"Samo ne autom" 22. 9. u Beogradu i Novom Sadu | Mondo Portal\nBeograd Novi Sad Samo ne autom 22. septembar\n28. oktobar, 12:48\n"Samo ne autom" 22. 9. u Beogradu i Novom Sadu 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n11.09.2017. / 16:31 16:35\n"Samo ne autom" 22. 9. u Beogradu i Novom Sadu\nIzvor MONDO/Beta 11.09.2017. / 16:31 16:35\nDan bez automobila, 22. septembar, ove godine će u Srbiji pored Beogrda biti obeležen i u Novom Sadu, saopštili su danas organizatori akcije "Samo ne autom".\nAkcija "Samo ne autom" održava se pod okriljem projekta Lokalni razvoj otporan na klimatske promene, čiji nosilac je Ministarstvo zaštite životne sredine uz podršku Programa UN za razvoj.\nProjekat je zasnovan na "izazovima" za pronalaženje inovativnih načina za borbu protiv klimatskih promena na nivou lokalnih samouprava.\nOVAKO ĆE IZGLEDATI: Centar Beograda širi za pešake\nAkcija je prošle godine uspešno obeležena uz učešće 450 biciklista koji su toga dana prešli preko 5.000 kilometara biciklom ili pešice, navodi se u saopštenju.\nIsta akciju ponovljena je u maju uz učešće 600 takmičara i takmičarki i skoro 9.000 pređenih kilometara.\nbeograd novi sad automobili pešaci\n12.09.2017. / 10:22\nSamo ne autobusom.


Vlada prekršila odluku o konstituisanju Odbora za sveobuhvatnu reformu | MINA\nNaslovnica Crna Gora Vlada prekršila odluku o konstituisanju Odbora za sveobuhvatnu reformu\nVlada prekršila odluku o konstituisanju Odbora za sveobuhvatnu reformu\nPodgorica, (MINA) – Vlada je, utvrđujući Predlog zakona o nacionalnom javnom emiteru, prekršila odluku o konstituisanju Odbora za sveobuhvatnu reformu izbornog i drugog zakonodavstva, ocijenio je generalni sekretar Demokratske Crne Gore Boris Bogdanović.\nOn je rekao Danu da se u odluci navodi da Odbor odobrava i predlaže Predlog zakona o nacionalnom javnom emiteru Radio i televiziji Crne Gore (RTCG), uključujući izmjene načina izbora Savjeta RTCG u Skupštini kao i pravno rješenje koje će omogućiti izbor savjeta odmah nakon usvajanja novog zakona.\n„Predmetni zakon može u skupštinsku proceduru tek kada ga predloži Odbor za sveobuhvatnu reformu izbornog i drugog zakondavstva odlukom Skupštine“, rekao je Bogdanović.\nOn smatra da sve to ukazuje da je Demokratska partija socijalista (DPS) preko premijera Duška Markovića, nastavila sa opstrukcijom rada u Odboru za sveobuhvatnu reformu izbornog i drugog zakonodavstva.\n“Ovakav čin je u direktnoj suprotnosti sa odlukama Skupštine, nadležnostima Odbora i preporukama međunarodnih partnera, koji prate proces ovih reformi”, zaključio je Bogdanović.\nPodgorica, (MINA) – Vlada je odobrila izdvajanje 100 hiljada EUR za hitnu nabavku laboratorijske...\nCovid19 MINA-CG - 10/07/2020


IMA 44 GODINE I OČEKUJE 22. DIJETE: LJUDI NA INSTAGRAMU ŠOKIRANI GLEDAJU OVAJ SNIMAK | Hayat.ba\nIMA 44 GODINE I OČEKUJE 22. DIJETE: LJUDI NA INSTAGRAMU ŠOKIRANI GLEDAJU OVAJ SNIMAK\nLjudi na Instagramu ne mogu da joj se načude i nadive! Su Redford (44) je britanska mama koja ima najviše djece – u ovom trenutku očekuje 22. prinovu. Su na Instagramu dijeli brojne prizore svog porodičnog života i trudnoće, a nedavno je okačila snimak na kome se vidi da joj se stomak pomjera. Su je […]\nLjudi na Instagramu ne mogu da joj se načude i nadive!\nSu Redford (44) je britanska mama koja ima najviše djece – u ovom trenutku očekuje 22. prinovu.\nSu na Instagramu dijeli brojne prizore svog porodičnog života i trudnoće, a nedavno je okačila snimak na kome se vidi da joj se stomak pomjera. Su je inače u 29. nedelji trudnoće i iskoristila je priliku da najavi da čeka djevojčicu.\nInače, Su do 28. sedmice nije bila vidljivo trudna, i tek tada stomak joj je naglo narastao, na njeno, ali i iznenađenje njenih pratilaca.\nSu je strahovala zbog posteljice koja je ispred, umjesto iza bebe i plašila se mogućih posljedica, ali kaže da sada, kada je vidjela kako je djevojčica živahna, mnogo manje strahuje.\nSa suprugom ima 21 dijete, i to sljedećim redom: Kris (30), Sofi (25), Kloe (23), Džek (22), Danijel (20), Luk (18), Mili (17), Kejti (16), Džejms (15), Eli (14), Ejmi (13), Džoš (12), Maks (11), Tili (9), Oskar (7), Kasper (6), Hejli (3), Fibi (2), Arči (18 mjeseci) i Boni (mjesec dana). Pored toga, imaju i troje unučadi, od kćerke Sofi.\nKuriozitet je i da su odbili svaku pomoć države, i da žive isključivo od svog porodičnog posla, odnosno pekare u kojoj uglavnom radi Noel.


Vreme 609 - Informativna sluzba Komesarijata za izbeglice: Sta je video Radujko -->\n"Nužna su nova rešenja"; "Vreme" br. 608\nPovodom nedavno objavljenog teksta u "Vremenu" pod nazivom "Nužna su nova rešenja" Komesarijat za izbeglice Republike Srbije želi da ukaže na sledeće:\nVladi Republike Srbije dostavljen je 3.7.2002. godine Memorandum o međusobnom sporazumevanju između Misije OEBS-a na Kosovu i Metohiji i Komesarijata za izbeglice Republike Srbije, sa aneksima I, II, III i IV o pružanju usluga registracije birača 2002. godine za raseljena lica sa KiM koja žive u drugim delovima Republike Srbije.\nAneks IV sadrži Budžet OEBS-a u kome se jasno vidi šta je kome namenjeno i koliko.\nVlada Srbije je na svojoj sednici održanoj 4. jula 2002. god. usvojila Memorandum sa sva četiri aneksa i dala saglasnost Komesarijatu da Memorandum potpiše. Memorandum je usvojila i savezna vlada.\nTo što su svi ministri i savezne i republičke vlade i oba premijera videli i odobrili Memorandum sa sva četiri aneksa izgleda da nije uopšte važno, jer Memorandum nije video na vreme savetnik Radujko. Možemo samo reći da nas čudi što savetnik Radujko nema pristup materijalima Vlade. (Ovaj materijal nije svakako nosio oznaku STROGO POVERLJIVO.)\nŠto se tiče broja zaposlenih, u Komesarijatu imamo 47 stalno zaposlenih, 15 zaposlenih po ugovoru o delu, osmoro ljudi u okviru servisne službe koji su iz Uprave Vlade dodeljeni Komesarijatu i jednu osobu dodatno angažovanu zbog medijske kampanje vezano za doregistraciju.\nI na kraju treba dodati da će oba Memoranduma o razumevanju o registraciji interno raseljenih lica sa KiM biti objavljena u knjizi Dokumenti o Kosovu i Metohiji, LIBER/IPRESS, Beograd, 2002.\nŠto se tiče transparentnosti rada Komesarijata i sprovođenja sopstvenog paralelnog programa, imamo da kažemo sledeće:\n- Nacionalna strategija proizašla je iz Komesarijata, a temelj joj je bio pilot-projekat o lokalnoj integraciji urađen u maju 2001. godine (godinu dana pre usvajanja Nacionalne strategije);\n- Komesarijat se borio da dobije budžetska sredstva za trajnu integraciju izbeglica, a kod inostranih i domaćih donatora takođe je lobirao za donacije;\n- Rezultat osamnaestomesečnog rada na pomenutom jeste pripremljenih za otkup 200 seoskih imanja, 1000 paketa građevinskog materijala (koje pribavljaju i dele međunarodne nevladine organizacije) i pribavljanje i gradnja oko 80 stanova na teritoriji Republike Srbije.\nTrpimo prigovore da nismo rešili infrastrukturu na pojedinim lokacijama. Zakonom o budžetu Komesarijat je isključivo dobio sredstva za kupovinu stanova i za zgrade i objekte. Nema nigde pomena o infrastrukturi i ne vidimo zašto bismo kršili Zakon i nenamenski trošili sredstva.\nŠto se tiče pregovora sa Bosnom i Hercegovinom i Hrvatskom, članovi Komesarijata koji su pregovorima prisustvovali, poslali su sa istih izveštaje Vladi.\nNapominjemo da je Komesarijatu nepoznato da je potpisan Ugovor o dvojnom državljanstvu između SRJ i Bosne i Hercegovine.\nŠto se tiče transparentnosti, Komesarijat je na javnim tribinama i preko medija upoznao javnost i predsednike Vlade sa svim projektima.


Grob Neznanog junaka - Blic Online\nNikolić položio venac na grob neznanog junaka\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić položio je danas lovorov venac na grob neznanog junaka na Avali povodom Dana primirja u Prvom svetskom ratu.\nLukašenko položio venac na grob Neznanom junaku\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko večeras je položio venac na spomenik Neznanom junaku na Avali.\nSrbija opredeljena za Evropsku uniju\nSrbija je danas ekonomski i politički stabilna i bezrezervno opredeljena ka evropskoj budućnosti, ocenila je predsednica Skupštine Srbije Slavica Đukić-Dejanović čestitajući građanima Dan državnosti i istakla da se nada da će Srbija uskoro postati ravnopravan član EU.


Književni susret o Tvrtku Kulenoviću: Nevjerovatni erudita\nS lijeva na desno: Edin Pobrić, Almir Bašović i Muhamed Dželilović\nU okviru 31. Međunarodnog festivala "Sarajevska zima" u srijedu je održan književni susret povodom obilježavanja 80 godina od rođenja Tvrtka Kulenovića. Ovog bh. pisca i univerzitetskog profesora Filozofski fakultet u Sarajevu i časopis "Sarajevske sveske" su kandidovali za Nobelovu nagradu za književnost u 2015. godini.\nSpecifičan način umjetničkog mišljenja i izuzetan profesor su, vjerovatno, glavne odrednice kada opisujemo Tvrtka Kulenovića.\n"Nedavno je Miljenko Jergović u napisao da je Tvrtko Kulenović pun znanja, da je iz njega ispadalo znanje kao ključevi iz džepova nekog starog gimnazijskog profesora. Kulenović zaista jeste to", kaže Muhamed Dželilović književni historičar i esejist.\nPraveći paralelu između Kulenovića i najvećeg živućeg francuskog mislioca Alaina Badioua, Dželilović ističe da Tvrtko Kulenović primjenjuje sva četiri tipa istina koje zagovara Badiou.\n"Prema Badiouu postoje četiri tipa temeljna tipa istina: naučne, političke, umjetničke - o kojima najčešće govorimo kada je Kulenović u pitanju – i istine ljubavi. Kad spojite sve četiri istine dobijete nešto što bi, otprilike, odgovaralo tipu mišljenja Tvrtka Kulenovića", ističe Dželilović.\nNa književnom susretu u Sarajevu govorio je i pisac Edin Pobrić. On smatra da je Tvrtko Kulenović jedinstvena pojava u regionu kada je riječ o književnosti i umjetnosti uopšte.\n"Ako želite da učite kreativno pisanje, model prema kojem možete učiti su Kulenovićevi eseji jer je on u esejima potpuno rekonstruisao savremenu nauku o književnosti. Govorimo li o putopisima, onda znajte da imate posla sa 'hodajućom enciklopedijom'. On je erudita nevjerovatnih imaginativnih sposobnosti, ali koji pored te erudicije ima jednu kulturu slušanja. Tako da su njegovi putopisi, odgovorno tvrdim, najbolje što ima bh. književnost", tvrdi pisac Edin Pobrić.\nPobrić smatra da je roman "Istorija bolesti" jedna od rijetkih primjera bh. literature koja otvoreno govori o smrti.\n"Imate velikog Mešu Selimovića koji u naslovu ima 'Derviš i smrt', ali o smrti nema ni riječi. Dakle, 'Istorija bolesti' je priča o smrti. Ali, kada čitate taj roman osjetite jezu - da nema patetike, binarnih opozicija kao i ničega drugog osim svjedočenja", kaže Pobrić.\nMeđutim, tvrdi Edin Pobrić, Bosna i Hercegovina još nije svjesna značaja ovog autora.\nKnjiževni susret posvećen Kulenoviću\n"Naše doba je doba skandala, doba vizuelnih umjetnosti. Nažalost, vrijednosti se osjete tek onog trenutka kad nekoga nema. Tvrtkova, pazite šta ću reći, nesreća je što je živ, a što nema skandala oko njega. Međutim, ostaju njegova djela koja govore i koja su jako dobra", konstatuje Pobrić.\nUniverzitetski profesor i pisac Almir Bašović mišljenja je da je čudno da se toliko potencira nominacija za Nobelovu nagradu jer je "Tvrtko Kulenović u svojih 80 godina u tolikoj mjeri zadužio bh. kulturu da je to teško pobrojati".\nAutor eseja, putopisa, romana, radio-drama, pripovijedaka, Tvrtko Kulenović bavio se i problematikom slikarstva, azijskog pozorišta, Commediom dell'arte, teorijskim osnovama evropskog modernog teatra, te bio balkanski pionir novih promišljanja - pristupa o strukturalizmu ili teoriji recepcije.\n"Kad nabrojite svo njegovo stvaralaštvo - to je dovoljno za nekoliko života, a ne za jedan život. Onaj kome je trebala ova nominacija da bi shvatio svu vrijednost Tvrtka Kulenovića, kao čovjeka koji od naše kulture pravi malo više kulturu, moram priznati da taj nije - Bog zna šta - čitao u životu", kategoričan je Bašović.\n"Da li Bosna i Hercegovina kasni sa ovom nominacijom - vrijeme će pokazati. Ali, ne smatram da je nominacija važnija od samog djela Tvrtka Kulenovića, jer u posljednje vrijeme smo svjedoci da Nobelova nagrada nije uvijek vezana za kvalitetu. Kao i na sve drugo u našem svijetu - i na to utiču razni faktori", zaključuje Almir Bašović.


Promene Zakona o stanovanju koje je inicirao Grad Beograd, a koje predviđaju uklanjanje klima uređaja sa fasada javnih, poslovnih i stambenih zgrada, ući će u u javnu raspravu tokom avgusta, a potom i u skupštinsku proceduru, najavio je gradski menadžer Goran Vesić.\n"Zakonom o stanovanju ćemo urediti tako da sve zgrade koje imaju poslovnu namenu, zgrade u vlasništvu javnih preduzeća, lokalne samouprave, pravnih lica, kompanija, banaka, kao i zgrade koje su kao spomenici kulture pod zaštitom države, imaju rok od dve godine da uklone klime sa svojih fasada. Ostale stambene zgrade imaće rok od pet godina i na taj način dajemo građanima mogućnost da uklone ove uređaje na drugo mesto i prilagode se tome", kaže Vesić.\nOn je precizirao da je tokom prošle i ove nedelje imao sastanak sa ministarkom građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zoranom Mihajlović i ljudima iz radne grupe koji rade na Zakonu o stanovanju i dodao da će vlasnici svih zgrada koje su u poslovnoj nameni imati obavezu da uređuju fasade u nekom roku koji propiše lokalna samouprava.\n"Sa stanarima ćemo raditi na zajedničkim projektima, gde će Grad Beograd davati deo sredstava, a deo skupštine stanara. Ali zato nema nikakve potrebe da zgrade koje su u vlasništvu kompanija budu naružene i da ih vlasnici ne održavaju", ističe gradski menadžer.\nOvaj zakon treba da reši mnogo problema u stambenim zgradama, pa tako više neće biti zgrada koje niko ne održava, a u ovom trenutku ima ih skoro deset hiljada. Osim rešavanja problema fasada, biće omogućeno da grad uđe i u projekat uređenja liftova, a skoro 7.000 liftova na teritoriji grada čeka zamenu.\nKUĆA STIL PREPORUČUJE: Pogledajte kako će izgledati nova autobuska stanica Novi Beograd\nArhitektura, Zgrade, Fasade, Fasade zgrada, Klima uređaji, Grad Beograd, Goran Vesić


Naslovna » Izlasci » Muzika » Klasika » Beogradska filharmonija: Na visokim potpeticama\nAh Neša 24. septembar 2013. Klasika Komentari su isključeni na Beogradska filharmonija: Na visokim potpeticama\nPod damskom dirigentskom palicom Anu Tali, nastupiće u petak 27. septembra od 20.00, na Kolarcu. Filharmonija na ovaj način skreće pažnju na uspešne žene dirigente koje su se izborile u svetu doskora isključivo rezervisanom za muškarce. Solistkinja je još jedna dama, flautistkinja Šeron Bezali.\n„Ceo orkestar je moj instrument i to je za mene suština procesa stvaranja muzike. Naša uspešnost zavisi od komunikacije koju uspostavimo i načina na koji doprem do njih. Posle prve probe sa Beogradskom filharmonijom ostajem pod utiskom veoma dinamičnog orkestra i predstoji nam rad koji će, verujem, rezultirati sjajnim koncertom u petak“.\nFlautistkinja Šeron Bezali jedna je od veoma retkih međunarodnih flautista koja nastupa isključivo kao solista. Njen prvi nastup bio je sa Izraelskom filharmonijom pod vođstvom Zubina Mehte. Svira na zlatnoj flauti od 24 karata, koju je specijalno za nju napravila firma Muramacu iz Japana.\nSledeći koncert iz ciklusa „Na visokim potpeticama“, zakazan je za 22. novembar kada će centralno mesto na bini biti ustupljeno dirigentkinji Kristini Poska. (danubeogradu.rs)\nPrethodni Obilazak Narodne banke Srbije, 28. i 29. septembra\nSledeći Dragan Đilas razrešen dužnosti gradonačelnika Beograda


ZVUCI JUGOSLAVIJE - SOUNDS OF YUGOSLAVIA: Duo RADULOVIĆ JOVANOVIĆ 1958 Krca krca nova kola (mega šaljivi narodni hit JUGOSLAVIJE)\nDuo RADULOVIĆ JOVANOVIĆ 1958 Krca krca nova kola (mega šaljivi narodni hit JUGOSLAVIJE)\nKRCA KRCA NOVA KOLA\nApoteoza kompletnog našeg zajedničkog života u JUGOSLAVIJI se može podvući samo ovom jednom rečenicom koja tako prevazilazi okvire samo jednog naziva pesme.\nA tek druga strana još više kazuje o nama, "Jedva čekam da nedelja prodje" što je ustvari podjebavanje jer nikad nismo želeli da nedelja prodje u toj našoj JUGOVINI. Elem, sve u svemu ovo je mega singl JUGOSLAVIJETINE i takav će uvek ostati, d ane pominjemo da je MILOVAN ILIĆ MINIMAX ovaj drugi naslov iskorištavao BESOMUČNO KAO DŽINGL!


Hotel za Magaluf (Шпанија) : 35 pronađenih hotela\nSol Antillas Barbados Hotel sa 4 zvezdice\nNalazi se u ulici Violeta, 1, pozicija mu je jug za grad Magaluf, a od centra je udaljen samo 12 minuta hodom.U hotelu Sol Antillas Barbados pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service,...Još informacija\nSol Magalluf Park Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jug za grad Magaluf, a nalazi se u ulici Avenida Vaquer Ramís, s/n, na samo 3 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela za grad Magaluf je Dizajn-hotel, a kategorija tri zv...Još informacija\nSol Wave House Hotel sa 4 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Magaluf. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Besplatan parking...Još informacija\nHotel Apartamentos Vistasol Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Hotel Apartamentos Vistasol pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Magaluf: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Besplatan parking, K...Još informacija\nBeach House Hotel sa 4 zvezdice\nNa 11 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Avinguda Notari Alemany I sa pozicijom jugozapad za grad Magaluf, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete sam...Još informacija\nU hotelu Hotel Florida pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Magaluf: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Televizija, Satelitska televizi...Još informacija\nApartamentos Sotavento Hotel sa 3 zvezdice\nNa 8 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Torrenova, 34, a pozicija mu je istok za grad Magaluf. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela Apa...Još informacija\nKensington Econotels Hotel sa 1 zvezdice\nNa 5 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Martin Ros Garcia, 10, a pozicija mu je istok za grad Magaluf. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Sa kapa...Još informacija\nHSM Don Juan Hotel sa 3 zvezdice\nNa 12 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Calderon de la Barca, 4, a pozicija mu je jugozapad za grad Magaluf. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline....Još informacija\nMallorca Rocks Hotel - Adults Only Hotel sa 3 zvezdice\nHotel ima 328 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Mallorca Rocks Hotel - Adults Only kreću se od 3 346 dinar - Srbija . Na 6 minuta hodom udaljenosti o...Još informacija\nHSM Torrenova Playa Hotel sa 3 zvezdice\nNa 8 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici C/ Torrenova 37, a pozicija mu je istok za grad Magaluf. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog hot...Još informacija\nNightlife Apartments Hotel sa 1 zvezdice\nPozicija ovog hotela je istok za grad Magaluf, a nalazi se u ulici Calle Martin Ros Garcia 16, na samo 5 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela za grad Magaluf je Povoljan, a kategorija jedna z...Još informacija\nHotel Teix Hotel sa 1 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije jedna zvezdica je Povoljan za grad Magaluf. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Perionica. Pozicija ovog hotela je severoistok za grad M...Još informacija\nLively Magaluf Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici San Miguel de Liria, 6, pozicija mu je istok za grad Magaluf, a od centra je udaljen samo 7 minuta hodom.U hotelu Lively Magaluf pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija ...Još informacija\nHotel San Diego Hotel sa 3 zvezdice\nStil hotela Hotel San Diego je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je istok za grad Magaluf, a nalazi se u ulici Avenida de Miramar, 1, na samo 38 minuta kolim...Još informacija\nBarceló Pueblo Park Hotel sa 4 zvezdice\nNa 37 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Fra Joan Llabrés, 16, a pozicija mu je istok za grad Magaluf. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hote...Još informacija\nHSM Atlantic Park Hotel sa 4 zvezdice\nNa 12 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Calderon De La Barca 2, a pozicija mu je jugozapad za grad Magaluf. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.H...Još informacija\nU hotelu Hotel Spa Flamboyan - Caribe pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Magaluf: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Poslovni centar, Perionica,...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Magaluf (Шпанија) : 35 pronađenih hotela


UHAPŠENA PODGORIČANKA (29): Osumnjičena za trgovinu ljudima i posredovanje u prostituciji - Volim Podgoricu\nPočetna/PG INFO/Aktuelno/UHAPŠENA PODGORIČANKA (29): Osumnjičena za trgovinu ljudima i posredovanje u prostituciji\nVuk Send an email 19. Novembra 2020.\nHAPŠENJE Podgorica policija prostitucija trgovina ljudima\n"Licemjerno da DPS glumi zaštitnike Budvana"\nPREMINULO 49 OSOBA: U Hrvatskoj još 3.164 slučaja koronavirusa


15 Avg 2011 18:21\nForum: El Camino\nOd kada je Chevrolet poceo da prestize Ford po prodaji (1928 godine kada je Model T zamenut sa Model A), najbolje prodavana divizija General Motorsa je uglavnom izbacivala modele na trziste pre velikog rivala. To se odnosi i na prvi posleratni kamionet kada je Chevrolet 1947 godine predstavio svoju ...\n15 Avg 2011 18:18\nNova je bila bitan model za Chevrolet u onoj meri u kojoj je moguće da cela kompanija zavisi od jednog modela. Tokom svoje dugogodišnje istorije Nova se menjala nekoliko puta, od ekonomičnog kompakta, preko muscle car pa čak i do domaćeg importa. 1962-1967 Iako Chevrolet nije počeo da radi na Novi s...\n15 Avg 2011 18:14\nForum: K5 Blazer\nRivalitet između Chevroleta i Forda je svima poznat i retko kad je jedna strana predstavljala novi model bez odgovora od rivala. Tako da niko nije bio iznenađen kada je Chevrolet 1969 godine predstavio model Blazer kao direktan odgovor na veliki uspeh Ford Bronco. 1969-1972 Posle Drugog Svetskog Rat...\n15 Avg 2011 18:10\nForum: Monte Carlo\nIako se pojavio u personal luxury klasi dosta kasno, Chevrolet Monte Carlo je preko noći stavio do znanja konkurentima ko je gazda. 1970-1972 Chevrolet Monte Carlo je publici predstavljen krajem 1969 godine kao 1970 model kao predstavnik Chevroleta u veoma popularnoj personal luxury klasi. Iako je G...\n15 Avg 2011 18:07\nChevrolet Vega, jedan od najznacajnijih Americkih automobila (iako ne zvuci tako), ove godine slavi 40 godina postojanja. Vega se proizvodila od 1971 do 1977 godine. Pre svega, bio je to prvi Americki automobil kao direktan konkurent Japanskim importima. I izgledao je impresivno na papiru u svakom p...\n15 Avg 2011 17:59\nNema sumnje da je Chevrolet Impala jedna od ikona Američke auto industrije. U svojoj dugogodišnjoj istoriji Impala se menjala nekoliko puta, ali jedna stvar se nije menjala, a to je poštovanje na ulicama i na stazama. A sa 13 miliona prodatih primeraka definitivno zaslužuje mesto u istoriji. Prva ge...\n15 Avg 2011 17:55\nPočetkom 1950ih godina dok se svet još uvek oporavljao od rata, auto industrija u Americi je blistala. Amerika je bila jedna od retkih svetskih sila koja nije bila uništena tokom rata tako da vreme nije trošeno na oporavak. Međutim, koliko god su Američki veći automobili bili dominantni na domaćem t...


SILA-450 C – Aerodrom 13. Maj\nFirma iz Kraljeva,poznatija pod nazivom “Aero-East Europe” od ove godine u svojoj ponudi ima još jedan ultralaki avion. U pitanju je avion iz SILA serije (srpska industrija lakih aviona) pod nazivom “Sila-450 C” . Avion je metalne konstrukcije,visokokrilac koji sa sistemom za spašavanje tezi svega 290,7 kg.\nZa razliku od svojih prethodnika odlikuje se poboljšanom aerodinamikom,samim tim i manjom potrošnjom goriva što mu omogućava povećanu autonomiju leta. Poseduje tri unutrašnja rezervoara zapremine 45+45+10 litara,što mu omogućava dolet i do 1000 km. Pogonjen je motorom “Rotax912 ULS” snage 100 ks.\nNo comments for “SILA-450 C”


Kako bi telefoni izgledali danas da je Microsoft pobedio Android? @ Cafe.ba\nMicrosoft je napravio mnogo grešaka, a možda najveća jeste nemogućnost da se suprotstavi Googleu\nRat smartfona je davno završen, a pobednici su bili Android i iOS.\nMnogi drugi davno su odustali od bilo kakve borbe, a jedan od poslednjih, Microsoft, trenutno u prošlost šalje ostatke Windows Phonea.\nAli to ne znači da ne postoji žal. Naprotiv.\nKoosnivač Microsofta, Bil Gejts, nedavno je naveo kao svoj najveći promašaj naveo nemogućnost kompanije da stvori platfromu sličnu Androidu.\n- Najveća greška koju sam ikada napravio bilo je to što Microsoft nije ono što je Android. Android je standardna mobilna platforma, ne-Apple platforma. A bilo je prirodno da Micrososft pobedi, izjavio je Gejts.\nOva izjava povlači dva pitanja. Prvo, Zašto nije Microsoft, sa svojim ogromnim resursima i briljantnim umovima, osmislio nešto kao Android?\nI kako bi ta tehnologija izgledala danas da jeste uspeo?\nMicrosoft, WIndows Phone, smartfon, Lumia 950\nMicrosoft je želeo da se probije na tržište smartfona mnogo pre Androidai i iOS-a i proveo je godine radeći na takozvanim PDA uređajima.\nAli kada su Android i iOS stigli, Microsoft je izgleda bio na pogrešnoj nozi i bile su mu potrebne godine da se dovede u red. Kompanija je čak kupila Nokijin posao sa smartfonima u propalom pokušaju da izvede poslednji napad.\nA postoji mnoštvo razloga zbog kojih Micrososft nije i nikada ne bi uspeo da stvori nešto kao što je Android.\nMožda najveći problem jeste činjenica da je kompanija gledala na smartfone kao na smanjene verzije desktopa (imao je čak brend koji se zvao Pocket PC).\nAli to nije previše iznenađujuće za kompaniju koja je posvećena kompjuterima, ali je isto tako značilo da će pravljenje operativnog sistema sa potpuno novim korisničkim interfejsom baziranom na dodiru predstavljati veliki problem.\nČak i kada je iPhone prvi put predstavljen, imao je samo 500 aplikacija, dok je Microsoft imao 18.000 za Windows Mobile.\nWindows, windows phone, smartfon, windows 10\nJoš jedan problem leži u činjenici da je Android oduvek bio otvoren sistem, a to je nešto što je Microsoft posmatrao sa velikom sumnjom.\nBaš ta otvorena priroda dozvoljavala je kompanijama da ga prilagođavaju svojim uređajima i koriste samo ono što im se sviđa.\nAli možda najvažnije, Android je bio jeftin za korišćenje. Zbog toga što nisu plaćali visoke cene licence, proizvođači, pogotovo oni manji, su mogli da rizikuju i prave svoje telefone.\nZbog toga je i došlo do eksplozije Android uređaja na tržištu.\nAli, šta bi se desilo da je Microsoft ipak upseo da pobedi u ovom ratu?\nSam Bil Gejts je imao prilično jasnu ideju.\nCortana, Siri, smartfonPrintscreen: Youtube/Windows Phone\n- Postoji prostor za samo jedan operativni sistem koji nije Apple. A koliko je taj prostor vredan? 400 milijardi dolara, izjavio je.\nSamim tim, Microsoft bi imao 400 milijardi dolara više, na račun Googlea.\nManji Google, veći Microsoft.\nA kada su pojedinačni korisnici u pitanju, trebalo bi se prisetiti da sav Googleov profit od Androida dolazi od servisa - mapa, pretrage, mejla - koji dolaze ugrađeni u operativni sistem, zbog čega nema nikakvih problema da da Android drugim proizvođačima.\nDa li bi Microsoft mogao da stvori nešto podjednako uspešno kao Android koristeći sličnu taktiku?\nMožda, da je koristi telefone kao put da proda više servisa koji se plaćaju, kao što danas koristi Windows.\nIpak, na kraju dana treba upamtiti da status kvo nikada ne traje dugo.


Canna Terra Vega 1L – Hidroponika\nPočetnaĐubriva & AditiviĐubrivoTečnoCanna Terra Vega 1L\nŠifra artikla/SKU: 4046\nCanna Terra Vega sadrži sve neophodne hranljive materije i helate, koje su potpuno i odmah dostupne biljkama, garantujući uspešan rast i razvoj.\nCanna Terra Vega zajedno sa Terra Flores-om zadovoljavaju sve potrebe biljki u celom životnom ciklusu. Oba pospešuju rast i cvetanje biljaka.\nBiljke tretirane Canna Terra Vega-om razvijaju veću lisnu masu, i bolje se razgranjavaju. Canna Terra Vega primenjuje se isključivo tokom perioda rasta biljaka putem vode.\n2: Canna Terra Vega se primenjuje od početka faze vegetacije i kod rasada (klonova)\n3: Fertirigaciono – Sobne i Baštenske biljke, 50ml na 10 litara vode u vegetativnom periodu 5 ml/l, zalivati ručno ili sistemima za navodnjavanje\n4: Fertirigaciono – Matične biljke, 25ml na 10 litara vode\n5: Rasada – Klonovi, 20ml na 10 litara vode, ili 2ml/1L vode\n2. Idealan za klonove, ali uvek koristiti razblaženu varijantu i nikako ne prelaziti 25ml/10L\n3. Prva doza se daje na početku faze vegetacije, a nakon toga jednom nedeljno\n4. Moguće je davati razblaženu dozu više puta nedeljno (nikako punu dozu sa svakim zalivanjem)\n5. Napunite rezervoar vodom. EC (elektro-provodljivost) Terra Vega rastvoren u običnoj vodi iz vodovoda varira između 0.9 – 1.6 mS (= EC koncentrata + EC vode). Preporučen pH je 5.8 – 6.2 U slučaju intenzivnog uzgoja navodnjavajte biljku redovno\nSASTAV CANNA TERRA VEGA:\nAzot (N): 3% (amonijak (NH4) 0,6% i nitrat (NO3) 2,0%)\nFosfor (P2O5): 1%\nDrugi Elementi: Magnezijum oksid (MgO) 1,0%, magnezijum (Mg) 0,7%, sumpor trioksid (SO₃) 0,7%, sumpor (S) 0,3%\nMIKRONUTRIJENTI: Bor (B) 0,005%, bakar (Cu) 0,001%, gvožđe (Fe) 0,01% helatirano sa DTPA, gvožđe (Fe) 0,001% helatirano sa EDDTA, mangan (Mn) 0,01%, molibden (Mo) 0,001% i cink (Zn) 0,005%\nŠifra proizvoda: 4046 Kategorije: Canna, Soil, Tečno\nSuperthrive predstavlja koncentrisani rastvor esencijlnig vitamina koji je u upotrebi od 1939 kao stimulator rasta široke primene.\nSuperthrive će brzo uspostaviti korenov sistem, ojačavajući otpornost biljke na stres obezbediće vašim biljkama najbolji mogući početak ali će i ubrzati metabolizam i stimulisati proizvodnju gradivnih elemenata tokom celokupnog ciklusa što znači bolji ukupan prinos.


Ukazana čast rvačima za osvojene svetske medalje | SportInfo\nHome / Ostali sportovi / Ukazana čast rvačima za osvojene svetske medalje\nNovember 5, 2018\tOstali sportovi Ostavite komentar\nGradonačelnik Čedomir Janjić sa saradnicima priredio je danas prijem za članove rvačke reprezentacije Srbije i rvačkog kluba “Proleter”, osvajače medalja na nedavno završenom Svetskom šampionatu u rvanju grčko-rimskim stilom u Budimpešti. Ovim je nastavljen niz sjajnih rezultata naših rvača na najvećim takmičenjima, a posebno je značajno što su od tri osvojene medalje dve stigle u Zrenjanin – Viktora Nemeša i Mihaila Kadžaje. I treća medalja posredno je vezana za Zrenjanin, jer ju je osvojio Davor Štefanek, nekadašnji istaknuti član “Proletera”.\nOtvaranje adaptiranog Naučnog odeljenja biblioteke Humanitarnog fonda “Ljilja i Milka Mijatov”


Sadnja novih zasada maline prolongirana na jesen\nPremijer i ministar za privredu Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, Emir Frašto i Demir Imamović, susreli su se danas sa predstavnicima UNDP-a.\nSa Ismarom Ćeremidom, menadžerom UNDP-ovog projekta „Lanci vrijednosti za zapošljavanje- razvojni program UN-a u BiH“ razgovarano je o učešću Vlade Bosansko-podrinjskog kantona Goražde u UNDP-ovom projektu proširivanja i osnivanja novih zasada maline na području Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, kome bi trebalo da prethodi potpisivanje Memoranduma o razumijevanju sa Vladom BPK-a Goražde.\nKroz ovaj UNDP-ov razvojni program u 2012. godini na području općina Goražde, Foča-Ustikolina, Pale-Prača i Čajniče planirano je da 50 poljoprivrednih proizvođača zasade 100.000 sadnica maline.\nIako je bilo predviđeno da se ovaj posao obavi do kraja aprila i početkom maja, kada su trebale biti zasađene prve sadnice maline, on je prolongiran do oktobra, budući da se zbog kašnjenja na usvajanju budžeta nisu stekli uslovi za potpisivanje memoranduma.\nOve aktivnosti, prema riječima ministra Imamovića, dodatno će usporiti i to što saglasnost na sve programe Ministarstva za privredu u ovoj godini mora dati Skupština kantona, kao i činjenica što su sa ekonomskog koda na kojem su bila planirana, skinuta sredstva predviđena za ovu namjenu. Ipak, ističe ministar privrede, ne bi trebala da dođe u pitanje realizacija ovog projekta koji je od velike važnosti za registrovane poljoprivredne proizvođače koji se bave proizvodnjom jagodičastog voća.\nNa današnjem sastanku ponovo je bilo riječi o pomoći UNDP-a poljoprivrednim proizvođačima u standarizaciji, normiranju i brendiranju proizvoda, obezbjeđenju tržišta, kao i o školovanju osoba za posao certificiranja. Budući da UNDP radi i na osposobljavanju laboratorija za testiranje hrane po evropskim standardima, zatražena je pomoć od predstavnika ove organizacije kako bi goraždanska labarotorija pri Zavodu za javnu zdravsto što prije dobila posljednji certifikat za verifikaciju rada.


Stipendije za boravak u istraživačkim laboratorijama u Francuskoj\nAmbasada Francuske i Francuski institut u Srbiji dodeljuju stipendije za kraće naučne boravke istraživača svih nivoa u istraživačkim laboratorijama u Francuskoj. Stipendije su dostupne za tehničke i prirodne nauke vezane za zaštitu životne sredine, ekologiju, održivi razvoj i energetiku\nPovodom Svetske konferencije o klimi (Pariz 30.11-11.12.2015), Ambasada Francuske i Francuski institut u Srbiji odlučili su da podrže kraće naučne boravke, u okviru podrške francusko-srpskim projektima saradnje čiji je cilj borba protiv klimatskih promena. Ova podrška namenjena je srpskim istraživačima i sastoji se od boravka u francuskim istraživačkim laboratorijama na jesen 2015.\nBoravak od 2 do 4 nedelje u jesen 2015. godine.\nPodrška pokriva troškove života i osiguranje i ne može da se prenese u sledeću godinu.\nIstraživači svih nivoa koji rade u istraživačkim timovima u Srbiji (asistenti, doktoranti, istraživači, predavači, profesori).\nTehničke i prirodne nauke vezane za zaštitu životne sredine, ekologiju, održivi razvoj, energetiku, koje mogu da doprinesu borbi protiv klimatskog zagrevanja i traženju rešenja za sledeće izazove:\nublažavanje klimatskih promena (npr. smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte, izmena tehnologija proizvodnje, inovacije i energetska tranzicija itd.).\nadaptacija na klimatske promene (npr. smanjenje ugroženosti prirodnih sistema i ljudi u odnosu na posledice klimatskih promena u sadašnjosti i budućnosti).\nNaučna izuzetnost: prednost imaju kandidati iz istraživačkih ustanova visokog nivoa u Srbiji ili koji su pozvani da borave u nekom istraživačkom centru izuzetnog naučnog kvaliteta u Francuskoj.\nUsklađenost kandidature sa prioritetima saradnje: prednost imaju novi projekti saradnje ili oni koji su tek započeti, ali će trajati duže vreme, kao i svi projekti sa planiranim zajedničkim učešćem istraživača u evropskim programima (Horizont 2020, Erasmus +, itd.).\nPosebna pažnja pokloniće se kandidaturama i profesionalnim projektima koji bi mogli da budu interesantni francuskim preduzećima u Srbiji ili preduzećima koja tek planiraju da investiraju u Srbiji.\nRok za prijavu: do 30. septembra 2015. godine\nFormular za istraživački boravak (preuzeti ovde)\nCurriculum Vitae na francuskom (ili engleskom)\nPozivno pismo istraživačke laboratorije ili univerziteta u Francuskoj\nTel: (011) 302 36 39\nKandidature treba dostaviti lično ili ih poslati običnom ili elektronskom poštom do 30. septembra 2015. Nepotpune kandidature i one dospele posle ovog datuma neće se razmatrati.


Povećan broj davalaca krvi u Opštini Stara Pazova\nCrveni krst Opštine Stara Pazova, već drugu godinu za redom beleži porast broja dobrovoljnih davalaca krvi. U 2013. godini, za samo dva meseca, na teritoriji pazovačke opštine više od 140 osoba je dalo krv, što je za 30 osoba više nego u istom periodu prošle godine. Ako se uporede podaci sa kraja 2011. godine, kada [...]\nмарт 5, 2013 admin Aktuelno, Društvo, S. Pazova, Zdravstvo 0\nGradska uprava za zdravstvenu zaštitu zajedno sa Društvom za borbu potiv šećerne bolesti Grada Sremska Mitrovica organizovali su tokom vikenda besplatnu proveru zdravstvenog stanja za sve građane. U borbi protiv dijabetesa organizovana je provera krvne slike, indeksa telesne mase i krvnog pritiska. Ovo je samo jedna u nizu od četiri besplatne akcije koje će se [...]\nмарт 5, 2013 admin Aktuelno, Sremska Mitrovica, Zdravstvo 0\nNedelje borbe protiv karcinoma grlića materice\nNedelje za borbu protiv karcinoma grlića matericeGinekološka služba Doma zdravlja Ruma, u sklopu svojih preventivnih pregleda tokom akcije “ Nedelje za borbu protiv karcinoma grlića materice “ od 21. do 25. januara 2013 godine je organizovala preglede žena u mestima Grabovci, Vitojevci, Platičevo, Hrtkovci i Klenak. Odziv je bio veliki, žene su bile pozivane preko [...]\nјануар 30, 2013 admin Aktuelno, Ruma, Zdravstvo 0


Potrošači u Mesnoj zajednici Vratna, Suvom kornjetu i Ciganskom groblju, u utorak, u periodu od 8 do 12 časova, biće bez struje | TV Istok\nPotrošači u Mesnoj zajednici Vratna, Suvom kornjetu i Ciganskom groblju, u utorak, u periodu od 8 do 12 časova, biće bez struje\nPotrošači u Mesnoj zajednici Vratna, Suvom kornjetu i Ciganskom groblju, u utorak 15. septembra, u periodu od 8 do 12 časova, biće bez struje. Do planskog isključenja električne energije u ovom delu opštine Negotin, doći će zbog ugradnje automatskog rastavljača, ističu nadležni iz negotinske elektrodistribucije.\nPrevious : Voda iz ulica Crvene Armije i Miloša Obilića može se koristiti za piće\nNext : Zaječarci šetali za Kraljevicu


Već decenijama se širom planete rođendan Boba Marlija (6. februar) proslavlja tokom celog meseca februara kao praznik ikone popularne kulture koji je snagom svoje poruke i zvuka uticao na vaspitanje generacija, šireći svetom poruku ljubavi i mira. Prema nekima prva superzvezda „trećeg“ sveta, čovek koji je celom svetu približio mističnu snagu rege muzike, Marli je postao globalni simbol pobune protiv nepravde svetskog sistema pohlepe, koji rege autori nazivaju Babilonom. I ove godine njegov rođendan će biti obeležen u našoj sredini .\nHornsman Coyote, internacionalno poznati rege autor iz Srbije, čiji je singl "Belly of the Beast" digao veliku prašinu na međunarodnoj muzičkoj sceni, započeće domaću mini turneju koncertima posvećenim Bobu Marliju u beogradskom „Božidarcu“ u petak 8. februara i u novosadskom klubu „Quarter“ u subotu 9. februara. Nakon brojnih turneja po kontinentima planete konačno će i publika u našim gradovima imati priliku da doživi Kojotovu muziku sa osmočlanim živim bendom Balkan Music Box Riddim, sastavljenim od najtalentovanijih muzičara ovoga žanra. U čast velikana rege zvuka Hornsman Coyote će pored svojih pesama izvesti i svoj izbor pesama Boba Marlija. Kao predgrupa na beogradskom koncertu nastupiće talentovani bend CheGuerillaz, pobednici takmičenja „Tvoj zvuk 2“ u aprilu 2012.\nCena ulaznica: 400 RSD u pretprodaji, 500 RSD na dan koncerta.


Moskva | CroSatelite.com\nDatum pokretanja 13.03.2020\nMoskva je jedan od nekoliko, po mnogim kriterijumima, najvažnijih gradova sveta.\nPrestonica je carske i moderne Rusije. Ona je veliki naučni, kulturni, politčki , privredni i turistički centar jednog dela sveta (malo je reći Rusije), riznica kulture koja čuva blago i drevno nasleđe u veličanstvenim zdanjima čuvenog Kremlja i pod zlatnim i šarenim kupolama za nju karakterističnih pravoslavnih svetinja.\nZbog veličine grada, prosečnom turisti je teško da obiđe sve što je interesantno i vredno divljenja. Stoga, neophodno je da organizujete svoje vreme na način da obiđete određene znamenitosti (koliko vam to vreme dopušta) ali i da osetite jedinstven i očaravajući duh grada koji ćete najlakše „namirisati“ u ulicama Stari Arbat, Novi Arbat i Tverskaja gde morate da popijete kafu čak i ako nemate tu svakodnevnu naviku. Iako, možda, ne razumete ruski, ne propustite da odete na neku pozorišnu ili baletsku predstavu, ako imate prilike, pa i u sam Boljšoj teatar.\nPored Kremlja i Crvenog trga u samom centru Moskve je trgovački kraj, Kitaj gorod. U njemu se nalazi nekoliko crkvica u ruskom stilu iz XVII i XVIII veka koje su izvanredno uklopljene u moskovsku arhitekturu. U Moskvi se, između ostalog, nalazi i Nikoljgrad kao i Novodevičij manastir iz XVI veka.\nKremlj (u prevodu tvrđava) je srce i jezgro Moskve iz koga se razvio čitav megapolis. U feudalnom dobu bio je opasan zidovima sa kulama. U Kremlju su se nalazili knežev dvor, saborna crkva i kuće plemstva. Njegove kule i zvonici su svedoci mnogih značajnih događaja ruske istorije. Sastoji se od dvadeset kula, mahom iz 15. veka, a najlepša i najveća se zove Spaska (visoka je 71m). Spaska (Spaskaja) kula je izgrađena u XIV veku, a obnovljena je u XV i XVI veku. Prepoznatljiva je po velikom časovniku čiji prečnik iznosi šest metara. Skazaljka koja pokazuje minute premašuje duž od tri metra.\nUnutar ovih monumentalnih zidina nalazi se centar moći Rusije, sam vrh državnog aparata i palata predsednika Ruske federacije (predsednička palata) zbog čijeg nesmetanog rada su turističke posete Kremlju ograničene i svedene na svega tri dana nedeljno. Kremlj je jedinstvena lavra i riznica u kojoj se nalaze predivne saborne crkve i drugi sakralni objekti kao i dvorci i muzeji.\nTu je i čuvena Oružana palata u kojoj se čuva retka kolekcija starog oružja kao i niz eksponata od zlata, srebra i dijamanata, carska odeća kao i primerci zlatnih carskih kočija i opreme za konje. Moskovski Kremlj važi za jedno od nekoliko najvećih utvrđenja u svetu i nalazi se pod zaštitom UNESCO-a. Najstarija građevina u Kremlju je Granitna palata, sagrađena za vreme Ivana III, 1491. godine, koja je bila središnja dvorana namenjena za prijem moskovskih careva. Na nju je nadovezana palata kraljevske porodice iz XVI veka, Palata Terem, koja je obnovljena u XVII veku. Obe su spojene sa Velikom palatom koja je izgrađena po zahtevu Nikole I – 1838. godine i koja je danas najveća građevina u moskovskom Kremlju, sa blistajućim balskim dvoranama koje danas služe za prijeme, sa ceremonijalnim crvenim hodnicima i privatnim prostorijama nekadašnjih careva, kao i donji sprat Crkve Lazarevog uskrsnuća iz 1393. godine, koja je najstarija građevina u Moskvi.\nZgrada u kojoj je smeštena Oružana palata, izgrađena je 1851. god.\nU palati se čuvaju retki predmeti: carska odeća, zlatni i srebrni predmeti...\nSaborni trg je središte Kremlja, njega okružuje šest građevina, uključujući i tri hrama. Uspenska saborna crkva (posvećena Bogorodici), dovršena 1479. godine kao glavna moskovska crkva gde su krunusani svi ruski carevi. Njeno masivno pročelje iznad koga stoji pet zlatnih kupola dizajnirao je italijanski arhitekta Aristotele Fioravanti. U njoj su sahranjeni mnogi važni ruski mitropoliti i patrijarsi.\nBlagoveštanska saborna crkva iz 1489. godine imala je izvorno tri pozlaćene kupole kojima je dodato još šest u XVI veku. Crkva „Polaganje riza“ podignuta je 1486. godine, takođe, kao kapela ruskih mitropolita i patrijarha. Veliku umetničku vrednost u njoj ima ikonostas, rad grupe ruskih živopisaca sa Nazarijem Istominim na čelu. Arhangelska saborna crkva je najkasnije podignuta, najmlađa je od tri saborne, građena u periodu od 1505-1509. godine pod nadzorom italijanskog arhitekte Alevisa, na nekadašnjem mestu stare crkvice istog imena.\nNadomak Kremlja, uz njegov istočni zid, nalazi se čuveni Crveni trg (Красная площадь), jedan od najvećih trgova na svetu. Kako se glavne moskovske ulice slivaju upravo ovamo, Crveni trg se često smatra središnjim moskovskim trgom i srcem cele Rusije. Glavna znamenitost i simbol ovog trga, pa i čitave Moskve, (možda i cele Rusije) je hram Sv. Vasilija Blaženog, prepoznatljiv po svojih jedanaest visokih tornjeva krunisanih raznobojnim kupolama u formi glavice crnog luka.\nNa mestu današnjeg Crvenog trga, nekada su se nalazile drvene građevine koje su srušene 1493. godine na zahtev cara Ivana III. Car je doneo tu odluku zbog učestalih požara koji bi se u trenu proširili na svu ostalu drvenu građu. Novootvoreni prostor postepeno se razvio u glavnu moskovsku tržnicu. Kasnije se koristio za razne javne svečanosti i proklamacije, a s vremena na vreme poslužio je i kao mesto krunisanja ruskih careva. Trg se postepeno izgrađivao i dobio današnji izgled. Zanimljivo je da ime Crveni trg nije izvedeno prema boji ploča kojim je popločan. Nije izvedeno ni od crvene boje koja asocira na komunizam. Naime, u ruskom jeziku pridev красный ima dva značenja. Prvo, glavno značenje je crveni, a drugo arhaično značenje je krasan, lep baš kao i u srpskom jeziku. Pridev красная (u arhaičnom značenju) isprva se odnosio na crkvu Svetog Vasilija Blaženog, a naknadno se prenelo i na obližnji trg, negde u 17.veku.\nTokom sovjetske ere, Crveni trg je zadržao svoj značaj i tako postao glavni trg nove sovjetske države. Uz to što je postao službena mesto sovjetske vlade, postao je i poznat po vojnim paradama. Kako bi se napravilo mesta za teška vojna vozila koja nisu mogla da uđu na trg, komunisti su odlučili da sruše Kazanjsku katedralu i Iversku kapelu s vratima uskrsnuća (oba srušena zdanja su ponovo izgrađena tokom devedesetih). Razmatrana je čak i mogućnost rušenja crkve Svetog Vasilija Blaženog. Crveni trg je mesto mnogih državnih parada i ceremonija.\nOsim hrama Sv. Vasilija Blaženog tu se nalaze i ostale monumentalne i prepoznatljive građevine kao što su Kazanska katedrala, robna kuća GUM, Lenjinov mauzolej i Državni istorijski muzej. Na ovom trgu se nalazi i spomenik velikom ruskom vojskovođi generalu Žukovu, a nedaleko od hrama Sv. Vasilija se nalazi bronzani spomenik Kuzmi Minjinu i Dmitriju Požarskom koji su pomogli u oslobađanju Moskve od Poljaka 1612.godine. Površina Crvenog trga iznosi neverovatnih 90.350 metara kvadratnih (dugdačak je 695 metara, a širok 130 metara).\nOvaj hram (Собор Василия Блаженного) je sagradio ruski car Ivan IV. Vasiljevič Grozni za vreme svoje okrutne vladavine (1561. godine) kao sećanje na osvajanje Kazanskog kanata. Prema legendi, Grozni (takav kakvo mu je i ime) je, po završetku izgradnje, naredio da neimaru Postniku Jakovljevu koji ju je načinio iskopaju oči, kako više nikad i nigde u svetu ne bi izgradio ništa tako lepo. Prepoznatljiv po svojim šarenim kupolama nalik na lilihipe i slatkiše, ovaj hram se sastoji se od više manjih, međusobno povezanih kapela okupljenih oko jedne centralne.\nPrvobitna ideja je bila da se izgrade gusto zbijene kapele, svaka posvećena jednom svecu na čiji je dan car dobio bitku ali, sve je ipak objedinjeno u jednu veliku crkvu. Središnja, glavna kapela, omeđena je sa četiri osmougaone kapele na glavnoj osi i sa još četri – dvema četvorougaonim i dema nepravilnog oblika – na dijagonalama. Osnova crkve je u formi krsta. Centralni i najviši toranj glavne kapele, interesantno, ima najmanju kuplu koja pritom nije ni šarena dok su ostali, niži tornjevi zakićeni zaista impresivnim i maštovitim kupolama u formi lukovice (Rusi su počeli koristiti ovaj oblik kupole u 12. veku, umesto klasičnih vizantijskih (plitkih) kupola, jer su ove bolje podnosile težinu snega koji je veoma čest problem na severu).\nCar Fjodor Ivanovič je 1588. god. dodaojoš jednu (desetu) kapelu na istočnoj strani iznad groba Vasilija Blaženog, ruskog sveca po kome je crkva od tada nazvana i po svojoj funkciji preobražena u Sabornu crkvu. Prvobitno je ova crkva bila posvećena vaznesenju presvete Bogorodice i bila je zavetna crkva. U 16. veku hram je imao dva naziva: prvi je Hram Pokrova na rovu kod Frolovske kapije. Malo ko zna da u 16. veku nije bilo Crvenog trga, on je bio trgovački i nazivao se „Požar“. Spaska kula Kremaljskih zidina je do 70-ih godina 17. veka bila Frolovska, a duž Kremaljskih zidina se pružao rov.\nKazanjski hram (ili Kazanjska katedrala)\nKazanjski Hram se nalazi u severozapadnom uglu Crvenog trga. Prvobitno je sagrađen 1630. godine u čast oslobođenja Moskve od poljsko-litvanske agresije, a podigao ga je princ Dimitrije Požarski.\nPošto je ovaj hram izgoreo u požaru 1632. godine, car je naredio da se obnovi u kamenu. Josif Staljin je 1936. godine naredio njegovo rušenje. Ponovo je izgrađen devedesetih godina. Ime hrama dolazi od najvažnije ruske ikone – Bogorodice Kazanjske koju Rusi slave u znak pobede nad agresorima sa istoka. Reprodukcije ove ikone se nalaze i u hramovima u St. Peterburgu i Kazanju.\nGUM je najveća robna kuća u Moskvi i, svakako, najekskluzivnija obzirom da se nalazi u najstrožem centru grada, u tzv. „nultoj tački“ tj. Crvenom trgu. Štaviše, GUM (ГУМ, Главный универсальный магазин) je, zvanično, jedna od dve najpoznatije robne kuće u svetu, a rival mu je Londonski Harrods Department store.GUM je remek delo slavnog moskovskog arhitekte Vladimira Šuhova i Aleksandra Pomerancjeva koji je izgrađen 1890. godine. Sadrži neverovatnih 1200 prodavnica, koje obiluju svetski poznatim brendovima. Centralni balkon na spratu je svojevremeno koristio Staljin za obraćanje masi, koja je satima strpljivo stajala na trgu i na minus 40 stepeni slušala govore vožda.\nLenjinov mauzolej se nalazi na Crvenom trgu, uz same zidine Kremlja. U njemu se nalazi Sala žalosti u kojoj se nalazi kristalni sarkofag u kome je izloženo Lenjinovo balsamovano telo. Pored sarkofaga se prolazi u potpunoj tišini. Na svaki pokušaj priče, čak i šapata ili gestikulacije, posetilac biva upozoren da prekine i ubrza korak. Nikakvo zadržavanje, ni detaljnije razgledanje u prolazu, nije dozvoljeno.\nNakon raspada SSSR-a pojavile su se mnoge inicijative za zatvaranje ili uklanjanje ovog mauzoleja te da se vođa Oktobarske revolucije konačno sahrani. U svakom slučaju, ovo mesto i pojava su izvor mnogih sporenja i kontroverzi u ruskom društvu. U Slovenskoj kulturi i tradiciji ovakav način „sahranjivanja“ nije uobičajen, ma o kakvoj partiji ili režimu da se radi, već je blizak Egipćanima (balsamovanje) i mesopotamcima (forma mauzoleja). U svakom slučaju, ovo jedinstveno mesto u svetu treba posetiti pre nego što nestane.\nSa zapadne strane Kremlja se nalazi najveći pravoslavni hram na svetu, Hram Hrista Spasitelja (Храм Христа Спасителя). Izgrađen je 1883. godine prema projektu arhitekte Konstantina Tona. Gradili su ga istaknuti neimari i umetnici iz cele Rusije 44 godine, u čast pobede nad Napoleonom.\nNaime, kada je poslednji Napoleonov vojnik 1812. napustio teritoriju Carstva, Aleksandar Prvi je odmah napisao ukaz o gradnji hrama u zahvalnost Bogu. Kako se dan ruske pobede poklopio sa Božićem, hram je posvećen rođenju Božijem te tako ime i nosi. Hram Hrista Spasitelja je za vreme carske Rusije bio glavna moskovska crkva – nazivan glavna katedrala. Srušen je 1931. godine po naredbi komunističkih vlasti.\nNa tom mestu je tad izgrađen sportski centar sa bazenima. Ponovna izgradnja je započeta 1990. godine i trajala je 10 godina prema crtežima i starim fotografijama. Sadašnje zdanje hrama je osveštano 19. avgusta 2000. godine za vreme Borisa Jeljcina pod rukovodstvom Zuraba Ceretelija (prvobitno Alekseja Denisova). Kontroverze su izazvale male promene u odnosu na original, kupole više nisu pozlaćene već su izrađene od titanijum nitrida, reljefi su urađeni od bronze umesto mermera, fasada je urađena od mermera umesto kamena, a medaljoni su urađeni od polimera.\nMoskva broji preko 30 velikih pozorišta i koncertnih dvorana, Operu i Balet, na čijim predstavama godišnje prisustvuje preko 15 miliona gledalaca. Pozorišna sezona se, praktično, nikada ne prekida. Najčuveniji je svakako Boljšoj teatar, a među slavnima se nalaze i pozorišta Stanislavski, Variete, Dubrovka i Dečiji muzički teatar. Među koncertnim dvoranama čuvena je dvorana Čajkovski, Muzički konzervatorijum i dvorana Zgrade trgovačkog saveza.\nBoljšoj teatar (u prevodu Veliko pozorište) je jedno od najprestižnijih pozorišta u svetu, a čuveno je i po baletu i operi. Današnje zdanje datira iz 1824. godine, a tokom renoviranja koje je trajalo od 2005. do 2011. godine potršeno je oko 680 miliona američkih dolara. Zgradi je vraćen izgled pre sovjetskih intervencija, povraćena je akustika sale i dupliran je raspoloživ prostor podzemnom dogradnjom. Smatra se da je to drugo, po veličini, pozorište u Evropi ,a veća i čivenija je jedino Milanska skala. Današnja zgrada je izgrađena 1824.godine na mestu na kome se ranije nalazilo pozorište Petrovka, koje je izgorelo u požaru 1805.godine. Izgradio ga je arhitekta Andrej Mihailov, koji je u blizini sagradio i tzv. Mali teatar 1824. godine. U to vreme sva ruska pozorišta su bila pod carskim vlasništvom. Moskva i Sankt Peterburg su imali po dva teatra, jedan namenjen za operu i balet (oni su bili poznati kao „Boljšoj“ teatar i jedan za dramske predstave (tragedije i komedije). Kako su opera i balet smatrani otmenijim nego drama, operske kuće su nazvane „Veliki Teatar“ („Boljšoj“ je ruska reč koja znači „veliki“ ), a dramski teatar su nazvali „Mali teatar“. Originalni naziv Boljšog teatra bio je Carski Boljšoj teatar Moskve, dok je Sent Petersburški Boljšoj teatar (uništen 1886.godine), bio nazvan Carski Boljšoj kameni teatar.\nMoskovski metro predstavlja deo savremene kulture Rusije. Jedan je od najstarijih u Evropi i, svakako, najlepši i najraskošniji. Neke od njegovih stanica predstavljaju prave muzeje i umetničke galerije. Najčuvenije od njih su: Majakovskaja, Kijevska, Prospekt mira, Novoslobodskaja, Komsomolskaja…\nZidovi su im oslikani mozaicima, vitražima, ukrašeni raskošnim visećim lusterima i skulpturama. Metro sistem ima ukupno 305,7 km pruge, 173 stanice, a na dnevnom nivou, na 12 linija, preveze preko devet miliona putnika (svetski rekorder i po ovom kriterijumu). Mreža metro stanica je izuzetno gusta. Prosečna razdaljina između stanica je 1,8 km. Najkraća je 585 m između stanice Aleksandrovski Sad i stanice Arbatskaja, a najduža je 3,5 km. Velika razdaljina ima uticaj i na visoku prosečnu brzinu od 42 km/h.\nOno što svakako može zadiviti posetioce moskovskog metroa jeste besprekorna čistoća popločanih podova, stvorena navikom Moskovljana da ne bacaju smeće po istim. Na mestima kontrolne upotrebe metroa gotovo u potpunosti su zaposlene žene, a po starom ruskom običaju, one čiji je radni vek završen, te im ova skraćena radna obaveza predstavlja dodatni prihod uz zasluženu penziju. Takozvanog „švercovanja“ nema, to ne priliči Moskovljanima, a i nije preporučljivo, jer metroom vladaju stroga pravila i sankcije koje sprovodi „Metropolitenska policija“. Jedino što je jeftino u Moskvi je karta za metro koja košta oko 30 rubalja za jedan ulazak u metro, a možete se voziti neograničeni broj stanica.\nKada smo kod muzeja, obiđite Vojni muzej, Ostankino palatu, Paleontološki muzej, Puškinov muzej, Rusku državnu biblioteku kao i jedan od najlepših, Ruski državni muzej. Mnogi od ovih muzeja su pod zaštitom UNESCO-a, kao i mnoge druge građevine.\nPuškinov muzej likovnih umetnosti (Музей изобразительных искусств им А.С. Пушкина) je najveći muzej evropske umetnosti u Moskvi, nalazi se u ulici Volkhonka, preko puta Hrama Hrista Spasitelja. U ovom muzeju su uglavnom izložena dela umetnika zapadne evrope kao što su Pikaso, Šagal ili Mane. Zgrada muzeja, koja podseća na dvorac, delo je arhitekte Vladimira Šukova. Gradnja je započeta 1898. i trajala je sve do 1912. godine. Muzej ima dva sprata koji su prelepo ukrašeni. Na prvom se naleze dela antike, kao i gipsane figure iz Egipta. Na drugom spratu su slike, grafike, skulpture iz srednjeg veka, stare Grčke i Rima, kao i dela najpoznatih umetnika na svetu u broju od oko 750 hiljada primeraka. Pored ovoga muzej ima i nekoliko sala u kojima se održavaju koncerti i izložbe. Postoji i deo koji je namenjen deci.\nDržavni istorijski muzej\nZgrada Državnog istorijskog muzeja (koji se nekada nazivao Carski ruski istorijski muzej) izgrađena je na Crvenom trgu u poslednjoj četvrtini 19. veka, na mestu koje je najpre zauzimala Glavna apoteka, a nešto kasnije prva zgrada Moskovskog univerziteta. Izgradnja muzeja je započeta 1875.godine prema projektu arhitekte Vladimira Šervuda i inženjera Anatolija Semjonova i trajala je šest godina. Arhitektonski stil zgrade bio je određen uslovima konkursa. Tražilo se da Istorijski muzej bude izgrađen u stilu staroruske arhitekture. Zato nije nimalo slučajno što njegove kule po formi podsećaju na susednu Nikoljsku kulu moskovskog Kremlja. U kolekciji ovog muzeja se nalazi nekoliko miliona eksponata. Stalna izložba sadrži eksponate koji obuhvataju period od praistorije do danas. Među njima se nalaze i zemni ostaci praistorijskih plemena koji su živeli na teritoriji današnje Rusije, preko umetničkih dela neprocenjive vrednosti stečenih od strane članova dinastije Romanov sve do kraljevske kolekcije antikviteta.\nSedam sestara naziv je za sedam Staljinističkih solitera koji podsećaju delom na katedrale, a koje su izgrađene za vreme posljednjih nekoliko godina Staljinovog života. Izgrađene su u kombinaciji ruskog baroka i gotike, te američke tehnologije gradnje solitera 20. veka.\nSvih sedam zgrada se vide sa većine uzvišenja u gradu i one su najviše zgrade u centralnoj Moskvi (pored kule Ostankino). U moskovskih Sedam sestara ubrajaju se:\nGlavna zgrada Moskovskog Narodnog univerziteta, takozvani MGU,\nHotel Ukrajina, danas je to hotel ROYAL RADISSON,\nZgrada Ministarstva inostranih poslova,\nZgrada na obali reke Moskve – Kotelniceskaja,\nZgrada na trgu Kudrinskaja,\nAdministrativna zgrada Crvena vrata.\nI, nikad izgrađena administrativna zgrada Zarjadje. Iako postoje mnoge slične građevine širom bivših socijalističkih zemalja, jedino se soliter „Palata kulture i nauke“ u Varšavi može porediti sa sovjetskim dizajnom kakav se vidi u Moskvi.\nPark Gorki je prirodna oaza i mesto za zabavu Moskovljana i njihovih gostiju. Nešto nalik londonskom Hajd parku. Nakon temeljne obnove dobio je evropski izgled, a vikendom kroz njega prođe preko 30.000 ljudi. Može se reći da je ovaj park omiljeno mesto okupljanja Moskovljana u koje se dolazi u potrazi za rekreacijom i odmorom od užurbanog tempa i stalnih gužvi na ulicama, a sve češće u parku se organizuju festivali i koncerti. Prostire se na oko tri kilometra uz reku Moskvu, a Moskovljani ga zovu i Park kulture, jer je davne 1928. godine, kad je otvoren, nosio to ime. Pozicioniran je uz obalu reke Moskve i ispunjen je dugim stazama za šetnju, kafeima i jezercetom. Tokom zime je popularna destinacija za klizanje na ledu, a ovde se održava i takmičenje u pravljenju skulptura od leda.\nStari Arbat i Tverskaja\nČuvena Moskovska ulica Stari Arbat važi za srce boemskog gradskog života. To je jedna od najstarijih, najlepših i najomiljenijih ulica Moskve. Vrlo je živopisnog izgleda, popločena i bez saobraćaja. Krase je zdanja sazidana pre XX veka. Opuštena atmosfera u kojoj mladi sede u baštama kafea i restorana družeći se, a umetnici slikaju svoja platna. Bezbrojne suvenirnice nude prepoznatljive ruske lutkice Matrjoške (Babuške), nakit od uralskog poludragog kamenja i skupih ćilibara i druge prepoznatljive motive Moskve i Rusije. Ulica Stari Arbat nekada je bila elitni korzo kojim su šetala ruska gospoda. Tu je, između ostalih, živeo i Puškin. Na Starom Arbatu se nalazi teatar Vahtangova i Puškinova rodna kuća pretvorena u muzej. Tverskaja ulica je, pored Starog i Novog Arbata, jedna od najpopularnijih mesta za izlaske i provod koja je poznata po skupim i luksuznim mestima koja privlače kako mlade Ruse, tako i turiste. Nalazi se u Tverskoj oblasti u kojoj se nalazi spomenik osnivaču Moskve – Juriju Dolgorukiju i najvećem ruskom pesniku Aleksandru Sergejeviču Puškinu.\nDržavna galerija Tretjakovskaja je nacionalni muzej ruske likovne umetnosti. Smatra se jednim od najboljih svetskih muzeja. Nasuprot međunarodnoj kolekciji Puškinovog muzeja, galerija Tretjakov izlaže uglavnom dela ruske umetnosti. Ima najbolju kolekciju ruskih ikona. Tretjakovskaja galerija nosi ime po svom osnivaču, Moskovskom trgovacu i proizvođaču tekstila i ljubitelju umetnosti, Pavelu Tretjakovu.\nMoskva ima nekoliko univerziteta (među kojima su MGU Lomonosov, MGIMO, MGTU, MFTI, MIREA, MEI i drugi), sa univerzitetskim gradom izgrađenim na Vrapčevim brdima. Najstariji univerzitet je Lomonosov, osnovan 1755. godine. Moskva je grad sa mnogobrojnim umetničkim i arhitektonskim spomenicima.\nMoskovski državni univerzitet Lomonosov je najveći i najstariji univerzitet u Rusiji, osnovan 1755. godine na inicijativu Ivana Ivanoviča Šuvalova i Mihaila Vasiljeviča Lomonosova naredbom ruske carice Jelisavete Petrovne 25. januara (12. januara po gregorijanskom kalendaru). Prva predavanja održana su 27. aprila. 25. januar se i danas proslavlja kao Dan studenata u Rusiji.\nZgrada univerziteta je prvobitno izgrađena na Crvenom trgu (na mestu Državnog istorijskog muzeja). Sledeća sedište mu je neoklasična građevina na drugoj strani ulice Mohovaja gde je preseljen na inicijativu Katarine Velike. Od 1953. većina fakulteta se nalazi na Vrapčevim brdima, jugoistočnom delu Moskve (1935.–1999.: Lenjinove gore). Glavnu zgradu dizajnirao je arhitekta Lav Vladimirovič Rudnjev. U posleratnoj eri, Staljin je naredio izgradnju 7 ogromnih višespratnih kula oko grada (”sedam sestara”). Glavna zgrada Moskovskog univerziteta bila je daleko najveća. Bila je, takođe, i najveća građevina van Njujorka na svetu u to vreme, i ostala je najviša u Evropi sve do 1988.godine. Centralna kula sa 36 spratova, visoka 240 metara, bila je opasana sa 4 ogromna krila za studentski smeštaj. Govori se da sadrži 30 kilometara hodnika i 5000 soba. Raspoloživi objekti unutar ove građevine obuhvataju koncertnu salu, pozorište, muzej, razne administrativne službe, biblioteku, bazen, policijsku stanicu, poštu, vešernicu, frizerski salon, banku, prodavnice, kafeterije, sklonište od bombi, itd.\nNovodevičij manastir je podignut početkom XVI veka. Nalazi se u potpuno netaknutom stanju do dan danas što mu daje titulu najbolje očuvanog istorijskog kompleksa u Moskvi. Novodevičij manastir je ujedno i manastir i tvrđava. U blizini se nalazi groblje gde su sahranjeni ruski velikani: Anton Pavlovič Čehov, Nikolaj Gogolj, Boris Jeljcin…\nMuzej-panorama „Borodinske bitka“ je deo velikog istorijskog memorijala u spomen na pobedu u ratu protiv Napoleonove vojske 1812.godine. Muzej uključuje i slavoluk podignut 1827. godine i vojni muzej sa statuama i vojnom opremom. Panorama „Borodinske bitke“ predstavlja ”gigantsku panoramu – platno postavljeno u krug, plan bitke i posebno osvetljenje koje ostavlja utisak pokretljivosti likova.\nDužina slike „Borodino” postavljene u krug je 115 m, a visina 15 m. Autor je prikazao vrhunac bitke kada su se obe vojske borile na život i smrt. Sve to je praćeno zvučnim efektima koji oponašaju elemente borbe i delovima uvertire Čajkovskog „1812. godina”. Iako je prvobitno zamišljen kao muzej jednog eksponata – platna na kome je naslikana bitka, vremenom je sakupljena velika zbirka slika, grafika, predmeta i oružja iz Rusko-francuskog rata 1812. godine.\nKompleks Kuskovo je nekadašnji letnjikovac i imanje porodice Šeremetjev. Izgrađen je sredinom XVIII veka na nekoliko milja istočno od Moskve, međutim, sada je to deo Istočnog okruga grada. Kuskovo je jedno od prvih velikih letnjikovaca – imanja ruskog plemstva i jedan od retkih u blizini Moskve koji je i dalje očuvan. Danas je ovo imanje dom ruskog Državnog muzeja keramike, a park u kojem se nalazi je omiljeno mesto za rekreaciju Moskovljana.\nMoskovski Internacionalni biznis centar – Moskva City je deo centralne Moskve. Nalazi se na distriktu Presnenski koji je trenutno u intenzivnom građevinskom razvoju. Cilj ovog projekta je da se napravi zona, prva u Rusiji i celoj istočnoj Evropi gde će na jednom mestu biti poslovni, stambeni i objekti za zabavu. Ovaj projekat je usvojila vlada Moskve 1992. godine. Zgrada Kule Federacije koja se trenutno gradi u ovom delu grada biće najviša u Evropi kada bude završena.\nIzvor: rusija.info; vivatravel.rs; novosti.rs; rtours.rs; putolovac.hr; balkanfun.travel; rbth.com; s.inyourpocket.com; wikimedia.org; wordpress.com; i.ytimg.com; likealocalguide.com\n73,9 KB Pregleda: 0


CIRKUS LISTA – Nova lica sa liste SNSa u Narodnoj skupštini | Klix Info\nJoš uvek nije poznato ko će biti premijer, koji će ministri ostati u Vladi, ali se u danu konstituisanja skupštine videlo ko su nova lica izabrana na listi Srpske napredne stranke, koje su kao mlade nove snage pred izbore najavljivali Aleksandar Vučić i funkcioneri SNS.\nZa vas smo izdvojili imena koja su izazvala najviše reakcija na društvenim mrežama.\nLuka Kebara pažnju je privukao tokom predizborne kampanje kada se pojavio u spotu SNS-a u kome su promovisana nova lica te stranke. Na društvenim mrežama najviše se komentarisao njegov pomalo nesiguran silazak niz stepenice u videu i smeh na kraju snimka, koji se u sekundi menja u ozbiljan i zabrinut izraz lica\nU pomenutom spotu Kebara izgovara rečenicu „sve što zamisliš možeš da ostvariš“, a na osnovu slika koje su se pojavile na mrežama, Kebara je svoju zamisao ostvario atkivinim učestvovanjem u kampanji SNS-a na terenu. On se tako može videti u prvom redu na jednom od skupova kako drži zastavu, te kako na štandu naprednjaka damama deli ruže za Osmi mart.\nNa dan konstituisanja novog skupštinskog saziva, Kebara je još jednom pokazao da ne voli da bude ispred kamere. Naime, novinarka „Njuzmaks adrije“ pokušala je da dobije komentar od Kebare o prvom danu u skupštini, ali je on u trenutku čak oklevao da kaže i kako se zove. „Drugi put ću… Luka Kebara, ali drugi put ću…“ izgovorio je Kebara i uputio se prema izlazu.\nPrema biografija na sajtu Beogradske otvorene škole, u odeljku obrazovnog programa „PolitiKAS“, Kebara je diplomirao politikologiju na Fakultetu političkih nauka u Beogradu kao jedan od najboljih studenata. Trenutno piše master rad na master akademskim studijama: Terorizam, organizovani kriminal i bezbednost na Rektoratu Univerziteta u Beogradu.\nBio je stipendista Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja kao i Ministarstva omladine i sporta. Interesovanja su mu vezana za oblasti politike, bezbednosti, prava kao i za druge srodne oblasti. U biografiji se takođe ističe njegova privrženost vladajućoj partiji.\nLav Grigorije Pajkić\nLav Grigorije Pajkić, sin spisateljice Isidore Bjelice i dramaturga Nebojše Pajkića, voditelj je emisije Kontravizija na televiziji Pink, koja je nastala kao odgovor Željka Mitrovića na satiričnu emisiju „24 minuta sa Zoranom Kesićem“.\nEmisija Lava Pajkića, satiričara koji kritikuje opoziciju, uglavnom se svodila na neukusne prozivke, goste koji veličaju vlast Aleksandra Vučića, ali i na montirane ankete sa skupova opozicije, sa pitanjima „iz off-a“ koja su menjana u montaži, kako bi se pristalice opozicije prikazale kao neinteligentne i neobrazovane. Pajkić i njegovi saradnici to su uspevali lažno se predstavljajući građanima kao ekipa satiričnog portala Njuz.net.\nLav Grigorije Pajkić je rođen 25. oktobra 1995. u Beogradu. Filmski je i televizijski producent, kao i montažer. Jedno vreme bio je predsednik omladine Srpske narodne partije, koju predvodi Nenad Popović.\n– Kada sam video da se osnovala jedna nova stranka, sa novom idejom, želeo sam da se okušam. Mlad sam, mlada je stranka, tu sam se najviše našao, izjavio je Pajkić 2015, ističući da su ga roditelji podržali kada se pridružio „narodnjacima“.\nNovinar Aleksandar Jovanović u skupštinsku klupu ušao je na listi Aleksandar Vučić – Za našu decu, ali će biti deo poslaničke grupe koalicionog partnera naprednjaka PUPS-a.\nBio je glavni i odgovorni urednik portala Telegraf, dok danas obavlja funkciju kreativnog direktora. Široj javnosti postaje poznat kao učesnik rijaliti programa Veliki brat kao i Farme, o čemu je napisao i knjigu „Sve tajne Farme“. Veliki je navijač Crvene zvezde, pa je tako jednom prilikom na derbiju iz prvog reda loptom gađao tadašnjeg trenera Partizana Duška Vujoševića.\nDvadesetjednogodišnji Nikola Lazić iz Beograda sa liste „Aleksandar Vučić – Za našu decu“ najmlađi je poslanik u novom sazivu Skupštine Srbije. Student Fakulteta za kulturu i medije univerziteta „Megatrend“, a po zanimanju je fizioterapeutski tehničar.\nPrema pisanju portala Nova S, njegova majka Verica Lazić od 2017. je savetnica predsednika Srbije Aleksandra Vučića za socijalna i zdravstvena pitanja. Prema navodima pomenutog portala, Lazić je pre toga vršila funkciju v. d. direktora Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje. Kako je tada navedeno, Lazić je podnela ostavku „zbog nemogućnosti adekvatne saradnje sa ministrom zdravlja Zlatiborom Lončarom“.\nUpdated: 8 августа, 2020 — 6:57 pm\n11 августа, 2020 at 5:57 pm


Bogovi su pali u krevet - XXZ Portal\n17.05.2017. - 13:33\nRealnost je često ono što nam je predloženo, pa ako se Eros, najlepši među besmrtnima, ušunja među američke bogove, da personifikuje i slavi telesnu, čulnu ljubav i seksualnu želju, možemo samo da gledamo.\nU vreme kada se TV serije sa gej tematikom nemilosrdno otkazuju posle prvih sezona, u seriji Američki bogovi, koja ima pretežno heteroseksualni narativ, Đin kojeg je Alah stvorio iz bezdimne vatre, odlučio je da se prikaže muškarcu sa kojim je, kasnije, otišao u krevet. U trećoj epizodi, Head Full of Snow, u jednoj od scena koje nas upoznaju sa besmrtnim bićima koja će biti važna za dalji tok radnje, upoznajemo dva muškarca, dobro: jednog muškarca i jednog Đina. Ovaj smrtniji je Selim, mladi trgovac koji se tek doselio iz Omana, a besmrtniji je tihi vozač taksija, muževni bog vatrenog pogleda.\nAko ste odrastali uz filmove u kojima nisu prikazivani gej muškarci ili lezbejke, sigurno ste razvili nešto poput šestog čula kojim i danas prepoznajete tu kvir senzualnost pre nego se i dogodi. I da nije bilo medijskih naslova koji govore o najeksplicitnijoj gej sceni seksa na televiziji do sada, u trenutku kad Salim uđe u vozilo već ste mogli da osetite da će to što će se dogoditi biti drugačije od iskustava koja inače možemo da vidimo na većinskom filmu. Već nekoliko trenutaka kasnije, kada se Selim dvoumi da li da usnulog taksistu probudi ili dodirne, jer te dve radnje podrazumevaju drugačije vrste dodira, već ste sigurni da ste u pravu. A onda vam postane jasno da je u tom dodiru sadržana i čežnja za sjedinjenošću, bliskošću i za ličnim, što, u tom trenutku obećava možda i više od seksa. Ta želja je toliko jaka da vatra koja pokulja iz očiju probuđenog vozača kod smrtnika ne izaziva strah, već ga motiviše da sa Đinom podeli još jednu priču iz privatnog života ne bi li mu se približio.\n„Eros je veliki đavo“, kao da nam šapuće podkontekst scenarija. I dok Đin svojim monologom - u kojem priča o tome kako u Americi o njegovom narodu ne znaju ništa već samo misle kako Đinovi ostvaruju želje - potvrđuje kako se ova serija prikazuje u savršenom trenutku trampovske Amerike, Salim ga je već ponovo dodirnuo. Ovog puta je to jasna, namerna i konkretna radnja koja pokreće lavinu koja se satoji od pogleda iz retrovizora, te odmah uzvraćenog dodira. I kada, kroz nekoliko kadrova, Selim kaže kako je u sobi 318, uopšte nismo iznenađeni.\nScena u liftu je tiha, i čini nam se da se tom tišinom, te jednostavnim stiskom ruke, uspešno suprotstavlja mržnji, nasilju i svim drugim okrutnostima. Eros je opet tu, a i svuda, uslov i zalog produžetka života, ali ne samo kroz spajanje odgovarajućih ćelija, već i kroz razvoj ove i ovakve umetnosti koja je zapravo konačna borba čovečanstva za život.\n„Kad su mi poslali scenario“, seća se Neil Gaiman, autor knjige Američki bogovi, „pomislio sam: divno, ali nema šanse da ovo snime. Samo bi ludak to uradio!“ I snimili su. Đin se, kao svaki dobro vaspitani demon, tušira pre odlaska u krevet. Iz kupatila izlazi obučen samo u peškir koji, kao što su svi očekivali, spada dok ovaj stoji pored kreveta. I internet vrišti o scenama koje su usledile. „Nemam reči da opišem scene seksa iz Američkih bogova, niti to koliko su divne bile, kako vizulno, tako i emotivno. I baš, baš seksi“, tvituje jedan od obožavalaca. Iako Đin kaže kako „ne ispunjava želje“, sigurno je ispunio bar nekoliko njih.\n„Ali ispunjavaš“, slaže se Selim sa nama već u sledećoj sceni. Ono što sledi slobodno možemo da nazovemo alhemijskim procesom, jer postupak rastakanja i sjedinjavanja je više nego očigledan. Smisao ovog umetničkog postupka jeste rastvaranje nesavršenog smrtnog bića, i odmah njegovo stvrdnjavanje, a zatim zgrušavanje u novom, višem, plemenitijem jedinjenju. I dok ejakulira vatru u njega, Đin mu daje mnogo više od telesnog užitka, što će nam postati jasno tek, kako to obično biva, ujutru.\nPosle seksa uvek dođe jutro. Na prvi pogled ta jutarnja scena izgleda kao nešto iz svakodnevnog života, često zadojenog autohomofobijom: ljubavnik je otišao pre petlova, nismo sigurni ni kako se zove, znamo samo da mu iz očiju bije vatra, a ostala nam je tek posteljina, spremna za pranje. Ali brzo bivamo razuvereni: seks sa bogovima se isplati! Selim je dobio ne samo novo taksi vozilo, već i novu šansu da opstane u, čini nam se, Trampovoj Americi. Tako potpun, celovite psihe, zadovoljan ne samo darovima, već i sveobuhvatnošću nove ličnosti, seda u vozilo i kaže nam:“Ne ispunjavam želje.“


Reakcije opozicije na Dodikov zahtev da glavni revizor podnese ostavku - Izazov\nReakcije opozicije na Dodikov zahtev da glavni revizor podnese ostavku\nNovi magazin 29. avgusta 2017. 18:34\nPredsednik Srpske demokratske stranke (SDS) Vukota Govedarica pozvao je danas glavnog revizora Republike Srpske Duška Šnjegotu da ne podnosi ostavku i da nastavi da radi svoj posao.\n„Očigledno je da je to čovek koji radi po principima nezavisnosti i svih međunarodnih standarda. Borićemo se da on ne bude smenjen. Spreman sam u parlamentu da se pobijem, pa ko bude jači neka smeni Šnjegotu“, rekao je Govedarica reagujući na zahtev predsednika RS i lidera Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorada Dodika da Šnjegota podnese ostavku.\nIstakao je da glavni revizor ne sme da podnese ostavku, već da treba da nastavi da radi svoj posao, a Dodika je upitao da li se plaši pitanja o stanju u budžetu RS i o tome koliko su propale banke „pojele“ novca građana.\n„Nije nikakav problem, neka rade šta hoće, a mi ćemo interpelacije (obavezan odgovor vlade na određena pitanja) da predlažemo. Ali jednog dana Dodik neće biti predsednik Republike. Tada da će RS biti država koja će omogućiti narodnim poslanicima da razgovaraju o svim temama koje Poslovnik dozvoljava“, kazao je Govedarica.\nGlavna služba za reviziju utvrdila je u svom revizorskom izveštaju da je Vlada RS uzimala kredite u ime fondova i javnih institucija, bez njihovog znanja, kao i da je stvarni deficit u budžetu RS 175, a ne 45 miliona konvertibilnih maraka, kako je prikazano.\nDodik je ranije danas rekao da je izveštaj glavnog revizora tendenciozan, zbog čega je od Šnjegote zatražio da podnese ostavku, zapretivši da će, u suprotnom, biti smenjen u parlamentu RS.\nI predsednik opozicione Partije demokratskog progresa (PDP) Branislav Borenović oštro je reagovao na Dodikov zahtev da glavni revizor podnese ostavku, kao i tvrdnje predsednika RS da interpelacije koje je podnela opozicija, neće biti na dnevnom redu Skupštine RS.\n„Jedan je Poslovnik o radu, a ako Vlada RS ne da odgovor 60 dana nakon interpelacije, to mora biti na dnevnom redu. To je izbegavanje i negiranje akata RS“, kazao je Borenović.\nOcenio je da u parlamentu treba razgovarati o svemu i dodao da očekuje da predsednik Skupštine RS sačuva dignitet te institucije.


Važno : Upotrijebite tvrtkin Apple ID povezan s računom e-pošte koji će ostati u tvrtki ili ustanovi čak i ako je korisnik koji upravlja računom napusti. Spremite ovaj ID jer ćete ga morati ponovno koristiti kad će trebati obnoviti certifikat.\nSavjet : Ako imate problema s preuzimanjem certifikata, osvježite preglednik.\nVažno : Ako za postupak prijave nije podržan korisnikov željeni jezik, korisnici će na svojim mobilnim uređajima primiti obavijest o prijavi i upute na drugom jeziku. Za postupak prijave na mobilnim uređajima u sustavu Office 365 trenutno nisu podržani svi jezici.


Zatamnjivanje Stakala Audi A1 (GBA) 30 TFSI 116ks\nZatamnjivanje Stakala Audi A1 (GBA) 30 TFSI 116ks benzin sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, zatamnjivanje stakala za Audi A1 (GBA) 30 TFSI godina proizvodnje 2018- sa 116ks i pogonom na benzin.\nZatamnjivanje Stakala Audi A1 (GBA) 30 TFSI 116ks Cena\nZatamnjivanje Stakala Audi A1 (GBA) 30 TFSI 116ks benzin sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, zatamnjivanje stakala po povoljnoj ceni za Audi A1 (GBA) 30 TFSI godina proizvodnje 2018- sa 116ks i pogonom na benzin.\nZatamnjivanje Stakala Audi A1 (GBA) 30 TFSI 116ks Delovi


poslovna saradnja ili ce biti i nesto vise?\nAngie taj Čet Jan 07, 2010 7:50 pm\nu pregovorima smo oko poslovne saradnje ...medjutim..mislim da se radjaju obostrane simpatije\nostati u poslovnom kontaktu ili postoji mogucnost i biti nesto vise od poslovnih saradnika?\nako mozete drage moje da bacite pogled na sinastriju...pa da mi ukratko kazete....\nRe: poslovna saradnja ili ce biti i nesto vise?\nAngie taj Pon Jan 11, 2010 9:43 pm\nmoze li komentar??ljubim vas u srce ....to je taj tip..\nSnezana taj Pon Jan 11, 2010 10:16 pm\nAngie :: https://2img.net/h/i264.photobucket.com/albums/ii178/Angliana75/acaija.gif\nOvako, meni je najvažnije kada posmatram neku sinastriju, da li pronalazim sebe u simbolici koju želim u muškom natalu i da li taj čovek o kome razmišljam se uklapa u simboliku neke od mojih planeta (emotivnih ili već kojih drugih), pa u tom smislu posmatraj i ti\nTi Blizanac/Lav sa vladarem u Blizancima i Mesecom u Škorpiji ali sa vatrenim Ma0Ju sigurno možeš osvojiti jednu Devicu/Raka sa Mesecom u Devici i zemljanim Marsom u Biku. Ovaj čovek, ako je razvijena Devica, sigurno može jako zainteresovati tebe, ima tu fine komunikacije, manira, razumevanja emocija, jedino mislim da vrlo brzo može i da ti dosadi, u njegovom natalu nema baš mnogo vatre\nAngie taj Pon Jan 11, 2010 10:39 pm\nnema...to je istina...ali vidi...meni je prvi muz imao SA0MO u ovnu pa je to u sinastriji bilo konjukcija sa mojim JU0MA u ovnu..tako da je bilo jako ,jako puno svadja.....zato smo se 2x sastajali i rastajali...sad sam od njega razvedena vec 6tu godinu...hvala Bogu!...rekla sam vala vise ne!!!!\ne sad..ovaj tip .sto je devica ,sa mesecom u devici i podznak rak....meni upravo treba takav..da me malo prizemlji kad ja pocnem da divljam..tj. histerisem.. ...moj bivsi muz je ulazio u vatru sa mnom....kad ja planem on samo dolije ulje na vatru pa plane i on i onda je svadja u nedogled...cak je bilo i fizickog povredjivanja s njegove strane mene ...gurnuo me je niz stepenice jednom...\ntako da bih ja volela vise da me devica prizemlji...tj..da kad sam ja nervozna i ljuta da me on smiri svojim rakom u podznaku=da mi pruzi onu paznju koja mi je kao voda i hrana potrebna za zivot,da bude osecajan i ljubazan...a sa tom svojom devicom u znaku i mesecom=dusom u devici da me prizemlji i da stalozeno i smireno pokusa da me razgovorom smiri,da saslusa moj problem i da me savetuje a i da mi pruzi oslonac u zivotu...sve to sto sa prvim muzem nisam imala...\nali nista mi ne rekoste da li postoji mogucnost da on meni bude taj moj buduci muz???\nimam slicnu kombinaciju....opet muski SA konjukcija ali sada moje SO..??valja li to??..a i vladari nasih DSC-a su na u lepom trigonu!\nSnezana taj Uto Jan 12, 2010 12:26 am\nE pa draga, pitanje braka, ne zavisi samo od sinastrije, tu treba malo više pogledati pojedinačno natale, tranzite, direkcije, znati prethodno stanje, a najvažnije od svega je kako vas dvoje funkcionišete u stvarnosti. Ja sam uvek optimista ali kažem da možda imam sjajnu sinastriju i sa m. džegerom, pa nikada neću ni progovoriti sa njim. Hoću reći - uživaj ako to ide i ne razmišljaj hoće li biti ili neće biti\nAngie taj Pet Jan 15, 2010 5:12 pm\nne trazim ja Brad Pitt-a...niti bih uopste gledala sinastriju s njim,ne trazim nemoguce..niti isto zelim...ali zaista mislim da kroz sinastriju dvoje ljudi moze dosta toga da se kaze-konkretno-hoce li biti ili nece biti zajedno,bas zato sto to dvoje ljudi razgovaraju!!!...ja sa Brad Pitt-om nemam dodirnih tacaka u zivotu!!!niti ikako mogu sve i da hocu!\nali ..ako dvoje komuniciraju,zasto da ne bi moglo da se vidi da li ce ostati poslovna saradnja ili ce ipak biti nesto vise....?\nON - deluje dosta hladno u zadnje vreme,iskljucivo prica samo o poslu,za razliku do pre nekih nedelju dana kada je ON vidno slao kroz razgovor-ljubavne strelice...zanima me zasto se promeni??..inace njemu,u njegovom natalu,bas sad trenutno stoji tranz. SA na njegovom natal. PL u vagi u natal.njegovom 4.polju!!i vrsi konjukciju na natal. njegovu VE ...sve u 4.polju!da li to znaci da ON dozivljava raspad svog braka trenutno?? ...kako mu je u kuci??...nesto bas nemam gde da procitam sta konkretno donosi tranz.SA na natal.PL??\ninace...ako moze neka detaljnije,ukratko,tumacenje??\nAngie taj Sub Jan 30, 2010 9:31 pm\njel to stvarno nece niko bar malo da pogleda u sinastriju koju sam postavila?\nAngie taj Sre Mar 03, 2010 9:33 pm\nAngie :: jel to stvarno nece niko bar malo da pogleda u sinastriju koju sam postavila?\nbas vam hvala sto ste bacili pogled


Naslovna GPS Navigacija Kako da stavite ime vaše firme u POI tačke GPS navigacije?\nNaučite kako da napravite POI tačku za vaš biznis.\nKako u par jednostavnih koraka postaviti ime firme na POI tačke (Tačke interesovanja)?\nDok ste bezbrižno uživali u vožnji i pretraživali vašu GPS navigaciju slučajno ste naleteli i na opciju POI tačke.\nSvima nama dobro poznate POI tačke ili Tačke interesovanja su veoma bitan faktor u pravljenju rute pogotovo u trenutcima kada nemate previše vremena za ukucavanje pune adrese ili kada neznate tačnu adresu, a prisećate se naziva firme ili ustanove koju tražite.\nSigurno ste se tada i zapitali kako su se te firme i ustanove našle tu kao i na koji način se vi i vaš biznis možete naći na listingu POI tačaka koji svi korisnici GPS navigacija vide?\nPostoji veliki broj načina na koji se listinzi POI tačaka pojedinih GPS navigacionih softvera prave. Pojedine firme i ustanove od opšteg značaja se ubacuju automatski od strane proizvođača navigacionog softvera.\nOstali podaci za POI tačke se naknadno ažuriraju preko mnogobrojnih izvora i kanala.Najčešće su ti izvori upravo direktno kompanije koje prave GPS mape, a listing sa kontakt podacima vaše firme šaljete direktno njima.\nPOI Tačke velika pomoć u marketingu\nVlasnici firmi u velikim gradovima velikih svetskih država će sigurno biti uprednosti jer kompanije koje prave GPS Mape upravo u tim oblastima konstantno tragaju za novootvorenim preduzećima kako bim liste i POI tačke bile što novije i preciznije.\nMi koji živimo u malim zemljama i malim gradovima moramo biti poprilično aktivni i uložiti dosta truda kako bi se ime našeg biznisa i firme našlo na listi POI tačaka za našu zemlju.\nNa planeti postoji veliki broj proizvođača GPS Navigacija i par velikih kompanija koji se profesionalno bave izradom GPS mapa.\nNe postoji neki trik ili čarobni štapić koji će svakog putnika pomoću POI tačke sigurno dovesti do vaše firme koja se nalazi negde gde je ni vi ne biste sa sigurnošću mogli pronaći na karti Srbije.\nDa bi ste to postigli morate se malo i potruditi. Dovoljno je poslati vaše POI informacije vlasniku POI baze, to su obično kompanije koje i izrađuju GPS mape.\nKada listing sa vašim POI informacijama bude odobren od strane proizvođača GPS mapa, POI tačka sa imenom i kompletnim podacima vaše firme biće dodata na ažuriranu bazu POI tačaka koja će tada biti na raspolaganju svim proizvođačima GPS navigacija za sve nove modele koji koriste\nGPS Mape proizvođača kod koga ste poslali informacije o vašem biznisu. Na taj način će se i vaša firma videti i svi koji je budu tražili moći će je naći u pretrazi POI tačaka.\nKorisnici koji su ranije kupili i već koriste GPS Navigacije, neće odmah moći naći vašu novododatu POI tačku, sve dok ne ažuriraju POI tačke i ne instaliraju najnovije GPS Mape na svom uređaju.\nPonekada je cena ažuriranja GPS Mapa i POI tačaka uključena u cenu GPS Navigacije, ali u većini slučajeva korisnici moraju naknadno platiti za instalaciju novih GPS Mapa i POI tačaka.\nU praksi i na terenu to znači da će proći više meseci od unosa vaše POI tačke do široke distribucije kod korisnika koji redovno ažuriraju svoje POI tačke i GPS mape, kao i u novim modelima GPS Navigacija.\nNije baš sve tako crno po vas i vašu firmu kao što trenutno u tekstu izgleda. Ne zaboravite da su danas najpopularnije navigacije za smartfonove kod kojih je ažuriranje baza POI tačaka drastično brže, lakše i jednostavnije.\nSamim tim, kako je tehnologija napredovala i korišćenje navigacija za android i iPhone je postalo široko rasprostranjeno, od neprocenjivog značaja je i dodavanje vaše firme i informacija o njoj na listinge POI tačaka kod svih vodećih kompanija koje se bave izradom GPS Mapa.\nNajveći broj korisnika GPS navigacija kao i korisnika navigacija za android i navigacija za iPhone danas koristi GPS mape dve najveće svetske kompanije kada je izrada GPS mapa u pitanju. To su HERE i TomTom.\nZa sve one koji su spremni da naprave korak napred i iskorače u online svet bez kompromisa, web portal Navigacija je pripremila uputstva kako da pošaljete informacije o vašoj firmi i postavite biznis u obliku POI tačke koju će videti svaki korisnik GPS navigacija na planeti.\nUkoliko već posedujete sopstvene POI tačke u nekoj od ovih baza POI tačaka pomoću ovih uputstava možete izvršiti izmene i dodati najnovije podatke o vašoj firmi.\nUputsvo za postavljanje POI tačke na HERE Map Creator – Here POI bazu POI tačaka\nHERE : Koristi online formular za dodavanje informacija o novoj POI tački\nRegistrujte se na sajt i potvrdite registraciju\nKliknite na opciju How to add place on the map i pregledajte vido tutorial o ubacivanju nove POI tačke\nUkucajte ime POI tačke koju tražite, a znate da se sigurno ne nalazi u listingu\nUkoliko se traženi pojam ne pojavi na listi, pronađite lokaciju mesta na mapi pa zatim kliknite na opciju Add a New Place i kliknite na lokaciju gde se mesto nalazi na mapi.\nZatim odaberite kategoriju pod kojom će se vaša POI tačka nalaziti u HERE bazi\nKompletirajte sve podatke o budućoj POI tački i kada uspešno završite kliknite na opciju Save\nProverite tačnost podataka koje ste uneli, dodajte logo firme i kliknite na opciju Submit\nDobićete tracking number kojim možete pratiti šta se trenutno događa sa vašom novounetom POI tačkoma. Sačuvajte ga.\nUputstvo za postavljanje POI tačke na TomTom POI bazu – Map Reporter\nTomTom: Vrlo sličan način postavljanja POI tačka kao i kod Here maping provajdera\nPosetite web adresu: http://mycompany.places.tomtom.com/, odaberite Single Company (jedna poslovna jedinica) ili Multiple branches (ukoliko imate kompaniju sa većim brojem poslovnica)\nNapravite zvanični TomTom nalog i registrujte se na TomTom servis MapReporter\nSa leve strane ekrana kliknite na ikonicu Point of interest i iz padajućeg menija odaberite opciju Add point of interest.\nPrevucite zelenu pin ikonicu na lokaciju vaše POI tačke na mapi\nU poljima koja su se otvorila unesite precizno sve informacije koje opisuju vašu POI tačku\nKada ste precizno uneli sve potrebne informacije kliknite na opciju Submit\nDobićete tracking number kojim možete pratiti šta se trenutno događa sa vašom novounetom POI tačkom. Sačuvajte ga. Ukoliko želite da vam se tracking number pošalje putem e-maila upišite vaš aktuelni e-mail u polje predviđeno za to.\nNadamo se da će te u potpunosti iskoristiti ova uputstva za unapređenje vidljivosti vaše firme i vašeg biznisa.\nJedno od mojih omiljenih marketinških postulata je da ukoliko niko nije čuo za vas to je isto kao i da ne postojite.\nRazmislite o tome i krenite u akciju.\nPrethodni tekstKako da vaš android telefon pronađe najnoviju verziju softvera?\nSledeći tekstPešački mod kod GPS navigacija i off road rekreacija\nNavigacija i POI tačke (Point-of-Interest) 15/01/2014 At 11:19\n[…] i u dodiru sa najnovijim tehnološkim trendovima su glavne smernice razvoja svakog biznisa. Upis sopstvenog posla na listu POI tačaka je marketinška aktivnost koja omogućava razvoj poslovnog projekta. Različiti proizvođači GPS […]\nGarmin Navigacija - Kako instalirati POI Tačke na Garminu? 09/09/2015 At 18:01\n[…] POI tačkama ili ubace napredne personalizovane POI tačke za svoj model Garmin navigacija. Ove POI tačke se mogu instalirati na sve modele Garmin Navigacija i sadrže veliki broj informacija korisnih za […]\n9 Funkcija koje mora imati vaša GPS Auto Navigacija 20/01/2016 At 13:48\n[…] POI tačke su kao obavezna funkcija, u poslednjih par godina postala sastavni deo svakog ozbiljnog navigatora, tako da se one nalaze među opcijama skoro svakog ozbiljnijeg navigacionog uređaja. […]


PORTAL: OPŠTINARI PLAĆENIJI OD PREMIJERA!\nPredsednici tri gradske opštine - Lazarevac, Sopot i Barajevo - imaju platu veću od premijera Srbije i gradonačelnika Beograda! Opštinari mesečno inkasiraju po više od 120.000 dinara\nPredsednici opština Lazarevac, Sopot i Barajevo - Branko Borić, Živorad Milosavljević i Branka Savić - mesečno prime više novca od premijera Srbije Mirka Cvetkovića i gradonačelnika Beograda Dragana Đilasa! Na ime plate, ali i brojnih „dodataka po zakonu", ova trojka mesečno inkasira po više od 120.000 dinara.\nPredsednici opštine Barajevo Branki Savić juče je naprasno proradila savest, pa je svoju platu od 122.000 dinara, kao i zarade opštinskih funkcionera, smanjila za 10 odsto. Branko Borić, međutim, ne misli da je neskromno što mu, u vreme teške ekonomske krize, na račun mesečno legne 133.000 dinara, a Milosavljević je odbio da razgovara na ovu temu!\nŠtede na voznom parku\nPrvi čovek Lazarevca je istakao da su ta primanja „u apsolutnom skladu s naporom koji ulaže kao prvi čovek Lazarevca" i da ne vidi nikakav problem u tome što prima više novca nego njegov nadređeni, gradonačelnik Đilas.\n- Nepotrebno je razmišljati o tome! Naravno da je iznos koji primam sasvim realan i shodan mom angažmanu. U tih 133.000 dinara ulaze i minuli rad i ostali dodaci, ali nisu obračunati i prekovremeni sati ili rad državnim praznicima, na šta po zakonu imam pravo - izričit je Borić.\nSavesna... Branka Savić\nPredsednica opštine Barajevo Branka Savić ističe da su plate velike u odnosu na prosečna primanja, ali ne i u odnosu na plate visokih činovnika u državnoj i lokalnoj samoupravi.\n- Razlog što se nisam ranije odlučila da smanjim sebi i drugima platu jeste bojazan da bi se ovakva odluka negativno odrazila na funkcionisanje opštine. Možda Barajevo nije bilo skromno što se tiče plata, ali jesmo u svemu ostalom - u voznom parku, korišćenju mobilnih telefona... Naš vozni park čine „jugo" i „škoda oktavija", koji su stari po pet godina, i „lada niva" stara šest godina. Odustali smo od nabavke još jednog automobila, a zgrada opštine nije renovirana od useljenja, od sedamdesetih godina - nabraja Savićeva.\nSve je ok... Branko Borić\nNovinari Pressa juče su ceo dan pokušavali da stupe u kontakt i s trećim visokoplaćenim predsednikom, Živoradom Milosavljevićem iz Sopota, ali je on bio na toliko važnim sastancima da „nije mogao da se javi", što nam je iz poziva u poziv prenosila njegova sekretarica.\nKoliko će se opštinskom funkcioneru mesečno sliti na račun određeno je Zakonom o platama u državnim organima i javnim službama. Prema Članu 2 ovog zakona, primanja čine osnovica za obračun plata, koeficijent koji se množi sa osnovicom i dodaci na platu.\nPredsednik opštine Grocka Zoran Jovanović objašnjava ovu proceduru i kaže da je osnovica za obračun plate striktno određena uredbom Vlade Srbije, i u ovom trenutku je 9.111,97 dinara.\nZauzet... Živorad Milosavljević\n- Član 9 ovog zakona propisuje da opštine same mogu da upotrebe koeficijent od 6,9 do 10,5, što je koeficijent za plate potpredsednika Narodne skupštine, potpredsednika Vlade, predsednika Ustavnog suda i predsednika Vrhovnog suda - objasnio je Jovanović.\nSve opštine primenjuju upravo ovaj najviši koeficijent!\nPlate državnih funkcionera\npredsednik Srbije 141.890\npremijer Srbije 116.111\npotpredsednici Vlade 106.000 dinara\nministri u Vladi 98.694\nzamenik gradonačelnika 117.900\nGradsko veće (13 članova) 108.000\npredsednik Skupštine 119.000\nnačelnik Gradske uprave 112.000\nPrimanja opštinskih funkcionera\nOpština Predsednik Zamenik\nLazarevac 133.034 113.990\nSopot 128.024 110.004\nBarajevo 122.000 117.00\nSurčin 111.000 95.000\nVoždovac 110.707 108.492\nObrenovac 110.000 99.000\nVračar 105.000 102.000\nPalilula 105.152 99.320\nČukarica 102.054 100.596\nGrocka 99.800 81.119\nZvezdara 99.800 98.370\nZemun 97.953 93.397\nMladenovac 97.500 97.500\nNovi Beograd 96.675 92.942\nStari grad 95.675 95.675\nSavski venac 95.670 91.120\nRakovica 83.180 84.400


Kakva je trenutno situacija u Opštoj bolnici u Ćupriji | Mondo Portal\nKorona virus najnovije vesti Cuprija opsta bolnica\nKakva je trenutno situacija u Opštoj bolnici u Ćupriji 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n22.04.2020. / 08:27\nKakva je trenutno situacija u Opštoj bolnici u Ćupriji\nIzvor Večernje novosti 22.04.2020. / 08:27\nPorođaji se još uvek obavljaju u Jagodini, a evo kakva je situacija na odeljenju dijalize!\nCentar za hemodijalizu u ćuprijskoj Opštoj bolnici od utorka normalno radi za sve pacijente iz Pomoravskog okruga kojima je potreban ovaj vid terapije i koji su negativni na testiranju na korona virus.\nOni sa simptomima kovida 19, i pre testiranja biće poslati u tercijarne ustanove predviđene da leče kovid i da dijaliziraju pacijente, kao što su KBC "Zemun", "Zvezdara", Kragujevac, rekao je za "Novosti" v. d. direktora ove ustanove dr Ivan Milojević.\nOn dodaje da razume zabrinutost ljudi zbog dva dana pauze rada Dijaliznog centra, ali da je najvažnije da sada Dijaliza normalno radi.\n"Iz Pomoravskog okruga bilo je 130 dijaliznih pacijenata. Kao opšta bolnica, mi smo trijažna ustanova, tako da bez obzira na to da li su pacijenti na dijalizi ili bilo koji drugi pacijenti sa kovidom 19, upućujemo ih na dalje lečenje u klinike," kaže Milojević.\nOn dodaje da će testiranje biti ponovljeno za sve koji se dijaliziraju jer je provera pacijenata neophodna. Milojević kaže da se vratio deo anesteziologa, ali da se zbog smanjenog broja ovih stručnjaka porođaji još obavljaju u Jagodini. Od danas počinju da rade ambulante urologije i otorinolaringologije, a uskoro i onkološka služba.


U Bihaću danas novi protesti zbog migrantske krize – RTV BPK\nU Bihaću danas novi protesti zbog migrantske krize\n22. Oktobra 2018.\tBosna i Hercegovina\nProtesti Bišćana nastavljaju se i danas na Gradskom trgu u 18.00 sati, nakon kojih će se građani uputiti prema objektu nekadašnje firme “Bira”, kojeg je Međunarodna organizacija za migracije odredila kao potencijalnu buduću lokaciju za migrante.\nOvo je treći dan protesta građana Bihaća, koji od vlasti traže hitno rješavanje pitanja boravka migranata na prostoru Unsko-sanskog kantona.\nOd policije Unsko-sanskog kantona zahtijevaju da u narednih 48 sati u potpunosti zaustavi dolazak migranata u ovaj kanton i da se zaustavi postavljanje novih kontejnera za njihov smještaj..\nNajavili su da će, ukoliko Vijeće ministara BiH i Ministarstvo sigurnosti Bosne i Hercegovine u roku od 5 dana ne donesu odluku o izmještanju privremenog migracionog centra iz Đačkog doma van područja grada Bihaća, doći do blokade puteva i građanske neposlušnosti.\nInicijatori protesta upozorili su da su u posljednje vrijeme zabilježeni sve češći napadi migranata na građane ovog grada, da ima krađa i drugih različitih incidenata, a da neki roditelji čak razmišljaju da prestanu slati svoju djecu u školu zbog njihove bezbjednosti.\nOni su istakli da policija Unsko-sanskog kantona čini sve što je u njenoj moći da zaštiti građane Bihaća i ovog kantona, ali da su njihovi kapaciteti ograničeni.\n“Mi ne radimo nijedan postupak protiv migranata, već samo želimo da se oni izmjeste na prostor van grada Bihaća i da im se omoguće humani uslovi i mi ćemo biti sretni zbog toga. Mi ne želimo borbu sa migrantima, već samo da odbranimo svoje dostojanstvo”, poručili su organizatori skupa.\nOni traže da lokacija na kojoj će migranti ubuduće boraviti bude što prije određena, te zakazivanje vanredne sjednice Vlade Unsko-sanskog kantona, Gradskog vijeća i pravovremenu reakciju vlasti.


Sutra svečanost u povodu završetka izgradnje oko 40 km kanalizacione mreže vrijednosti 6,35 miliona maraka Radio Gradačac – 56 godina sa vama…\nSutra svečanost u povodu završetka izgradnje oko 40 km kanalizacione mreže vrijednosti 6,35 miliona maraka\n20/10/2020 | objavio Radio Gradačac\nGrad Gradačac je u proteklom periodu implementirao jedan od najvećih projekata na području grada Gradačca u novijoj historiji. Radi se o projektu “Vodosnabdijevanje Gradačca” koji se sastoji od 4 komponente, a jedna od njih je proširenje kanalizacione mreže u sjevernom dijelu grada Gradačca.\nU okviru II komponente ovog projekta vrijednosti 6.349.003 KM izgrađeno oko 40 km nove kanalizacione mreže finansiranih iz sredstava Evropske banke za obnovu i razvoj, grantava Švedske Agencija za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA) i Češke razvojne agencije, zatim UNDP MEG Projekta, Budžeta Grada Gradačca i viših nivoi vlasti.\nZavršetak ove faze (II komponente) Projekta “Vodosnabdijevanje Gradačca” biće obilježen prigodnom svečanošću koja će se održati u srijedu, 21.10.2020. godine, na “Banji Ilidža” u Gradačcu.\nGostima će ovom prilikom biće prezentovan film o izgrađenoj kanalizacionoj mreži, a najavljeno je obraćanje donatora i gradonačelnika Gradačca Edisa Dervišagića.\nNakon svečanosti gosti i donatori će u pratnji domaćina obići lokacije izgrađene kanalizacione mreže.\nGrad Gradačac, Češka razvojna agencija, UNDP MEG projekat, Ministarstvo prostornog uređenja i zaštite okolice TK, Fond za zaštitu okoliša FBiH realizuju projekat izgradnje kanalizacione mreže u sjevernom dijelu grada ukupne vrijednosti oko 6.350.000 KM.\nIzgrađena je kanalizacija u naseljima Bagdale, Vida 1, Škorići, Sibovac i Vida 2, te kod Doma zdravlja u Gradačcu vrijednosti preko 3.600.000 KM, od čega je iz budžeta Grada Gradačca sufinansirano preko 1.550.000 KM.\nSredstvima Švedske agencije za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA) ranije je završena kanalizacija u Ledenicama Donjim i Ledenicama Gornjim dužine 19,5 km i vrijednosti oko 2.800.000 KM.\nPlanirano je da će se, u okviru kompletnog projekta “Vodosnabdijevanje Gradačca”, do kraja 2022. godine stvoriti uslovi za priključenje novih 3.500 korisnika vodovodne mreže i 1.250 korisnika kanalizacione mreže. Implementacijom projekta ukupno će biti izgrađeno 105 km vodovodne mreže, 40 km kanalizacione mreže te će biti rekonstruisano 40 km vodovodne mreže u urbanom dijelu grada. Od ranije je u funkciji prečistač otpadnih voda.