Rusije proterana 2012. godine. Tokom protekle dve decenije USAID, poznat kao glavni izvoznik američke demokratije i drugih zapadnih „vrednosti“, uključujući i homoseksualizam, neposredno se, putem dobrom plaćene mreže NVO, bavio antiruskim podrivačko – razornim akcijama, a sve pod vidom „humanitarne pomoći“ ). 5. Priprema profesionalaca USAID da lobiraju za prava LGBT zajednice ukazuje da je agresivno nametanje „manjinskih“ prava i džender ideologije proces protivudržavni i antisuverenistički. 6. Suštinski, to je ponižavanje i nasilje nad srpskom državom i društvom, rat bez kraja i be ograničenja, u kome niko neće biti pošteđen./…/ 8. Brz razvoj bihejvioralno – socijalnog tumora razara ono što je glavno – porodicu, koja je temelj svakog društva. 9. Nastaje svojevrsna „simulakrum armija“ muškaraca koji ne žele da imaju porodicu, decu, unuke i praunuke. Rezultat: svi postaju neprijatelji – srpski intelektualci, vernici, neposlušni, čitavo društvo i, na kraju, država, protiv koje se treba boriti svim dostupnim sredstvima. Šta se, pak, nudi u zamenu za religiozne, moralne i porodične vrednosti? Ništa. Vakuum. Individualistička izolovanost, sveopšti nemoral, pravni haos, slatko osećanje pobede među LGBT udruženjima, gnusne radosti požude tzv. „gej parada“, i „mind police“ – eto šta će carevati na ruševinama razorene Srbije.“(9)\nČvrsto verujem da Vi takvu viziju Srbije ne prihvatate.\nNe prihvata je niko kome je stalo do naše budućnosti, ali i do budućnosti čovečanstva.\nSTVARNO, ŠTA NAS ČEKA?\nPre desetak godina sam pisao šta nas čeka ako pobedi LGBTOTALITARIZAM:“Svojevremeno je Mao Cedung ( a stotine miliona je sa uzdahom olakšanja to dočekalo ) uzviknuo:“Neka cveta hiljadu cvetova“, misleći, valjda, na minimum pluralizma u kulturi, koja je bila pod teškim maljem „kulturne revolucije“. Srbija, za vreme Tadićeve vlasti, nije imala sreću Mao Cedungove Kine: u njoj su gajeni sami žutolati(ni)čni cvetovi žutokrake EU bez alternative. I tako je, u decembru 2011, u Muzeju grada Beograda, umetnička grupa Arteq iz Beograda sa grupom Queer iz Zagreba organizovala izložbu „Nacistički teror nad homoseksualcima 1933-1945“. Biljana Kosmogina, iz beogradske umetničke grupe, za „Politiku“ ( 17. decembar 2011, str. 07 ),izjavila je da je izložba pravljena na osnovu „faktografskih dokumenata prikupljenih u muzejima holokausta u Vašintonu i Berlinu“. Mirjana Sretenović, autorka članka, opisuje jedno idealno EU stanje u Nemačkoj pre dolaska nacista:“Na izložbi je prikazana gej kultura početkom 20. veka: snažne gej zajednice, gej magazini i časopisi koji izlaze u Berlinu, veliki broj gej klubova koji su snaženjem nacizma sve više padali u nemilost vlasti“. Saznali smo da su nacisti skupili podatke o 42 hiljade pripadnika gej populacije, a Biljana Kosmogina nam je, sa poučno podignutim prstićem, ispričala:“Nemačka vlada 2002., rehabilitovala je žrtve holokausta homoseksualne orijentacije, dok je u Amsterdamu tim žrtvama homoseksualcima podignut spomenik,u Berlinu 2008, Barseloni 2010;Beč i Minhen trebalo bi da slede 2012. Postavka takođe podseća i na ostale žrtve holokausta, kao i na naše pretke nastradala u logorima na prostoru Beograda ( Banjica i Staro sajmište ), među kojima se ne zna da li je bilo gej populacije ( podvukao V.D.). Interesantno da ova tema kod nas nije predmet istraživanja, dok su Hrvati ustanovili svojih 160 gej žrtava u tom periodu“…A onda nam novinarka „Politike“ daje još jednu „poslasticu“, pod naslovom „Gej iskustva Alana Tjuringa i Oskara Vajlda“, u kojoj se razmatraju tužne sudbine matematičara Tjuringa i pisca Vajlda, svojevremeno izloženih neprijatnostima zbog svoje „polne orijentacije“ ( Vajld je čak ležao i u buvari u Redingu, o čemu je ostavio stihove jedne poeme. ) Od poznatog domaćeg „gej aktiviste“ Dušana Maljkovića saznali smo i jednu izazovnu vest ( na šta izaziva, neka vam kažu oni kojima je muka od krivina na putu „zagejavanja Srbije“):“Unuk Oskara Vajlda, koji je i sam gej aktivista, sada radi na rehabilitaciji svoga dede“ ( u Srbiji bi se taj projekat zvao:“Ja vragolan i moj deda“ ).“(10)\nOno što je, kad sam tekst pisao, bio samo kuriozum, sada će, ako se usvoje nakazni zakoni, postati „put bez alternative“. Više će se učiti o „gej žrtvama nacizma“ nego o srpskim žrtvama u NDH.\nPoštovani gospodie Dmitroviću, učinite sve što je do Vas da nas takva budućnost ne snađe!\nPOBEDA ILI POBEDA Zaista čvrsto verujem da ćete Vi, kao ministar ( sluga naroda koji gaji kult porodice, jer ministerium znači „služba“ ) učiniti sve da zakoni – nakaze ni ne dođu pred Skupštinu Srbije, i da ćete pokušati sve što je u Vašoj moći da to sprečite. Ako Vam, pak, to ne pođe za rukom, verujem da ćete se opredeliti za vrhunski moralni čin – ostavku na ministarsko mesto u Vladi Srbije, jer smisao ostavke znate i u njega nimalo ne sumnjate. Po toj ostavci bili biste upamćeni u časnoj istoriji ovog naroda. To neće biti poraz, nego pobeda – i za Vas, i za sve moralne i časne građane Srbije, ne samo Srbe. Vi ne možete izgubiti – ili ćete pobediti ako sprečite usvajanje lakdrijaške izmislice koja se pretvara da je zakon o „istopolnim zajednicama“, ili ćete pobediti dajući ostavku na ministarsko mesto, i ne pristajući na laž i mrak kao meru i proveru Srbije, Vaše i naše podjednako, ali i zajedničke baštine naših predaka i potomaka. SMISAO JEDNOG ČINA O činu ostavke u današnje vreme piše profesor dr Milo Lompar, u svojim „Moralističkim fragmentima”:Ako je osmotrimo iz spoljašnje perspektive, sa stanovišta sveta i stvarnosti, ostavka je – u slučaju kada nije nešto iznuđeno i nametnuto niti upotrebljivo nego je slobodno napuštanje čvora u mrežama moći – savršeno besmislen čin. Jer, vrhunska mudrost našeg vremena, opijena svojom samorazumljivošću, glasi: besmisleno je ono čime se ništa ne postiže. Izrastajući iz prećutnog pouzdanja u snagu i vrednost ličnosti, anahronog u svetu kojim vladaju funkcije a ne bića, koji je prenaseljen depersonalizacijom, ostavka nije ni zadocneli romantično-konzervativni znak. To je bila, ili mogla biti, u vremenima kada je, recimo, Oto fon Bizmark ovako ocenjivao najveće finansijere sveta: „U pogledu novca, naravno, Rotšild je bio ‘najugledniji’ čovek u Frankfurtu. Ali, oduzmi im njihov novac i plate, i videćeš koliko su neugledni.” To je aristokratsko stanovište o čovekovoj vrednosti, koje nije samo prevaziđeno nego više ne postoji kao takvo, jer bi nam bilo nemoguće ukotviti ovu misao u mehanizam sveta. Kakvog, onda, smisla može imati lični apel? Dok je, nekad, nosila u sebi značenje, ostavka je bila neko pokazivanje i protest, neko neslaganje sa ustrojstvom poretka, da bi, danas, bila bitna samo kao funkcija: šta želi da postigne onaj koji je podnosi? Treba osetiti koliko je ovo pitanje različito od pitanja koje je zauvek iščezlo: zašto on podnosi ostavku? To iščezlo pitanje nas upućuje na stanje stvari, na ono nasleđeno i savremeno što iz temelja otkriva svet, na nešto što je bitno vezano za ono što mu prethodi, uslovljavajući i oblikujući ga. Sada nas, međutim, zanima samo ono što se sa tim stvarima može učiniti, odvojeno od svega izuzev nadolazećeg vremena. Kao čin prošlosti, bitno nesavremen, ostavka izaziva brigu i podozrivost: za koga on radi? Ovo večito pitanje, koje počiva na pretpostavci da se uvek za nekog mora raditi, postavljaju sa podjednakom zainteresovanošću i u političkom i u korporativnom svetu. Kada stigne izveštaj – jer uvek na kraju stigne izveštaj -da čovek-u-ostavci ne radi ni za koga, nastaje začuđeno nagađanje: koliko on traži? Ako se ispostavi da ne traži ništa, jer samo u tom slučaju je reč o ostavci, nelagodnost i nedoumicu – šta onda hoće? – smenjuje (u času kada je izvesno da je ostavka bezuslovna) potpuna ravnodušnost: neka ide. Ali, ostavka je – iz unutrašnje perspektive – čista sloboda. Ona pokazuje da svet -koji ima načina da nas natera da poštujemo pravila poretka – nije podvlastio našu osećajnost, niti je rastočio našu oholost. Jer, ostavka nas uvek košta i plaćajući tu cenu – koja može biti velika i čak preteća u odnosu na čovekovu budućnost – pokazujemo da smo još sebi bitni. U ostavci, dakle, uvek prebiva nešto iz sebe nepomirljivo sa poretkom, nešto što neiskazano odjekuje u sintagmi: ja-to-neću, ona potvrđuje važnost čovekovog ja i otud je retka, jer pripada ličnosti a ne bilo kome: njome se remeti preovlađujuća osećajnost bezličnih. Ona još uvek polaže pravo na slobodu, što je savršeno nepotrebno: u odnosu na mehanizam, na đubre, na fluks-i-refluks – u šta se svet pretvara svakog časa – šta znači biti slobodan? Ostavka, nekad shvatana kao znak moralne osetljivosti, danas je čin u kojem se sreću sloboda i svet. Čovek koji ne podnosi ostavku iz slobode pokazuje da je razumeo znakove vremena, jer ni od čega se ne uzmiče ako nismo primorani, svaki položaj se brani po svaku cenu, i kad je zalog sam čovek, uvek se postrojavamo u nevidljivom rasporedu sila. Ako je – uprkos vremenu – čovek daje iz slobode, onako kako se uličnim peračima šoferšajbni udeljuje dinar, ako on – tako – svoje nalogodavce svodi na usputne molioce, što je nerealno jer oni to nikako nisu, onda je u dejstvu estetsko područje egzistencije. Umesto da je upetljan u mrežu kritičkih, praktičnih i moralnih dejstava, čovek se izdiže neverovatno visoko, budući da on samo u odnosu na kardinale moći postoji kao neko ko je iznad, jer je u prostoru čiste slobode. Nekada pokazivanje stava, nagoveštavanje nevidljivih razloga, uzorna moralna činjenica, ostavka je danas poslednji estetski čin u praktičnoj egzistenciji: dubinski problematična, često uništavanje čovekovih mogućnosti u realnom svetu, ostavka ostaje čist estetski čin, samo savršenstvo umetnosti, uspinjanje u neverovatne mogućnosti slobode i uobrazilje. ”(11,83-85)\nVerujem u Vašu slobodu koja, ako ne uspete da sprečite usvajanje nakaznog protivporodičnog zakona, vodi ka moralom činu prvog reda – upravo ostavci.\nNadam se da ćete je podneti laka srca, jer za to imate podršku one prave, većinske, porodične Srbije.\nZnajte da sam Vam ovo pisao čvrsto uveren da ćete me razumeti, i, ponavljam, sa iskrenim izrazima najvišeg poštovanja.\nUPUTNICE ( Internetu pristupljeno 11. marta 2021. godine ):\nPriručnik za nastavnike građanskog vaspitanja u Gimnaziji, Misija OEBS-a u Srbiji, Zavod za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja, Beograd, 2020.\nMilo Lompar, Moralistički fragmenti, Catena Mundi, Beograd, 2020.