Objavljen javni poziv Evropske unije EU4Agri za dodjelu bespovratnih sredstava za podršku poljoprivredno-prehrambenom sektoru u BiH\nMinistarstvo privrede Tuzlanskog kantona obavještava da je projekat Evropske unije EU4Agri objavio javni poziv u vrijednosti od 3 miliona KM za dodjelu bespovratnih sredstava tj. investicija u prerađivačke kapacitete i marketing poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, odgovarajući ujedno i na potrebe za oporavkom od krize prouzrokovane COVID19 pandemijom.\nObavještavamo sve zainteresirane da je Ministarstvo privrede Tuzlanskog kantona objavilo Javni poziv za odabir banke za plasman kreditne linije uz subvencioniranje dijela kamatne stope iz sredstava Budžeta Tuzlanskog kantona za 2020. godinu privrednim subjektima sa područja Tuzlanskog kantona.\nPredmet Javnog poziva je prikupljanje ponuda za odabir banke za plasiranje kreditne linije uz subvencioniranje dijela kamatne stope u visini do 3% privrednim subjektima sa područja Tuzlanskog kantona, u cilju prevazilaženja negativnih učinaka pandemije koronavirusa kroz nabavku stalnih sredstava, nabavku zaliha robe, sirovine i repromaterijala i ostalih obaveza prema dobavljačima, unapređenje i održavanje postojeće proizvodnje, pružanje usluga, veće iskorištenje kapaciteta, održavanje postojećih radnih mjesta, očuvanje postojećeg broja subjekata male privrede, novo zapošljavanje, povećanje izvoza.\nVlada Tuzlanskog kantona obezbijedila je sredstva za subvencioniranje kamatne stope u ukupnom iznosu od 2.100.000,00 KM, dok će izabrana banka biti u obavezi obezbijediti kreditna sredstva privrednim subjektima.\nKriteriji za ocjenu i izbor ponude su:\n1. Visina sredstava za kreditnu liniju\n2. Visina kamatne stope\n3. Visina troškova obrade kredita\n4. Rok otplate kredita\nJavni poziv možete preuzeti na sljedećem linku.\nKrajnji rok za dostavljanje ponuda je 05. august 2020. godine. Sve dodatne informacije vezane za javni poziv mogu se dobiti svakim radnim danom u vremenu od 11,00 do 14,00 sati putem telefona: +387 35 369 327.\nMinistarstvo privrede Tuzlanskog kantona obavještava sve zainteresovane da je objavljen Javni poziv za dodjelu sredstava za subvencioniranje neto plaće - maksimalno do visine minimalne neto plaće za april i maj 2020. godine u skladu sa Zakonom o subvenciji za ublažavanje posljedica uzrokovanih stanjem nesreće.\nČlan 24. stav 1. tačka c) Ustava Tuzlanskog kantona (''Službene novine Tuzlansko-Podrinjskog kantona'', br. 7/97 i 3/99 i ''Službene novine Tuzlanskog kantona'' br. 13/99, 10/00, 14/02, 6/04 i 10/04), kojim je propisano da Skupština donosi zakone neophodne za izvršavanje nadležnosti Kantona.\nZakonom o podršci nedovoljno razvijenim, nerazvijenim i izrazito nerazvijenim jedinicama lokalne samouprave u Tuzlanskom kantonu kao dijelom opšte politike ravnomjernog razvoja Tuzlanskog kantona urediće se načini ostvarivanja podrške za jedinice lokalne samouprave u Tuzlanskom kantonu koje spadaju u red nerazvijenih, narazvijenih i izrazito nerazvijenih jedinica lokalne samouprave, prema socioekonomskim pokazateljima po općinama Federacije Bosne i Hercegovine, a koji su utvrđeni od strane Federalnog zavoda za programiranje razvoja...\nMinistarstvo privrede Tuzlanskog kantona obavještava privredne subjekte sa područja Tuzlanskog kantona porezne obveznike da je Porezna uprava Federacije BiH shodno Zakonu o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica (Službene novine FBiH, br. 28/20) sačinila i na web stranici Porezne uprave Federacije BiH objavila Uputstvo o načinu podnošenja zahtjeva i potrebnoj dokumentaciji za subvencioniranje doprinosa, Zahtjev za subvencioniranje doprinosa za obavezna osiguranja - Obrazac – ZSD i Uputstvo za popunjavanje Zahtjeva za subvencioniranje doprinosa za obavezna osiguranja Obrazac – ZSD.\nNova Kreditna linija Razvojne banke FBiH za likvidnost privrednicima i obrtnicima za ublažavanje negativnih posljedica izazvanih pandemijom "COVID-19"\nMinistarstvo privrede Tuzlanskog kantona obavještava sve privrednike i obrtnike sa Tuzlanskog kantona da Razvojna banka Federacije BiH, u cilju ublažavanja negativnih ekonomskih posljedica uzrokovanih virusnim oboljenjem „COVID-19", postojećim i potencijalnim klijentima, privrednicima i obrtnicima, omogućava da u narednom periodu stabiliziraju poslovanje, kroz NOVU Kreditnu liniju za likvidnost privrednicima i obrtnicima za ublažavanje negativnih posljednica izazvanih pandemijom virusnog oboljenja „COVID-19".\nStranica 10 od 51


Konkurs za učešće nastavnika na mobilnosti u okviru projekta “PLAY AGAINST BULLYING” – Машинско – електротехничка школа\nRok za prijavu zainteresovanih je ponedeljak 4.4.2022. godine\nProjektni tim Erasmus+ projekta „Play Against Bullying“ raspisuje KONKURS za učešće nastavnika na mobilnosti, koja se organizuje u okviru projekta u Vacu, Mađarska, u periodu od 23.5 – 27.5.2022. godine. Pravo na učešće imaju svi nastavnici i stručni saradnici naše škole, s tim što je zbog aktivnosti koji su planirane u okviru mobilnosti neophodno da nastavnici znaju da plivaju.\nTrenutno Državljani Srbije mogu da uđu u Mađarsku sa teritorije Srbije, bez ograničenja, odnosno pod istim uslovima koji su bili na snazi pre pandemije. Nije potrebna potvrda o imunizaciji, niti negativan PCR test. U slučaju promene pravila za ulazak u Mađarsku prednost će imati nastavnici koji ispunjavaju uslove.\nPozivamo sve zainteresovane nastavnike i stručne saradnike da se do ponedeljka prijave na email adresu playagainstbullying@mesbor.edu.rs slanjem svoje biografije (CV-a) u evropskom formatu. Link za izradu CV-a: https://europa.eu/europass/en/create-europass-cv\n– podsticanje socijalnog uključivanja,\n– promocija tradicionalnih evropskih sportova i igara,\n– podizanje svesti o dodatnoj vrednosti sporta i fizičke aktivnosti,\n– podsticanje sinergije između različitih škola kroz 5 različitih grana sporta,\n– zaštita učenika od mentalnih i emocionalnih opasnosti poboljšanjem njihovih veština borbe protiv nasilja,\n– promovisanje sporta i fizičkih aktivnosti kroz inovativne prakse, kao i stvaranje i razvoj transnacionalnih mreža u oblasti sporta.\n– Streličarstvo (Turkey), Florbol (Slovenia), Boćanje (Italy), Kanu, Kajak (Hungary), Basket, Košarka (Serbia)\nПредавање ,,Ментално здравље”


Sviđao vam se ili ne, Novak je neverovatan šampion – DnevniZurnal\nSviđao vam se ili ne, Novak je neverovatan šampion\nby admin 09/11/2021, 00:13 1.3k Views\nSedmostruka grend slem šampionka Žistin Enan kaže da je Novak Đoković oduševljava svojim takmičarskim duhom i spremnošću da konstantno napreduje.\nĐoković je u finalu mastersa u Parizu pobedio Danila Medvedeva 4:6, 6:3, 6:3 za svoj 37. masters trofej.\n„On je potpuno jedinstven. Iako postoji naravno mnogo ljudi koji poštuju njegovu karijeru, mislim da je krajnje vreme da ljudi shvate šta on postiže. Može da vam se sviđa Novak Đoković, može da vam se ne sviđa – mnogo je ljudi kojima se ne dopada njegov karakter – ali ono što on radi u svojoj karijeri je šampionski i neverovatno“, rekla je Enan i dodala:\n„Nema mnogo onih koji mogu tako da se vrate (posle neuspeha) kao on. Setite se pre godinu dana posle US opena i diskvalifikacije, mislili smo da će biti ranjen, a on je bio tu uprkos svemu, iako je izgubio finale Rolan Garosa. Posle toga je opet krenuo, osvojio Australijan open. Mislim da je poraz ove godine u Njujorku bio jednostavno neophodan za Novaka Đokovića da prodiše, da se oporavi, da pokaže i sebi da je pomalo čovek. Na kraju krajeva, možda nikada nije bio toliko voljen kao kada je izgubio to finale“.\n„Posle US opena smo mogli da se zapitamo ‘šta sad sa Novakom Đokovićem?’, ali on je i dalje željan uspeha. Još ima rekorda koji mogu da se obore i dokle god je tako, Đoković će se takmičiti. Bilo je mnogo pritiska i sada, ali bio je opušten u finišu finala, bio je u stanju da se opusti i da osvoji titulu“.\n„Počeo je sporije, ali znali smo da će fizička sprema možda biti faktor i da bi to mogao da bude problem za Rusa. Đoković je iskusan, pametan i toliko jak u glavi. Đoković i dalje ima dovoljno skromnosti da dovodi sebe u pitanje taktički – to što je bio sposoban da igra servis-volej u važnim trenucima pokazuje Đokovićevu klasu, kao i to da je i dalje u stanju da evoluira i da se prilagođava okolnostima“, zaključuje Enan.


Bulc: Crna Gora da nastavi da bude faktor stabilnosti regiona | EUME\nNaslovnica Press info Press Pregovori o pristupanju Bulc: Crna Gora da nastavi da bude faktor stabilnosti regiona\n„Potrebno je fokusirati se na bezbjednost drumskog saobraćaja, s obzirom na to da je svaki život koji se izgubi velika šteta, a sve što radimo radimo za ljude i njihovu dobrobit. Imamo cilj na nivou EU – nula smrtnih slučajeva i nadamo se da će Crna Gora dati doprinos tom cilju“, navela je Bulc.\n„Drago mi je što je Crna Gora otvorila pregovore u poglavljima 14 i 21 – Saobraćajna politika i Transevropske mreže. Nadamo se da će to Crnoj Gori omogućiti da brže radi na regulatornim unaprijeđenjima koja će je dovesti u red država članica EU“, dodala je Bulc.


Omega-3 (ALA) | Bebivita Serbia\nOmega-3 masne kiseline pripadaju grupi polinezacićenih masnih kiselina. Omega-3 je takođe ključna masna kiselina. To znači da samo telo ne može da proizvede omega-3, već mora da je apsorbuje iz hrane koju unosimo u telu poput lanenog ulja, ribe ili avokada.\nKoja je uloga omega-3 kiselina?\nOmega-3 masne kiseline imaju povoljan uticaj na sposobnost koagulacije krvi, na profil lipida i krvni pritisak. Pospešuju sposobnost krvnih ćelija da reaguju na zapaljenja i ojačavaju fleksibilnost ćelijskih membrana.\nUnos omega-3 masnih kiselina je od naročite važnosti za decu i adolescente. Naročito tokom rasta i u prvim godinama života, one igraju ključnu ulogu u razvoju moždanih i nervnih ćelija.\nManjak omega-3 kiselina za posledicu može imati rizik od inflamatornih bolesti poput reumatizma. Dobar unos omega-3 masnih kiselina se takođe preporučuje tokom trudnoće, jer su one važne za razvoj deteta.\nŠta je posebno u vezi sa omega-3 alfa-linoleinskom masnom kiselinom (ALA)?\nPostoje različite vrste omega-3 masnih kiselina. Bebivita proizvodi sadrže omega-3 alfa-linoleinsku kiselinu (ALA). Ovo ima anti-inflamatorno dejstvo i važno je za razvoj moždanih i nervnih ćelija. ALA takođe pospešuje normalne nivoe holesterola i može smanjiti rizik od moždanog i srčanog udara. Iz tog razloga je važno poštovati preporučeni dnevni unos omega-3 kiselina i izbegavanje manjka omega-3.


Kia zabilježila rast prodaje u martu\n13.04.2013. / 11:30\nSEUL, Južnokorejski proizvođač automobila Kia Motors prodala je u martu 653.361 automobila na globalnom nivou, odnosno 2,7 odsto više nego u istom mjesecu prošle godine.\nNajveći rast od 20 odsto zabilježen je u Kini gdje je prodato 48.364 vozila u martu, dok je na istom tržištu prodaja u prvom kvartalu povećana za 24 odsto, saopšteno je iz kompanije.\nU Evropi, Kia je prodala 57.651 što je za sedam odsto više nego u martu prethodne godine čime je kvartalna prodaja dostigla 135.571 automobila ili za šest odsto više nego u prvom tromjesečju 2012. godine, navodi se u saopštenju.\nNajprodavaniji model na globalnom nivou je Rio sa prodajom od 44.371 primjeraka, na drugom mjestu se nalazi popularni terenac Sportidž sa 32.966 primjeraka, a treće mjesto zauzeo je model Forte sa 32.799 prodatih jedinica.\nVeliku petorku upotpunjuju još modeli Optima i Sorento sa 23.981 odnosno 17.402 prodatih primjeraka. Tanjugbiz.rs


DERMATOLOZI DALI ODGOVOR: Da li maske iz kućne radinosti mogu da oštete kožu i kosu? : Nadlanu.com\nDERMATOLOZI DALI ODGOVOR: Da li maske iz kućne radinosti mogu da oštete kožu i kosu?\nObjavljeno 22. jun 2020. / 16:15:19\nU jeku pandemije, kada smo bili sprečeni da izlazimo iz kuće, većina ljudi je pribegla principu "sam svoj majstor". Sami smo se šišali, oslikavali zidove, farbali odeću... Delove doručka nanosili smo direktno na lice u nadi da će ono postati čistije, svetlije i mlađe. Ili na kosu, kako bi postala gušća i sjajnija. Sumnjamo da se iko od nas tada zapitao da li namirnice iz frižidera zaista prijaju osetljivoj koži sklonoj aknama i ekcemima. Ili, da li će jabukovo sirće učiniti dobro našem temenu i otkloniti perut, ili će ga "spržiti". Ali zato stručnjaci jesu.\n- To može da iritira kožu i prouzrokuje crvenilo, perutanje i suvoću, ali i da pogorša stanje već problematičnog lica, naročito ako je jedan od sastojaka kućne maske neko ulje.\nUmesto da sastojke poput sode bikarbone, voćnih ekstakata ili ulja nanesete direktno na kožu, Geršikova preporučuje da najpre isprobate kupovne proizvode za negu koji ih već sadrži.\nIstovremeno, njena koleginica i sugrađanka Ali Tobaja, smatra da su "uradi sam" maske bezbedne, jer se prave od prirodnih sastojaka koje ljudi vekovima koriste u kozmetičke svrhe.\nI Ki Tejlor, frizerka poznatih i vlasnica salona u Filadelfiji, nema zamerke na kućne preparate za negu.\n- Maske iz domaće radinosti mogu mnogo da poboljšaju stanje vaše kose. Osim toga, tačno znate od čega se sastoje, budući da ste ih sami napravili. U kuhinji ćete pronaći mnoge namirnice koje mogu da nahrane i hidriraju kosu.\n- Možete da koristite određene sastojke u zavisnosti od toga šta vam je potrebno za tretman kose, a to nije slučaj sa kupovnim preparatima - ističe Tejlorova.\n- Većinu domaćih maski je veoma lako napraviti, ponekad su dovoljna samo dva sastojka za postizanje sjajnih rezultata. Na primer, maslinovo ulje i majonez čine čuda kada je reč o hidriranju vlasi, jabukovo sirće je odlično za sjaj, a banana, zato što je bogata proteinima, doprinosi celokupnom zdravlju kose. Nedostatak ovih maski je u tome što je potrebno vreme da se utvrdi koji sastojci najbolje deluju na vaš tip kose, naročito ako je farbana. Savetujem da, ako imate osetljivu kožu, masku prvo isprobate na malom delu vlasišta. Takođe, izbegavajte maske napravljene od teških sastojaka koji se teško ispiraju.\nTobaja smatra da su domaća sredstva za negu veoma efikasna:\n- Mogu da vam pomognu da posvetlite, hidrirate i zategnete kožu. To, naravno, zavisi od namirnica koje koristite, ali mnogi sastojci koji se upotrebljavaju u komercijalnim proizvodima za negu kože su upravo oni koje imate u kuhinji. Na primer, resveratrol, omega-3 masne kiseline, mlečne kiseline i sve vrste zdravih enzima i vitamina već se nalaze u namirnicama koje imate u kuhinji, a našli biste ih i u popisu sastojaka koje sadrži kupovni proizvod.\nDa li postoje neki sastojci koje bi trebalo da izbegavamo kada pravimo maske? Sve zavisi od tipa kože.\n- Ne postoji spisak štetnih sastojaka. Neki mogu da izazovu negativne reakcije kod određenih ljudi, ali većina je potpuno bezbedna ako ih pravilno upotrebljavate - tvrdi Tobaja.\nLjudi sa osetljivom kožom ne bi trebalo da koriste maske na bazi citrusa, kako za kožu tako i za kosu.\n- Citrusi mogu da iziritiraju kožu osoba koje su preosetljive na visoku kiselost agruma - kaže Tobaja.\n- Uz to, limun sadrži psoralen, koji može da poveća osetljivost kože na svetlost i dovede do stvaranja plikova ili diskoloracije, odnosno promene boje tena, ako se ubrzo posle nanošenja maske izložite sunčevim zracima.\nCitrusi, takođe, mogu da promene i boju kose, pa je najbolje da ih pažljivo koristite.\ncitrusiiritacija kožekoronaviruskožamaskenega kosenega kožepandemijapandemija koronavirusa


Da li postoje stvari koje ne postoje? otvorite u novom prozoru u velikom formatu za lakše čitanje\nOva knjiga napisana je sa idejom da se stvori protivteža obilju literature koja promoviše savremeno sujeverje – verovanje u paranormalne pojave i u natprirodne sile. Nastala je kao rezultat višegodišnjeg prikupljanja argumentacije kojom se demistifikuju uobičajena shvatanja iz domena "onostranog", ali i proučavanja psiholoških mehanizama koji podržavaju verovanje u paranormalno. Naročito se insistira na demistifikovanju verovanja koja vešti prevaranti koriste da bi od lakovernih ljudi izmamili novac.\nZa čitanje fajlova u PDF formatu biće Vam potreban Acrobat Reader, u bilo kojoj verziji. Ako ga nemate, možete besplatno da ga preuzmete sa sajta www.adobe.com. Ako nemate brzi Internet (recimo, ako radite preko Dial Up-a),\nto bi Vam verovatno oduzelo previše vremena, pa će najbolje biti da potražite Acrobat Reader na nekom od komercijalnih CD-ova za razne štampače, fotoaparate ili skenere, jer mnogi od njih imaju instalaciju ovog programa.\nJoš jedan savet: Ako nećete da čitate on-line nego želite da sačuvate fajlove na disku za kasnije čitanje, najbolje je da, kada dovedete pointer (strelicu) miša na link "Download", kliknete desnim tasterom i iz menija odaberete "Save Target As…"\nDownload [PDF 2,68Mb]\nRozvel – najveća NLO misterija\nDownload [PDF 612kb]\n?avo mora da dođe po svoje\nKo uči – znaće, ko štedi – nastradaće\nDa li su alfa – talasi zamena za kreativnost?\nDownload [PDF 1,5Mb]\nDownload [PDF 1,25Mb]\nŠta je to "Novo doba"?\nDownload [PDF 233kb]\nDownload [PDF 212kb]\nDownload [PDF 314b]\nDa li rašljarstvo "radi"?\nDownload [PDF 164kb]\nDownload [PDF 381kb]\nMačka je, hvala na pitanju, živa i zdrava… i mrtva\nTeorija "Mnogo svetova"


Prerada krompira. Tačke rasta i vektori nade - magazin "Sistem krompira"\nČesto razgovaramo o nerazvijenom sektoru prerade krumpira u Rusiji. Zaista, teško je nazvati značajan udio od 15% ukupnog volumena uzgojenog u zemlji (to je upravo onoliko koliko statistika dodjeljuje sektoru). Ipak, tržišna situacija se postepeno mijenja, uloga poduzeća za proizvodnju žitarica, čipsa, pomfrita, oguljenog evakuiranog krumpira itd. Postaje vidljivija. Otvaraju se nove tvornice, a sljedeći su redovi već pokrenuti. A ovaj pokret naprijed omogućava nam da se nadamo da će industrija krumpira u našoj zemlji imati uspješnu budućnost.\nNajveći ruski industrijski prerađivač krumpira: kompanija godišnje nabavi oko 360 hiljada tona sirovina\nSav krompir koji ova kompanija koristi za pravljenje čipsa uzgaja se u Rusiji. Podsjetimo: prvi ruski čips od krumpira za preradu u Layevi čips uzgojen je 2002. godine u količini od 4 tona u moskovskoj oblasti.\nKompanija kupuje posebne sorte - sa smanjenim sadržajem šećera i visokim sadržajem škroba. Trenutno proizvodna linija uključuje moderne sorte koje se ističu izvrsnim ukusom, ali su prilično složene u proizvodnji, što zahtijeva visok nivo poljoprivredne tehnologije.\nViše od 50 proizvođača isporučuje sirovine, oko 10 gazdinstava proizvodi sjemenski krompir po nalogu kompanije. Većina ovih kompanija surađuje s Frito Lei Managing već više od pet godina.\nSvi dobavljači sirovina i sjemenki učesnici su programa „Vođe agroindustrije“ koji je kompanija pokrenula 1996. godine. Program je usmjeren na poboljšanje kvalitete i produktivnosti krumpira.\nU sklopu programa poljoprivrednicima se osigurava visokokvalitetni sadni materijal i oprema za žetvu. Programom su predviđena i ulaganja u opremu povrćara sa sistemom kontrole klime. Farme su napredne za kupovinu gnojiva i sredstava za zaštitu bilja, primaju stalnu pomoć i stručne savjete i sudjeluju u radionicama na razmjeni iskustva.\nZahvaljujući sudjelovanju u poljoprivrednom programu, partneri PepsiCo-a uspjeli su značajno povećati prosječni prinos krompira (30 i više tona / ha - uzimajući u obzir činjenicu da sorte čipsa nisu vrlo rodne).\nPokrenut u septembru 2002\nPreradi više od 210 hiljada tona specijalnog krumpira godišnje, proizvede više od 100 hiljada tona gotovih proizvoda (više od 200 predmeta). Trenutno kompanija ima osam proizvodnih linija, provode se inovativni projekti za uštedu resursa i energetsku efikasnost. Kompanija je najveći industrijski potrošač krompira u Središnjem saveznom okrugu. Trećina potrebnih sirovina otkupljuje se od dobavljača iz moskovske regije.\nPostao je prva „zelena“ kompanija PepsiCo u Rusiji, koja je izgrađena u skladu sa strogim ekološkim zahtevima i dobila je srebrni LEED sertifikat (Leadership in Energy and Environmental Design). Godine 2017. u pogonu je pokrenut kompleks uređaja za pročišćavanje, au augustu 2019. otvorena je nova linija za proizvodnju grickalica.\nSada kompanija ima pet linija: dvije za proizvodnju krumpira, dvije za proizvodnju krekera i jednu liniju za kukuruzne grickalice Cheetos. Sirovine i sastojke uzgajaju preduzeća na jugu Rusije, fabrika surađuje sa 26 farmi koje isporučuju krumpir za čips i brašno za proizvodnju krekera.\nDIZAJN FABRIKE U NOVOSIBIRSKU\nMogućnost izgradnje pogona PepsiCo u novosibirskoj regiji kompanija razmatra već nekoliko godina\nOtvaranje preduzeća u ovoj regiji trebalo bi da poveća efikasnost logistike kompanije: isporuka proizvoda iz središta zemlje do Sibira, Dalekog Istoka i Kazahstana prilično je skupa. Još jednom se kompanija vratila ovom pitanju u februaru 2019. godine: na investicionom forumu u Sočiju, predsjednik PepsiCo-a u Rusiji, Bjelorusiji, Ukrajini, Kavkazu i centralnoj Aziji, Neil Starrock, guverner Novosibirske regije Andrei Travnikov i generalni direktor Agencije za razvoj investicija u Novosibirskoj regiji Aleksandar Zirjanov potpisao je ugovor o izgradnji fabrike zalogaja u Novosibirsku.\nNovo preduzeće će proizvoditi čips i krekere pod brendovima Lay's, Cheetos i KhrusTeam. Procijenjeni kapacitet preduzeća biće oko 50 hiljada tona gotovih proizvoda godišnje. Ulaganja u projekat procjenjuju se na 12 milijardi rubalja. Pokretanje postrojenja predviđeno je za 2021. godinu.\nKompanija planira otkupiti sirovine za proizvodnju čipsa od lokalnih poljoprivrednih proizvođača i pomoći će im da uspostave proizvodnju visokokvalitetnog čipsa od krumpira. U regionu će biti pokrenut poseban poljoprivredni program, čiji će sudionici dobiti sjemenski materijal, potrebnu financijsku podršku i biti osposobljen za rad sa novim sortama. Trošak poljoprivrednog programa još nije najavljen, samo se zna da će to biti dodatne investicije na već najavljenih 12 milijardi rubalja.\nTrenutno su već preduzeti prvi koraci za pripremu lokacije za sirovine. Dakle, u pet okruga regije Kemerovo (koji graniče s Novosibirskom) u 2019. godini dodijeljene su eksperimentalne parcele veličine od jednog hektara, na kojima su uzgajane krumpirove čips.\nLEM WESTON WHITE COTTAGE Fabrika pomfrita\nPokrenut u aprilu 2018. godine. To je zajedničko ulaganje kompanije Belaya Dacha AD i Lamb Weston Maijer. Projekt se provodi na teritoriji posebne gospodarske zone Lipetsk. Budžet projekta: više od 120 miliona eura.\nPlanirani kapacitet prve faze je 16 tona na sat (ili 100 hiljada tona gotovih proizvoda godišnje sa obimom prerade od oko 200 hiljada tona sirovina). Postrojenje planira izgradnju druge faze i ne isključuje izgled treće faze.\nDeo (oko 30%) potražnje fabrika za sirovinama obezbeđuje sopstvena sirovinska baza u Tambovskom regionu. Izgradio je i vlastito skladište krumpira za 7500 tona, s automatiziranim postupkom za upravljanje proizvodnjom i nadzorom svih potrebnih parametara. Preostalu količinu sirovina (sorte krumpira Innovator, Challenger) uzgajaju poljoprivrednici sa kojima su zaključeni dugoročni ugovori o snabdijevanju.\nU pogon se isporučuju samo visokokvalitetne sirovine. U mnogim aspektima ovo je zasluga poljoprivredne škole koju je JSC "Belaya Dacha" organizovao mnogo prije pokretanja preduzeća. Tokom njenog rada, školski nastavnici - iskusni agronomi preduzeća - pomogli su uzgajivačima krompira iz 16 regiona u zemlji da savladaju napredne proizvodne tehnologije, što je omogućilo povećanje prinosa na 500 c / ha. Poljoprivrednici su naučili uzgajati gomolje određene veličine, određenog oblika, koji sadrže strogo određenu količinu suve materije; savladao tehnologiju čuvanja čipsa.\nPrvi potrošač proizvoda ove biljke bio je lanac restorana McDonald's. Postrojenje također isporučuje svoje proizvode u druge ugostiteljske objekte i trgovačke lance u cijeloj zemlji. Postrojenje LEM Weston Belaya Dacha smatra svojim zadatkom da u potpunosti pokriva potrebu za pomfritom u Rusiji, kao i da organizuje isporuke proizvoda u inostranstvo. Vrijedno je napomenuti da su već poduzeti značajni koraci u tom pravcu: do početka 2019. godine, prema statistikama, obujam uvoza pomfrita u Rusku Federaciju smanjio se za gotovo upola, a izvoz ruskog pomfrita porastao gotovo šest puta.\nPostrojenje za proizvodnju pahuljica od krompira.\nDanas ona zauzima vodeću poziciju u Rusiji u svom smjeru. Svakog mjeseca na tržište ulazi 100 tona upakovanih proizvoda. Izvozi se 40% ukupne proizvodnje.\nU 2019. godini kompanija je najavila planove za izgradnju drugog pogona za proizvodnju krumpirovih pahuljica - u okrugu Novozibkovsky u regiji Bryansk. Obim proizvodnje budućeg preduzeća dostići će 120 hiljada tona godišnje. Količina investicija u projekat još nije objavljena.\nAgronomija Tyumen jedan je od lidera u Rusiji u proizvodnji stonog i sjemenskog krompira\nOtvaranje pogona za preradu novi je pravac u razvoju kompanije.\nBiljka je specijalizirana za proizvodnju pasteriziranog polu-kuvanog krumpira sa prirodnim aditivima i svježim oguljenim svježim rezanim krumpirom. Otvoreno je u septembru 2019. godine.\nPostrojenje je izgrađeno u rekordnom roku: manje od tri godine. Trošak investicionog projekta bio je oko milijardu i dvjesto miliona rubalja. Maksimalni kapacitet fabrike je prerada 30 hiljada tona sirovina i proizvodnja 15 tona gotovih proizvoda godišnje.\nRoba se prodaje putem maloprodaje, a također se dostavlja u HoReCa i B2B sektore, a ne samo u Uralski savezni okrug.\nU oktobru 2019. proizvodi tvornice KRiMM osvojili su prvo mjesto u nominaciji „Najbolji ekološki proizvod za restorane“ na izložbi PIR EXPO u Moskvi. Nakon toga, gradska ugostiteljska preduzeća izjavila su interes za kupovinu tjumenskog krompira.\nOvo Tjumensko preduzeće nema samo „krompir“ profil. Biljka proizvodi oprano, oguljeno, sjeckano povrće i korijensko povrće: mrkvu, repe, krompir, kupus i drugo. Asortiman proizvoda uključuje i listove salate (rukola, kukuruz, ledena blitva, blitva, romano) i mješavine sjeckanog povrća, začinskog bilja i salate.\nZvanično otvaranje održano je 5. novembra 2019. godine. Opseg investicija iznosio je 220 miliona rubalja. Ukupna površina proizvodnog kompleksa prešla je 3,4 hiljade kvadratnih metara. metara. Pogon će zapošljavati 80 ljudi.\nProizvodi su namijenjeni prodaji u trgovačkim lancima, kafićima, restoranima, pogonima za preradu hrane i drugim objektima. Isporuke se vrše u Kurgan, Čeljabinsk, Omsk, Tomsk i Soči.\nU budućnosti postrojenje planira proširiti asortiman i povećati količinu proizvodnje.\nPotencijalne projekte prerade krumpira treba razmotriti odvojeno, o njima se često piše u tisku, a poljoprivredni proizvođači imaju nade u njih.\nPrema BEFL-u iz maja 2019. godine, holding je na prvom mjestu među vlasnicima poljoprivrednog zemljišta u Ruskoj Federaciji, upravljajući s oko milion hektara. Jedan od najvećih ruskih proizvođača goveđeg, svinjskog i peradnog mesa.\nPotencijalno, kompanija može postati jedan od najvećih proizvođača povrća i krompira, kao i otvoriti prerađivačku industriju.\nU februaru 2019. holding je najavio ulaganje od 6,4 milijarde rubalja. u proizvodnji 100 hiljada tona krumpira, kupusa, šargarepe i dr. na 3 hiljade hektara navodnjavanog zemljišta u regiji Tula, kao i u izgradnji objekata za skladištenje i preradu proizvoda. Holding planira otvoriti postrojenje za preradu povrća visoke tehnologije koje će raditi za potrebe maloprodajnih i ugostiteljskih objekata. U početku će se tvrtka baviti pripremom prije prodaje i pakiranjem povrća i krumpira, ali Miratorg ne isključuje mogućnost dostizanja dubljeg nivoa prerade i pokretanja vlastite proizvodnje čipsa ili pomfrita.\nKanadska kompanija jedan je od najvećih svjetskih proizvođača smrznutih proizvoda od krompira, svjetski lider u proizvodnji smrznutog pomfrita (proizvodi 1/3 svih pomfrita u svijetu)\nKompanija se planira vratiti na raspravu o ovom pitanju za godinu dana. Pored toga, kompanija je u septembru 2019. godine najavila da planira stvoriti masovnu proizvodnju povrća i krumpira kapaciteta 300 tona godišnje na Stavropoljskom teritoriju.\nTakođe treba imati na umu da Miratog već ima preduzeće za proizvodnju smrznutog povrća i bobičastog voća (proizvodi pod markom Vitamin) u Moskovskoj regiji, sirovine za koje su prethodno kupljene od nezavisnih proizvođača i 50% u inostranstvu.\nDo 2017. godine kompanija je imala 47 proizvodnih pogona na šest kontinenata. Kancelarija u Rusiji posluje od 1999. godine.\nKompanija je dugi niz godina razmatrala mogućnost izgradnje fabrike za preradu krompira u našoj zemlji. Dakle, 2004. godine o planovima korporacije za izgradnju preduzeća u Vladimiru ili Voronješkom regionu aktivno se raspravljalo u medijima. Projektni kapacitet postrojenja trebao je biti 40-50 hiljada tona krumpira godišnje. Trošak projekta procijenjen je na 100 milijuna USD.U 2005. godini, interesi kompanije premjestili su se na regiju Tjumenj, ali projekt nikada nije realiziran.\nU 2019. godini McCain se vratio na razmatranje ovog pitanja - zajedno sa PJSC Cherkizovo Group. A mjesto za poduzeće već je odabrano u Orjolskoj i Brjanskoj regiji.\nTagovi: 2019. broj 4prerada krumpira


Istraga o namještanju utakmica Lige prvaka | Namještanje utakmica | Al Jazeera Balkans\nJedan od dva sumnjiva meča Lige prvaka odigran je u Engleskoj u posljednje četiri godine, saopćio je Europol.\nŠef Europola Rob Wainwright je rekao da je provedena najveća istraga o namještanju utakmicaEPA\nEvropska policijska služba (Europol) otkrila je kriminalnu mrežu koja je namjestila rezultate 380 nogometnih mečeva u više od 30 zemalja, uključujući Ligu prvaka (LP) i kvalifikacije za Svjetsko prvenstvo (SP), prenosi Tanjug.\nJedan od dva sumnjiva meča LP-a odigran je u Engleskoj u posljednje četiri godine, a pod znakom pitanja su i utakmice kvalifikacija za Evropsko prvenstvo (EP).\nOvo je najveća policijska istraga namještanja mečeva u Evropi do sada, koja je, između ostalog, zasnovana na analizi više od 13.000 e-mail poruka.\n"Jasno je da je ovo najveća istraga koja je vođena u namještanju utakmica", rekao je šef Europola Rob Wainwright novinarima.\nOn je naglasio da je za namještanje utakmica osumnjičeno čak 425 sudija, igrača i ostalih zvaničnika.\nOperacija pod kodiranim nazivom "Veto" počela je u julu 2011. i završena u januaru ove godine, a vodili su je Europol, Njemačka, Finska, Mađarska, Austrija i Slovenija.\nOva istraga je u Njemačkoj već urodila plodom, budući da je 14 osoba već osuđeno na ukupnu zatvorsku kaznu od 38 godina.\nKako je Europol saopćio, kriminalna aktivnost namještanja mečeva donijela je organizatorima profit od skoro osam miliona eura, a blizu dva miliona eura je isplaćeno igračima, sudijama i ostalim "zavjerenicima" na ime mita.\n"Ovo je tužan dan za evropski nogomet, jer dokazuje koruptivni utjecaj organiziranog kriminala na društvo. Ipak, ova istraga, također, dokazuje vrijednost saradnje međunarodne policije u borbi protiv kriminala", rekao je Wainwright i istakao da će o rezultatima istrage obavijestiti predsjednika Evropske nogometne federacije (UEFA) Michela Platinija.\nKako se navodi, još otprilike 300 sumnjivih mečeva je identificirano van Evrope, uglavnom u Africi, Aziji, Južnoj i Centralnoj Americi.\n"Imamo dokaze da je u Singapuru na ime podmićivanja isplaćivano blizu 100.000 eura po meču, a među sumnjivima su i dva meča kvalifikacija za SP u Africi, a jedan u Centralnoj Americi", izjavio je predstavnik policije iz Bohuma Friedhelm Altens.\nFIFA usvojila mjere protiv namještanja utakmica\nDogovorena saradnja UEFA-e i Interpola\nFIFA suspendirala južnokorejske nogometaše


Porodično nasilje: Priča koja se godinama ponavlja - InfoVranjske\nPorodično nasilje: Priča koja se godinama ponavlja\nON PIJE I BIJE, ONA PRIJAVI, PA RUKU MIJE\nBio je S.S. u braku jedva četiri godine kada je osuđen 2004.godine zbog krivičnog dela iz člana 118. KZS i krivičnog dela iz člana 23. Zakona o javnom redu i miru na novčanu kaznu od 10.000 dinara. („Ko upotrebom sile ili ozbiljnom pretnjom da će napasti na život ili telo povređuje ili ugrožava telesni ili duševni integritet člana porodice……”čl .118a). Samo tri godine kasnije zbog krivičnog dela iz člana 194. KZ osuđen je na novčanu kaznu od 12.000 dinara.( „Ko primenom nasilja, pretnjom da će napasti na život ili telo, drskim ili bezobzirnim ponašanjem ugrožava spokojstvo, telesni integritet ili dušeno stanje člana svoje porodice…“ čl. 194). Iste godine Javno tužilaštvo je podiglo optužni predlog protiv S.S. automehaničara bez zaposlenja, oca troje maloletne dece, jer je u porodičnoj kući, u alkoholisanom stanju, počeo bacati i lomiti stvari, a potom je udarao suprugu S.M. u glavu šakama, a zatim pesnicom u glavi i majku S.P. pa je tako “primenom nasilja, drskim i bezobzirnim ponašanjem ugrozio spokojstvo, telesni integritet i duševno stanje članova porodice, čime je izvršio krivično delo “nasilje u porodici, član 194”. Sve se to desilo tokom novogodišnjeg “sijela”, u prisustvu i drugih bližih članova porodice, njegovog brata, sestre i zeta. S.S. je demantovao ove navode, tvrdeći da su njega napali zet i brat, da nikoga nije tukao, da je možda malo odgurnuo suprugu. Majka je dala izjavu da joj sin “ima problema sa alkoholom i kad pije maltretira sve ukućane, a kad je trezan dobar je čovek”. Potvrdila je navode iz optužnog predloga tražeći da ga pošalju na lečenje jer trezan nikoga ne bi udario. Na glavni pretres nisu došli ni okrivljeni, ni oštećene. Nisu to učinili ni naredne četiri godine. Sud je činio sve što je bilo na raspolaganju, tražio da se privede, ali se policija vraćala neobavljena posla jer je supruga S.M. tvrdila da radi u Crnoj Gori kao sezonski radnik, pa u Kragujevcu, Kraljevu i da ne zna adrese. U međuvremenu, S.M. je još jednom prijavila supruga u policiji zbog pretnji i psovanja, on je došao za njom u policijsku stanicu. Epilog je bio novi opštužni predlog koji je podneo Javni tužilac ali ovoga puta zbog krivičnog dela “napada na službeno lice u obavljanju dužnosti”. Veće (tada) Opštinskog suda u Prijepolju donelo je u decembru 2008.godine rešenje da se vodi jedinstven postuipak u slučaju S.S. Tokom naredne četiri godine zakazano je i otkazano 13 glavnih pretresa jer ni policija nije mogla da nađe S.S. Tako je Osnovni sud u Prijepolju u maju 2011. godine u krivičnom predmetu okrivljenog S.S. zbog izvršenja dva krivična dela po optužnom predlogu OJT od 2007. i 2008.godine doneo rešenje da se odbija optužni predlog za delo nasilja u porodici iz člana 194. zbog nastupanja apsolutne zastarelosti. U međuvremenu, porodica je uvećana za još jednog člana, pa umesto troje sada su S.S. i S.M. imali četvoro dece. Ali za razliku od ptužnog predloga za nasilje u porodice za koje je nastupila apsolutna zastarelost, još je bio aktuelan optužni predlog za napad na službeno lice u obavljanju službene dužnosti. Kako su od podizanja optužnice prošle već bile tri godine, postojala je i ovde opasnost od zastarelosti krivičnog gonjenja. Zato se u oktobru 2011.godine sudija obraća sudskom veću smatrajući da se S.S. “očigledno krije i izbegava vođenje postupka” te da su ispunjeni uslovi da mu se odredi pritvor. Sudsko veće je odredilo pritvor, a 2013.godine je izdata i poternica da se S.S. privede u Okružni zatvor.\nOPTUŽNI PREDLOG “PAO” JER POLICAJCI TOKOM LETA NE NOSE JAKNE\nSudsko veće je ukinulo pritvor S.S. jer je na salušanju obećao da neće izbegavati vođenje postupka ali su mu oduzete isprave i zabranjen pristup zemljama EU, a izrečena mu je i mera zabrane napuštanja mesta boravka. Tako je konačno u decembru 2013.godine održan glavni pretres za krivično delo napada na službeno lice. OJT je predložilo sankciju od tri meseca zatvora. Oba policajca koja su dala iskaz pred OJT ovoga puta su izjavila da se ne pridružuju gonjenju. Prvi policajac je kazao da se baš i ne seća šta se sve događalo jer je “bilo davno” ali se seća da je S.S. drugog policajca hvatao za rame i jaknu, kao i da je njega drugom rukom uhvatio za rever jakne i udario u lice. Dugi policajac se nije sećao ničega, a u međuvremenu je napredovao u poslu i odselio u Beograd. Supruga S.M. takođe je izjavila na glavnom pretresu da se nije ništa desilo kao što stoji u optužnom predlogu, da njoj S.S. nije pretio i nije je psovao i da ona nije zbog toga došla u policijsku stanicu već samo da traži savet pošto je bio pripit. Kako je rekla dalje, S.S. je došao za njom i tražio da se vrati kući, a potom je upućena u drugu prostoriju ali je čula kada je policajac K.M. rekao njenom suprugu: “lijao lijao, pa dolijao”. I okrivljeni S.S. se setio te rečenice policajca ali je izjavio da su policajci lagali da ih je napao, da su oni njega tukli, te da nije mogao da ih hvata za jakne jer je bilo leto i jakne nisu ni imali na sebi u kancelariji.\nSud je zakazao još jedan glavni pretres uz zahtev da policija dostavi informaciju kakve uniforme nose policajci leti. Bio je januar 2014.godine kada je sud doneo oslobađajuću presudu jer je ocenio da nije dokazano da je okrivljeni izvršio krivično delo za koje se tereti. Sud je utvrdio da su iskazi policajaca ”nelogični” (da je okrivljeni jednom rukom jednog policajca udarao u usta, a drugom rukom istovremeno drugog policajca držao za rame), te da se u izveštaju policije navodi da leti policajci nose letnju uniformu( košulje, a ne jakne). OJT je u martu 2014. uputilo žalbu Višem sudu u Užicu ali je ona odbijena i potvrđena je prvostepena oslobađajuća presuda. S.S je ukinuta mera zabrane napuštanja boravka u aprilu 2014. Samo godinu dana kasnije Osnovni sud u Prijepolju razmatraće novi opštužni predlog protiv S.S. Opet zbog nasilja u porodici.\nNaime, dok je još trajala žalba Višem sudu za krivično delo koje mu se stavljalo na teret S.S. je, prema optužnom predlogu OJT od maja 2015. ugrozio telesni integritet i duševno stanje supruge S.M. primenom nasilja, drskim i bezobzirnim ponašanjem u alkoholisanom stanjum, što je više puta ranije činio. On je 3.marta 2014. supruzi psovao majku, nazivao njenu porodicu fukarama i udario je otvorenom šakom u lice, gurao je i time počinio krivično delo nasilje u porodici, član 194. OJT je predložio kaznu zatvora od pet meseci. S.S. je negirao navode iz optužnog predloga prilikom saslušanja u tužilaštvu jer “ne pije godinu dana”. Supruga S.M. majka sina od 13 godina i kćerki od 11,8 i 5 godina navela je da od početka nije lepo živela sa S.S. da ga je u više navrata prijavljivala policiji zbog fizičkog i psihičkog maltretiranja, da su podnošene krivične prijave, da je osuđivan na novčanu kaznu i jednom uslovno. Kako se navodi u zapisniku sa saslušanja pred OJT ona je izjavila da se “pridružuje krivičnom gonjenju” i da je zahtevala da se obavesti i Centar za socijalni rad zbog smeštaja jer se plaši za svoju bezbednost. Glavni pretres održan je u novembru 2015.godine.\nZamenik OJT je naveo da se pre podnošenja optužnog predloga u postupku primene odloženog krivičnog gonjenja S.S. obavezao da će uplatiti 10.000 dinara, o čemu je OJT doneo naredbu u avgustu 2014. ali je S.S. odlagao uplatu, pa se tako sam optužio. Supruga je izjavila da se ne pridružuje krivičnom gonjenju kao I da je obaveštena da kao supruga ne mora da svedoči ukoliko ne želi. Međutim, ovoga puta je i upozorena na posledice ukoliko bude davala lažni iskaz. S.M. je kazala da se navedenog datuma nije ništa desilo, da nije ništa tačno što je zapisano u zapisniku i da ju je tužilac pitao samo za matični broj i ime oca, da je ona dala iskaz da nema problema sa mužem ali da je on bolestan, a ne može da se leči. Iako joj je predočen zapisnik koji je potpisala kod OJT, ona je ostala pri tvrdnji da “zapisano” ne stoji. Javni tužilac je bio uporan navodeći da je S.S. samim tim što je pristao da plati novčani iznos koji mu je naložen uveren da je izvršio delo. Oštećena je dala iskaz pred tužiocem i policijom ali je lažno svedočila pred sudom, smatra tužilac, jer se uplašila kazne zatvora koja je predložena, a koju je tužilac nameravao da smanji na uslovnu što je zavisilo od ponašanja aktera u postupku. Sudija Osnovnog suda u Prijepolju, ceneći sve navode, doneo je presudu da je S.S. kriv jer je izvršio delo porodičnog nasilja iz člana 194. te mu je izrekao uslovnu osudu na kaznu zatvora od 5 meseci koja se neće izvršiti ukoliko tokom naredne tri godine ne izvrši novi krivično delo. Kako je navedeno u obrazloženju, prilikom odmeravanja kazne sud je kao otežavajuću okolnost cenio njegovu raniju osuđivanost, dok je kao olakšavajuću okolnost cenio činjenicu da je nezaposleni otac četvoro dece.


Džon Izner i Nikola Mau - Tri dana tenisa - Sportska sećanja\nHome » ATP » Džon Izner i Nikola Mau – Tri dana tenisa\nDžon Izner i Nikola Mau su 24.06.2010. godine konačno završili legendarni meč na takođe legendarnom terenu broj 18 na Vimbldonu, meč je završen posle 3 dana i posle ukupno 11 sati i pet minuta igre, čime je taj meč postao najduži ikad odigrani meč u teniskoj istoriji. Pobednik najdužeg i najčudnijeg duela u istoriji tenisa je Džon Izner, a rezultat je na kraju bio 6 : 4, 3 : 6, 6 : 7, 7 : 6, 70 : 68!\nZanimljivo je da je samo peti set trajao 491 minut, što je 98 minuta duže od ukupne dužine do tada najdužeg meča u istoriji tenisa, a 163 minuta duže od do tada najdužeg meča u istoriji Vimbldona. U meču je Izner odservirao 112 asova, Mau 103 asa, a njih dvojica su odservirala zajedno 1011 servisa.\n„Ovako nešto se nikada više neće desiti. Ja sam servirao sjajno, on je servirao sjajno. To je otprilike to.“ – rekao je Izner posle ovog legendarnog meča. Takođe je zanimljivo da je jedna internet kladionica za ovaj meč samo u jednom danu imala uplate ukupne vrednosti veće od 10 miliona funti.\nTeško je verovati da će u skorije vreme biti oboreni rekordi koje su dvojica sjajnih tenisera tih dana postavili na travnatoj podlozi najpoznatijeg teniskog turnira na svetu.\nErik Kantona – Gol posle fenomenalnog slalom...\nTajsonovo ludilo protiv Holifilda


Super Odmor - Magazin - 8 destinacija koje turisti rado posećuju bez obzira na gužve\nM. Ljuna - 12. 09. 2017. - 09:10h | Foto: fotokonkurs\t- Komentara: 0\nLokacije koje smo nabrojali u tekstu su među najposećenijima na svetu, gužve su svakodnevne i gotovo pa nesnosne, a cene paprene. Uprkos tome, mi prosto obožavamo da ih posećujemo. Zbog čega je to tako?\nOdogovor je jednostavan: fantastične su iako ćete uvek nabasati na gomilu posetilaca.\nTadž Mahal u Agri je jedna od najposećenijih destinacija u čitavoj Indiji, a svake godine prikupi više od tri miliona turista. Međutim, ukoliko želite da koliko-toliko izbegnete gužve, onda je najbolje da ga posetite u cik zore ili kada je zalazak sunca. Tada je i građevina najlepša za fotkanje.\nTuristički vodiči čak savetuju da Tadž Mahal posetite i kada pada kiša jer će većina tada preskočiti posetu ovom velelepnom zdanju i simbolu ljubavi.\nModerna Atina može da bude kulturološki šok za sve one koji očekuju mermerne građevine i građane koji nose togu na svakom koraku. Ipak, tako nešto se može videti u Akropolju koji je prepun turistima.\nUspon do vrha nije jednostavan i moraćete da se gurate i sa ostalim radoznalcima. Međutim, jednom kada se popnete na vrh, shvatićete zašto ovo mesto godišnje poseti oko milion ljudi.\nMnogi kažu da je Akropolj srce moderne Atine, pa i čitave Grčke. Tamo možete videti spomenike koji su opstali hiljadama godina preživljavajući ratove i krađe. Ipak, budite spremni na veliku gužvu.\nČesto se u šali kaže da sardine u konzervi imaju više mesta od putnika londonskim metroom. To je izraženije kada je turistička sezona u punom jeku. S obzirom na to da je London jedna od najposećenijih prestonica Evrope, jasno je da su gužvanjci svakodnevni.\nMeđutim, turisti metro ne koriste tek tako, već su i stanice ukrašene umetničkim delima. Englezi su čak osmislili i jednodnevnu turu kojom možete da obiđete čak 270 stanica.\nUlica Kaosan, Bangkok\nMnogi kritikuju ovu ulicu i navode da se u njoj može videti gomila pijanaca i bekpekera, a ostali navode da vam je za šetnju kroz nju potreban poseban način razmišljanja.\nMeđutim, ljudima se i sviđa sav taj haos koji vlada u Ulici Kaosan, a gužva i buka su cene tog uzbuđenja. Naravno, uvek možete da je izbegnete i prošetate se sporednim ulicama koje nude širok izbor brze hrane.\nSakre ker, Pariz\nBazilika Svetog srca u Parizu, odnosno Sakre ker, je rimokatolička crkva na brdu Monmartr.\nPrva crkvena služba ovde je održana 1919. i jedna je od najvažnijih znamenitosti francuske prestonice. Gužve su, naravno, veoma velike.\nMeđutim, pogled koji se pruža sa njenih stepenica je toliko divan da ćete se odmah zaljubiti u ovaj grad, pa vam ostali posetioci neće biti toliko bitni.\nIako je malo verovatno da ćete se prošetati između stena ovog spomenika iz bronzanog doba, on svake godine okupi veliki broj posetilaca. Naučnici mogu samo da nagađaju iz kog razloga je napravljen, a radi se o možda najčuvenijem praistorijskom spomeniku na svetu.\nHrist Spasitelj u Riju\nSkulptura Hristos Spasitelj koja se nalazi na brdu Korkovadu pored Rio de Žaneira jedan je od najpoznatijih simbola ovog grada. Većinu fotografija koje ste negde videli o ovoj skulpturi u 99 odsto slučajeva su napravljene iz vazduha pošto fotografi ne bi imali šanse da rade svoj posao zbog neverovatnog broja turista.\nUkoliko želite da koliko-toliko izbegnete gužvu, najbolje bi bilo da ga posetite tokom radnih dana. Ujutru će vam svetlo biti bolje za fotkanje, a uveče možete da se divite svetlima Rija.\nU pitanju je čudo prirode iz Severne Amerike, a toliko je impresivan da ga svake godine poseti nekoliko miliona ljudi. Kako savetuju lokalni vodiči, turu zakažite nekoliko dana ranije i obilazite ga šetajući ispod oboda.\nNa taj način ćete makar malo osetiti neverovatnu lepotu kanjona.\nAntiBot pitanje: sedam + sedam = osamdvanaestjedanaestčetrnaestpetnaest ?


Vesić: Spremno nekoliko zahteva za popuštanje mera u Beogradu | Novinska agencija Beta\nDRUšTVO | 13.06.2021 08:35 > 13.06 08:35\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je da je Grad Beograd pripremio nekoliko zahteva za sutrašnju sednicu Kriznog štaba Vlade Srbije.\nVesić je za TV Pink rekao da će biti zatraženo produženje radnog vremena ugostiteljskih objekata do 1.00 ujutru, da se dozvoli muzika do ponoći i izvodjenje 'žive muzike' uz poštovanje mera, nastava u prirodi, proslava matura i da se od 21. juna u Beogradu omogući organizovanje javnih dogadjaja uz primenu mera.\n"Ako bude usvojen taj zakon, svaki komunalni milicajac će imati aparat za merenje buke i moći će da odluči da li će samo opomenuti onoga ko to radi, da li će novčano da ga kazni ili će da oduzme sredstvo koje pravi buku", objasnio je on.


CCI i TI: Nekoliko hiljada osoba u BiH zaposleno bez konkursa uprkos moratoriju na zapošljavanje – Magazin Plus\nHome/Politika/BiH/CCI i TI: Nekoliko hiljada osoba u BiH zaposleno bez konkursa uprkos moratoriju na zapošljavanje\nCCI i TI: Nekoliko hiljada osoba u BiH zaposleno bez konkursa uprkos moratoriju na zapošljavanje\nCentri civilnih inicijativa (CCI) i Transparency International u Bosni i Hercegovini (TI BiH) danas su organizovali Forum “Transparentno i meritorno zapošljavanje za kvalitetniju javnu upravu” s ciljem pravljenja presjeka dosadašnjeg toka reforme javne uprave u BiH, te pružanja podrške donošenju reformskih zakona i podzakonskih akata u ovoj oblasti.\nU saopćenju za javnost ističe se da je tokom 2016. godine uprkos moratoriju na zapošljavanje u 75 posto organa uprave zabilježeno nekoliko hiljada novih zapošljavanja, najčešće bez konkursa.\nNa današnjem Forumu rečeno je da pitanje provođenja javnih konkursa prilikom zapošljavanja jedno je od kritičnih u procesu zapošljavanja u javnoj upravi. Mnogo manjkavosti po ovom pitanju je pri zapošljavanju državnih službenika, ali je taj proces daleko neuređeniji i netransparetniji u ostatku javnog sektora, tj. van državne službe u šta spadaju vanbudžetski fondovi, javna preduzeća, i tako dalje.\nKako je navedeno, tamo radi preko 80 posto zaposlenih u javnoj upravi, a o načinu izbora komisije za zapošljavanje, transparentnosti procesa, kompetencijama i nezavisnosti komisije, odlučuje rukovodni kadar organa koji zapošljava kroz različite vrste podzakonskih akata, što nije dobra praksa.\n“Javna preduzeća i javne ustanove, imaju veoma veliki udio u javnim prihodima i rashodima, u broju zaposlenih, te je njihov značaj izuzetan. Propisi koji uređuju način imenovanja upravljačkih i rukovodnih kadrova, kao i zapošljavanje, mnogo su neprecizniji od propisa koji uređuju rad državne službe. Ne postoje mehanizmi koji bi osigurali da se imenuju i zapošljavaju najbolji kandidati. Nedavnim izmjenama Zakona o radu Federacije BiH, kojima se uvodi obaveza raspisivanja javnih konkursa u javnim preduzećima i javnim ustanovama, proces zapošljavanja u cijelom javnom sektoru u Federaciji BiH mogao bi biti značajno unaprijeđen. Svrha dnašnjeg Foruma jeste da pokrene izradu Uredbe koja će, između ostalog,detaljno propisati postupak raspisivanja i provođenja javnih konkursa, kako bi se osigurala potpuna transparentnost, imenovanja i zapošljavanja najboljih kandidata. To će biti prvi veliki iskorak u reformi javne uprave“, rekao je Adis Arapović, program menadžer CCI-a.\nTI BiH putem svog Centra za pružanje pravne pomoći u borbi protiv korupcije već nekoliko godina najviše dobija prijave građana koje se odnose na razne vrste nepravilnosti u procesima zapošljavanja u javnom sektoru.\nGrađani obično prigovaraju da postoji nedostatak transparetnosti i jasnih kriterijuma, čak i tamo gdje je predviđen institut javne konkurencije. Jedan broj prijava se redovno odnosi na javna preduzeća i to su obično prijave u kojim se ističe kako uopće ne postoji obaveza sprovođenja konkursne procedure.\n“Zapošljavanje u javnom sektoru, zasnovano na univerzalnim principima javne konkurencije i meritornosti, prepoznato je u javnosti kao pitanje od najvećeg interesa i zadatak kreatora propisa je da na principima ravnopravnosti, fer i pravične konkurencije urede sve propise koji regulišu to pitanje“, zaključak je iz nalaza i istraživanja koje sprovodi TI BiH.\nPrva liga FBiH: Derbi u Kaknju, zanimljivi mečevi u Gračanici, Bihaću i Vrapčićima


Некадашње чудо - ELEMENTARIJUM\nNorbert Viner (1894-1964), tvorac kibernetike, ”od aktivnog naučnika sa ograničenim ugledom” postao je nešto nalik javnoj ličnosti\nTekst: Milica Blagojević\n”Moje interesovanje za razvoj računskih mašina odvelo me je znatno dalje od tih prošlih, sadašnjih i predstojećih mašina koje su načinjene od mesinga i bakra, stakla i gvožđa. Tokom istraživanja smo neprekidno nalazili nove analogije između nervnog sistema i kontrolnih računskih sistema”, piše Norbert Viner (1894-1964), tvorac kibernetike u istoimenoj knjizi ”Kibernetika” 1948. godine.\nUtemeljenju ove discipline prethodili su višegodišnji susreti naučnika iz različitih oblasti. Sociolozi, neurofiziolozi, računarski inženjeri, lingvisti i drugi, okupljali bi se kako bi stvorili osnovu za dalji zajednički rad. U nedostatku terminologije, Viner će sa fiziologom Arturom Rozenblutom skovati termin ”kibernetika” (grč. kibernetes – kormilar).\nDve godine nakon objavljivanja ”Kibernetike”, svestan društvenih promena koje će ova nauka pokrenuti, Viner objavljuje ”Kibernetiku i društvo” u kojoj su iste ideje predstavljene na razumljiviji način, za širu publiku. Knjigu je posvetio svom ocu, ”bivšem profeosru slovenskih jezika na Harvardu, najbližem učitelju i najdražem protivniku”.\nProfesionalnu karijeru Viner je započeo kao profesor matematike. Prve korake ka kibernetici će napraviti na Institutu za tehnologiju u Masačutesu (MIT) gde će predavati do kraja života.\n”Dok bi užurbano ispisivao jednačine, Viner bi često pravio greške koje su se nezavisno jedna od druge prostirale duž cele postavke, sve dok ne bi došao do poslednjeg reda koji bi bio bez greške. Njegov um je radio toliko brzo da je neposredno pre pisanja rezultata, u glavi sve ispočetka izračunao i uverio se da je finalni rezultat tačan”, seća se njegov student Martin Šecen.\nIzuzetnu sposobnost apstrakcije Viner je počeo da razvija još u ranom detinjstvu, u periodu dok ga je otac podučavao kod kuće. Kada mu je, zbog kratkovidosti koja se ubrzano razvijala, doktor zabranio da čita, otac je nastavljao da ga podučava auditivno. Od Norberta se očekivalo da napamet rešava zadatke, pamti, ponavlja. Srednju školu upisuje sa devet godina, a matematiku diplomira sa petnaest.\n”Ispaštao sam dvostruko zbog toga što sam bio neobično dete neobičnog čoveka”, piše Viner u prvom delu svoje autobiografije ”Nekadašnje čudo” (Ex-Prodigy, 1953.) u kojoj se u najvećoj meri osvrće na rigorozno obrazovanje i osećaj nepripadnosti koji ga je tada svuda pratio. Bio je nedovoljno uključen u život vršnjaka i potpuno odsečen od života adolescenata sa kojima je išao u školu.\nZbog svoje nespretnosti i kratkovidosti bio je obeshrabljen od strane profesora da nastavi doktorske studije iz zoologije na Harvardu. Na nagovor oca, dokotriraće filozofiju sa devetnaest godina. ”Bio sam napast za starije ljude na fakultetu, sa svojom nametljivošću i lošim igranjem bridža”, piše u drugom delu svoje autobiografije ”Ja sam matematičar” (I am a Mathematician, 1956.)\nPočetak karijere na MIT praćen je brojnim nesuglasicama i sukobima. Posledica je bila krajnja netrpeljivost od strane većine naučnika i ignorisanje u mnogim krugovima. Jedna od nekolicine osoba sa kojima je u tom periodu imao dobar odnos bio je Vanaver Buš, izumitelj analogne računske mreže i profesor inženjerstva na MIT.\nViner će, na Bušovu inicijativu, u predratnim godinama raditi na izradi nacrta aparata za rušenje letelica. U ovaj rad će uključiti Rozenbluta i biće to početak njihove saradnje koja će rezultitati utemeljenjem kibernetike – nauke o komunikaciji i kontroli u mašini i živom organizmu.\nVinerov položaj će se nakon toga znatno poboljšati, a po objavljivanju ”Kibernetike”, kako biše u autobiografiji, ”od aktivnog naučnika sa ograničenim ugledom” postaće nešto nalik javnoj ličnosti.\nPrvi japanski astronauti


Komentari na ""Đoković je ginuo za svoju zemlju, zaslužuje poštovanje": Vučić o Novakovoj eliminaciji u Tokiju" - Telegraf.rs\n01/08/21 | 20:13\n"Đoković je ginuo za svoju zemlju, zaslužuje poštovanje": Vučić o Novakovoj eliminaciji u Tokiju\nPredsednik se obratio\n2. avgust 2021 | 07:45\nŠta možeš nemoze uvjek najbolji pobjediti bolji pobjedio gore glavu zato je sport zanimljiv svako svakog danas može pobjediti\n2. avgust 2021 | 01:12\nNoletu nije bio dan ..Bio je najveca zvezda u Tokiju i ostao.Borio se i osvetlao obraz...Pobedjivace on njih sve jos dugo ...Samo su imali vise srece Nole je nasa medalja za svet. Borac ,dobrotvor,patriota...dobar covek Pozelimo mu samo uspeh i dobro u zivotu\n1. avgust 2021 | 22:55\nNole zasluzuje veliko postvanje i kao covek i kao sportista, a Vi,koji pisete ovde gadosti o njemu, Vi ste obicni ljubomorci i zlobnici, koji verovatno nisu nista postigli u zivotu!!! Nole jedan jedini!!!🇷🇸🏆🇷🇸\n1. avgust 2021 | 22:31\nTako govori pravi predsednik koji voli svoju zemlju o našem najboljem sportisti svih vremena koji isto tako pokazuje koliko voli svoju zemlju . A vi svi ostali koji kritikujete obojicu ste ste najobicniji trubaduri i komentari su vam u stilu tra-la-lala ....\n1. avgust 2021 | 21:44\nГинули су на Кошарама, а спорт се ИГРА!\n1. avgust 2021 | 22:06\nIgra li se\nPlivanje, trcanje, bacanje diska, dizanje tegova....\n1. avgust 2021 | 21:23\nupravu covek sport je sport\n1. avgust 2021 | 21:13\nSamo dalje od sporta i bice mnoogo bolje,ovako bas ne ide\n1. avgust 2021 | 20:57\nTako je predsednice\n1. avgust 2021 | 20:51\nTako je Vucko - bravo za Noleta Zivela Srbija A ova banda neka se grize\n1. avgust 2021 | 20:44\nГинули су и ратни ветерани(неки рањени),па немају НАЦИОНАЛНУ ПЕНЗИЈУ ! А коцкарка и забављачи је имају.\n1. avgust 2021 | 20:32\nSamo se nemešaj u sport ko boga te molim i pusti Noleta .......netrebas ti narodu govoriti ko gine .....a ko ne......\n1. avgust 2021 | 21:21\nKoji si ti pa sad bunkeras.\n1. avgust 2021 | 20:29\nNole zaslužuje veliko poštovanje to stoi .🤷♀👑🇷🇸\n1. avgust 2021 | 22:45\nStoi? Hahahahahahahahahaha! Sto si bre stavio za nick tu ruku sto pise kad si nepismen?\nUrnebesna scena u Poteri: Jovana Memedovića "napala" muva u studiju, jedva odbranio\nRevanš meč Usik-Džošua početkom naredne godine?\nKiks kapitena usporio Čuku, Kajević dao nikad lakši gol u karijeri\nHrabra Ljiljana oduševila u Poteri, unela u kasu 700.000, Memedović aplaudirao: Ovo se retko dešava\nBajden primio treću dozu Fajzera: "Najvažnija stvar koju moramo da uradimo je da se vakcinišemo"


U ZENICI PROMOVIRANA POŠTANSKA MARKA SA MOTIVOM ZENIČKE SULTAN- AHMEDOVE MEDRESE\nU okviru obilježavanja 300 godina zeničke Sultan-Ahmedove medrese i Dana Muftijstva zeničkog, 20. oktobra 2020. godine u atriju Sultan-Ahmedove medrese u Zenici svečano je promovirana poštanska marka sa motivom zeničke Sultan – Ahmedove medrese, autora Saladina Pašalića. Tokom promocije prisutnima su se obratiti generalni direktor BH Pošte, mr. Mirsad Mujić i glavni imam Medžlisa islamske zajednice Zenica i izaslanik muftije zeničkog hfz. dr. Mevludin ef. Dizdarevića, mr. Jakub ef. Salkica.\nGeneralni direktor BH Pošte, Mirsad Mujić naglasio je u svom obraćanju da će BH Pošta kao društveno-odgovorna kompanija nastaviti kroz izdavanje poštanskih maraka i drugim aktivnostima davati značaj jubilejima i datumima iz historije naše države. “Naš cilj je pomoći da se od zaborava sačuvaju vrijednosti, da se pokloni pažnja ljudima, institucijama i naslijeđu naše domovine Bosne i Hercegovine” – istako je Mujić.\nJakub ef. Salkica se u ime Muftijstva zeničkog zahvalio BH Pošti i direktoru Mujiću na odluci da štampaju marku sa motivom Sultan-Ahmedove medrese, te naglasio da će poštanska marka svim generacijama ostati kao uspomena na godine vrijednog i požrtvovanog rada medrese, ali i cijele zajednice uopće.\nPromocija je bila prilika da se prvi štampani primjerci poštanske marke dodijele reisu-l-ulemi dr. Husein ef. Kavazoviću, muftiji zeničkom hfz. dr. Mevludin ef. Dizdareviću, doc. dr. Ejub ef. Dautoviću, Medžlisu Islamske zajednice Zenica, te gosp. Saladinu Pašaliću, autoru dizajna poštanske marke.\nOva marka nosi motiv poslovne zgrade Medžlisa Islamske zajednice Zenica koja je smještena u neposrednoj blizini Muftijstva zeničkog i Sultan-Ahmedove (Čaršijske) džamije, koja je nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Marka je odštampana u tiražu od 10.000 primjeraka, nominalne vrijednosti od 1,00 KM. Odštampan je i prigodan FDC koverat u tiražu od 150 primjeraka.\nOstale vijesti iz Islamske zajednice\nKLANJANA DŽENAZA AHMET EF. RAHMANOVIĆU\nIZ PERA KOLEGE: RIJEČ O RAHMETLI FADIL EF. ODOBAŠIĆU\nNA AHIRET PRESELIO ŠEJH SIRRIJA EF. HADŽIMEJLIĆ


Prnjavorčanke pobjednice takmičenja “Proslava Dana Evrope na vašem trgu” - Prnjavorski informativni portal\nEU Info centar Sarajevo je nedavno raspisao takmičenje na temu „Proslava Dana Evrope na vašem trgu“ sa ciljem da dodijele nagradu najbolje osmišljenoj ideji , te da istu sprovedu u djelo, a pobjednice ovog takmičenja su Prnjavorčanke Snežana Zorić i Željka Vračević.\n“Vidjela sam konkurs , proslijedila drugarici i počele smo da razmjenjujemo ideje. Nije bilo mnogo dilema oko ključne ideje vodilje koja čini Prnjavor posebnom sredinom. „Mala Evropa“ je neiscrpan izvor ideja i, po mom mišljenju, nedovoljno iskorišten za turističku promociju naše opštine. Napisale smo kratak projekat, uskladile sve naše želje ali i mogućnosti i prijavile se. Naravno, pomislile smo kako bi bilo sjajno da makar uđemo u uži krug, da im se naša ideja dopadne, ali nismo ni slutile pobjedu. Nije nam izgledalo moguće da će u moru drugih prijava iz cijele zemlje, baš NAŠA ideja , ideja koja je nastala sasvim slučajno, pobijediti. Nadimak „Mala Evropa“, uključivanje svih generacija u ovu manifestaciju, isticanje turističkih i kulturnih potencijala opštine, a najviše iskrena želja dvije djevojke koje vole svoj grad i žele da ga promovišu u najljepšem svjetlu je uticala da žiri odabere baš našu ideju”, kaže Snežana Zorić, studentica master studja EU integracija.\nOvaj događaj u Prnjavoru je jedan u nizu manifestacija koje se održavaju u cijeloj Bosni i Hercegovini sa fokusom na promociju kulturne baštine, nacionalnih spomenika i turističkih potencijala malih lokalnih zajednica. Najviše dešavanja je u mjesecu maju, kada se i 9.maj proslavlja kao Dan Evrope. Nakon niza događaja koji su se održavali u Jajcu, Mostaru, Banjoj Luci, Trebinju, Gračanici i drugim lokalnim zajednicama, red je došao i na Prnjavor. Tačnije, 24.maja sa početkom u 12 časova na Trgu srpskih boraca će se održati mali sajam kulturološkog blaga koje posjeduju nacionalne manjine na području naše opštine. Na sajmu će, takođe, biti predstavljena izložba radova najmlađih sugrađana, kao i predstavljanje turističkog potencijala Prnjavora.\n“Snežana je već imala značajno iskustvo u pisanju projekata koji se tiču razvoja lokalnih zajednica, tako da smo ovaj projekat spremile u kratkom vremenskom periodu. Nekako smo se prirodno, vezano uz struke, podijelile tako da se ona bavi sajamskim dijelom manifestacije na kojem se predstavljaju nacionalne manjine, dok sam ja odabrala onaj dio koji uključuje kreativnost i najsvjetliju zvijezdu na nebu svake zajednice, a to su mališani iz vrtića. U saradnji sa državnim i dva privatna vrtića, osmislila sam mali dječji program u kojem će se izložiti dječji radovi na temu Evrope i kako Evropa izgleda iz njihove perspektive. Smatram da se potencijal koji djeca u tom uzrastu posjeduju nikako ne smije uzeti zdravo za gotovo, te da mnogo možemo naučiti baš od njih samih. Uključili smo i dnevni centar „Neven“ koji na teritoriji grada djeluje kao ustanova za zbrinjavanje djece sa poteškoćama u razvoju. Zajedničkim uključenjem svih društvenih grupa promovisaćemo jednakost i uzajamno poštovanje kao vodeće principe evropske zajednice”, kaže Željka Vračević, profesorica engleskog jezika i književnosti.\nPored ovih dešavanja, EU Info centar Sarajevo, zajedno sa predstavnicima delegacije Evropske unije u Bosni i Hrecegovni organizuje predavanje za male preduzetnike (Start UP-e) i medije sa područja opštine, ali i šire na teme kulturne baštine, turističkog potencijala, mogućnosti malih preduzetnika i njihovih ideja kao pokretača privrede i promocije turizma na lokalnom i državnom nivou.\n“Mali preduzetnici će imati prilku i da se predstave javnosti na samom trgu i zato je veoma bitno da svi podržimo naše komšije, prijatelje i sugrađane tako što ćemo da se upoznamo sa njihovim radom i kupimo domaće. Pomoći njima znači otvoriti priliku za širenje njihove ideje u gradu , van granica opštine ali i države”, kaže Snežana.\nGodina 2018. u Evropskoj Uniji je proglašena za godinu kulturne baštine, pa tako i svi događaji koje EU info centar organizuje tokom maja mjeseca promovišu nacionalne spomenike i tradiciju u našoj državi. Na teritoriji opštine Prnjavor nalazi se veći broj spomenika, međutim samo dva se nalaze na listi zvaničnih i zaštićenih nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine, a to su harem gradske džamije u samom centru i pravoslavna crkva brvnara Svetih apostola Petra i Pavla u selu Palačkovci.\nPRNJAVOR; Raspušteni Opštinski odbor ne prihvata odluku Izvršnog odbora


Pokretanje žalbe na sudsku presudu protiv Srbije u Hagu!!! - Forum Klix.ba\nPokretanje žalbe na sudsku presudu protiv Srbije u Hagu!!!\nPost by oridjidji » 03/02/2012 02:34\nDa li bi Bosna trebala pokrenuti žalbu na sudsku presudu u Hagu protiv Srbije za agresiju na Bosnu, sada kada se u Srbiji pokreće pitanje uloge Srbije u ratu u BIH-a?\nZnamo da je Karla del Ponte skrivala ključne dokaze u tome slučaju, da Srbija nije ustupila mnoge dokumente o tome šta se zaista dešavalo u ratu u BIH-a i o tome na koji je način ona učestvovala, za razliku od Mrske koja je ipak večinu dokumentacije ustupila Hagu i poslužila Srbiji kao paravan s kojim Srbija nikada nije optužena za agresiju koju je počinila u BIH-a, kao ni za učešče u genocidu na prostoru u BIH-a.\nŠto bi mogla biti uvertira i za sastavljanje iste i protiv Hrvatske, ukoliko bi se ovaj proces žalbe protiv Srbije dobio.\nČedo Jovanović je pokrenuo pitanje o tome kakva je uloga Srbije bila u ratu u BIH-a i neka pitanja o tome dali je Republika Srpska genocidna tvorevina ili ne. To smo mogli vidjeti u duelu sa Dodikom.\nMeđutim Čedino pitanje Srbiji i RS-u je samo iskra koja može zapaliti vatru i potači Srbiju i RS da uđu u debatu sami sa sobom, kako bi se počeli da se mjenjaju na bolje i odriću veliko srpske politike...\nDruga debata koja je promakla mnogima poslje ove Čedo vs Dodik je debata Sonje Biserko u "Hoću da znam" sa političim analitičarem po imenu Slobodan Antonić.\nMeđutim jedna činjenica koju je Sonja Biserko spomenula na kraju emisije da bi Bošnjaci trebali da naprave reviziju tužbe protiv Srbije za agresiju jer su ključni dokazi bili sklonjeni...\nPrema tome, dali bi se Bosna trebala zaliti na cijelu presudu ili na dio presude koji nije dao ravnopravan tretman RS-u i Srbiji, jer znamo da je Srbija ucestvovala u ovome ratu, kao i u ratu sa Hrvatskom?\nRe: Pokretanje žalbe na sudsku presudu protiv Srbije u Hagu!\nPost by trafa » 03/02/2012 02:40\nIma li ko "cojones" za to?\nPost by oridjidji » 03/02/2012 10:15\nSonja Biserko misli da je to obaveza Bosanaca da pokrenu reviziju tužbe i napokon dobijemo pravdu koju zaslužujemo.\nA Srbija pravno bude dotučena za ono što je radila na prostoru BIH-a.\nNaša je obaveza da to uradimo jer znamo da su ključni dokazi u tužbi protiv Srbije bili skriveni...\nPost by independer » 03/02/2012 10:28\noridjidji wrote: Sonja Biserko misli da je to obaveza Bosanaca da pokrenu reviziju tužbe i napokon dobijemo pravdu koju zaslužujemo.\nOva tema vec postoji. O njoj smo puno puta tabirili. Dok su ovi izdajnici na vlasti, sansa da se tuzba obnovi je ravna nuli. Prije ces ocekivat tuzbu Srbije protiv Bosne i Hercegovine. Svijet se okreno naopako.\nPost by chuchumbamayumbe » 03/02/2012 10:37\nPost by oridjidji » 03/02/2012 11:30\nZnam da je postojala, ali nisam znao da jos postoji, ali koliko mi kao obicni smrtnici mozemo uticati na promjenu toga je nesto na sta sami moramo dati odgovore... Koliko vidim Srbija bi vrlo mogla uci u preispitivanje sopstvene proslosti, to bi mogao biti nas trenutak da pokrenemo neka stara pitanja i određenim političkim krugovima pomognemo da slome velikosrpsku politiku i sebi olaksamo zivot...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Politički vašar već imate, sad stigle i trube"\nDPS BUDVA 10. 08. 2019. 12:23 >> 12:23 10\nGuča u Budvi je prava metafora trenutnog stanja u opštini i logičan slijed događaja, ocijenjeno je iz budvanskog odbora DPS-a.\n"Sve se uklapa. Čak i činjenica da je organizator ove manifestacije, firma povezana sa prije neki dan uhapšenim srpskim menadžerom. Slažemo se da koalicionim odnosima u Opštini Budva fale samo još trube, za sve ostale elemente vašarske atmosfere već su se pobrinuli svojim svađama, optužbama, uvredama", saopštio je DPS.\nDio tog političkog vašara, kako navode, predstavljaju i reakcije stranaka koje su dio ove koalicije.\n"Sjećamo se kako su otćutali šovinistički performans kojim se slavilo 'oslobađanje Budve', nadajući se mrvicama sa bogate budvanske trpeze i što dubljem infiltriranju svojih kadrova po budvanskim javnim preduzećima. Danas, kada im je predsjednik opštine Carević očigledno zavrnuo slavinu, opet su se sjetili 'mediteranske pjesme' Budve i crnogorskog kulturnog identiteta", kazali su iz DPS-a.\nPoručili su im da kad jednom uđu u "kolce" povratka nema.\n"Spremajte nošnje, ponovite gradivo i ne pravite se da ste preko noći zaboravili korake, jer smo svi bili svjedoci kako ih dobro igrate kad vam zatrebaju", saopštio je DPS Budva.


Hotel Ilion Spa - Edipsos apartmani 2018 - Grcka letovanje 2018\nHotel Ilion Spa – Edipsos\nHotel Ilion Spa udaljen je oko 300m od mora.\nHotel Ilion Spa - Edipsos\nGPS KOORDINATE: 38.856558, 23.044880\n- 15% POPUSTA NA SMEŠTAJ ZA UPLATE U CELOSTI PRILIKOM REZERVACIJE\nCENOVNIK 10 NOĆENJA SA DORUČKOM\nDete od 0-6 godina – BESPLATNO (bez ležaja).\n– Smeštaj u odabranoj vili na bazi 10 noćenja sa doručkom.\nHotel Ilion Spa udaljen je oko 300m od mora. Edipsos Evija, kao drugo po veličini ostrvo u Grčkoj


porodica causesku rumunija diktatura okrutni rezim video | Info | Svet\n21. maj, 17:20\nFETUS JE VLASNIŠTVO NARODA: Jeziva diktatura bračnog para iz srpskog komšiluka! Imali su čak i "MENSTRUALNU POLICIJU" 8 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Tamara Jovanović 09.12.2020. / 21:31\nU domove Rumuna su stizali upitnici, kojim bi vlasti prikupljale podatke o seksualnoj aktivnosti građana. Ukoliko bi pregled ustanovio da je par reproduktivno sposoban, a da u isto vreme ima manje od dvoje dece, porodica je morala da plaća “porez na ime celibata”.\nNajpoznatija rumunska porodica imala je ogromnu moću rukama koja je bila sazdana od totalitarne vladavine Komunističke partije i njenih čelnika. Ipak, malo je savremenika koji će za pad komunizma u Rumuniji kriviti njenog lidera. Nepobitan je neverovatan uticaj Elene Čaušesku na državnu upravu, partiju i Sekuritateu. Porodica Čaušeksu vladala je Rumunijom 25 godina i imala mnogo momenata po kojima će ostati upamćena.\nJedna od najbizarnijih stvari desila se pod vladavinom Elene i njenog muža Nikolae Čaušeska je napravio plan širenja rumunske populacije kojim bi do početka trećeg milenijuma, Rumunija imala 30 miliona stanovnika. Svoju kampanju 1966. godine započeo je dekretom o zabrani abortusa, govoreći da je "fetus u vlasništvu rumunskog naroda", te da su ljudi bez porodičnih ambicija dezerteri.\nNEOČEKIVAN POTEZ PREMIJERA RUMUNIJE: Orban proglasio pobedu pa odlučio da se POVUČE (VIDEO)\nMeđutim, drastično povećanje nataliteta je dovelo i do ekonomske katastrofe, svaka deseta beba bila je neuhranjena, a mortalitet novorođenčadi bio je ogroman.\nSa ciljem da podstakne broj novorođenčadi vlasti su se poslužili i surovijim metodama. Zabranjena je kontracepcija, abortus je postao krivično delo, a seksualno vaspitanje je izbačeno iz obrazovnog programa. Po nalogu vladajuće partije, oformljena je tzv. "menstrualna policija", koja je jednom u tri meseca na čelu sa medicinskim osobljem "kontrolisala" radnice velikih privrednih kombinata.\nAbortusi su se tada izvodili ilegalano, a partija bi zažmurila na slučaj koji dolazi iz vrha nomenklature. Ukoliko bi se žena odlučila na pobačaj, cena “tretmana” se kretala od dve do četiri mesečne plate. Nije tajna da su na stotine hiljada Rumunki samostalno pokušavale da prekinu trudnoću, a mnoge od njih su doživele fatalnu sudbinu.\nBračni par Čaušesku je imao troje dece, ćerku Zoju i sinove Valentina i Nikua.\nValentin je najstariji, ali postoje kontroverze oko njegovog rođenja. Pojedini izvori navode da je usvojen. U trenucima političkog uspona mladog bračnog para, bio bi to "plemenit primer" svim mladim Rumunima. Drugi pak tvrde da je Valentin vanbračni sin Elene Čaušesku, prihvaćen od strane Nikolaea.\nNikada se zvanično nije bavio politikom, a karijeru fizičara gradio je u Engleskoj. Zemlju je napustio posle sukoba sa roditeljima oko sklapanja braka sa ćerkom jednog od očevih partijskih suparnika.\nZa razliku od njega, Zoja i Niku su im zadavali mnogo veće nevolje!\nZoja je bezmalo celo svoje detinjstvo provela u ilegali da bi po sticanju punoletstva sagledala društvenu stvarnost svoje zemlje, pružajući ogroman otpor roditeljima ali i celokupnom državnom aparatu. Pristupila je jednoj subverzivnoj grupaciji mladih, a odabir partnera dovodio je Elenu do ludila.\nNajproblematičniji je bio Niku, najmlađi sin za koga se vezuju neverovatni skandali koje nikako ne priliče sinu "oca nacije".Bio je alkoholičar i nasilnik, a posle prevrata mu je na teret stavljen veliki broj razbojništva i silovanja.\n“Mladi predsednik socijalističke omladine” je bio ludo zaljubljen u devojku po imenu Donka Mizel. Ona je bila neprihvatljiva za Elenu koja će odlučiti da po svaku cenu stane na put njihovoj vezi. “Državni vrh” je u svojoj sapavaćoj sobi, odlučio da Donka prekine trudnoću i “nestane bez traga”. Tako su Čaušeskuovi prekršili jedan od njihovih najrestriktivnijih zakona.\nUbrzo je protiv svoje volje Niku oženjen Polianom Kristesku, članicom partijske administracije, te da je rekao supruzi da odmah ode kod Elene jer ju je ona birala. On se potom odao alkoholizmu, a preminuo je 1996. godine.\nPosle zemljotresa 1977. Nikolae Čaušesku je doneo odluku o planu obnove Bukurešta. Impozantna palata je bila centralni deo ovog projekta. Bračni par je odluku o gradnji doneo inspirisan arhitektonskim rešenjima Pjongjanga, sa kojima su se upoznali tokom neke od diplomatskih turneja.\nSvečano otvaranje radova označio je bračni par Čaušesku, simboličnim ubacivanjem dokumenta o izgradnji u jedan od temelja palate.Međutim, u pozadini projekta, našla se tužna sudbina istorijskih građevina koje su bile simbol prestonice Rumunije. Prostor je raščišćen rušenjem manastira Vacaresti, zgrade Nacionalnog arhiva i bolnice Brancovenesc. Sa zemljom je sravnjeno četrdesetak starih zanatskih radionica i manufaktura ali i zdanja u kojima su živeli starosedeoci.\nPostoji podatak da je oko 40.000 ljudi raseljeno sa ovog prostora.\nVrednost građevine je 1989. procenjena na 1,75 miliardi dolara, da bi već 2006. prema izveštaju revizorske komisije, vredela 3 milijarde. Danas je to druga najveća administrativna zgrada na svetu (posle Pentagona) i četvrta po površini ikada sazidana.\nBrutalan kraj predsedničkog para – poslednja smrtna kazna u Rumuniji\nU decembru 1989. izbile su masovne antikomunističke demonstracije u zemlji. Protesti su otpočeli u Temišvaru i Brašovu, da bi se talas nezadovoljstva brzo proširio i na glavni grad. U demonstracijama je učestvovalo nekoliko stotina hiljada građana, koje Čaušesku ni direktnim obraćanjem nije mogao obuzdati.\nNa Božić, 25. decembra 1989. godine, po nalogu Nacionalnog fronta spasa koji je imao ulogu privremene vlade Rumunije, sazvan je "preki sud”. Čaušeskuovi su se suočili sa optužbama za ilegalno pribavljanje bogatstva i optužbom za genocid nad sopstvenim narodom.\nNikolae je u više navrata negirao nadležnost suda, tvrdeći da je još uvek legalni predsednik Rumunije. Bračni par je osuđen na smrt, a snimak pogubljenja je obišao planetu.\nPažnja! Video sadrži uznemirujuće scene!\nALARMANTNO U KOMŠILUKU: Preminule 44 osobe, više od 1.000 zaraženih za dan!\nrumunija porodica abortus bračni par diktatura\n10.12.2020. / 14:32\nNiku je voleo male kafane sa nekoliko stolova gde nema guzve i nema mnogo ljudi. Voleo je da se druzi sa malim brojem ljudi. Kada je njegov otac ubrzao vracanje spoljnog duga, Niku je odbio da posalje trazenu hranu da bi stanovnistvo Sibiu imalo sta da jede. Laz je da je bio problematican i da se izzivljavao nad narodom. Postoje ljudi u Beogradu koji su poznavali tog coveka, pa ih pitajte\n10.12.2020. / 11:58\nPosle su došli "napredni" koji će svesti Rumuniju na 10 miliona stanovnika do 2050. Kao što će ovde Srbija imati do 2050 u vrh glave 4 miliona ljudi. 😅\n10.12.2020. / 00:41\nNiku Čaušesku je na završnoj reči na sudjenju rekao: ono što je moj otac napravio, vi nećete moći da okrečite....


Vi ste ovde: Overa / POREZI / DOHODAK / DOHODAK - mišljenja MIF / Drugi prihodi / Da li se troškovi kotizacije za učešće na naučnim i promotivnim skupovima opor...\nDa li se troškovi kotizacije za učešće na naučnim i promotivnim skupovima oporezuje porezom na dohodak građana\n„Naknada troškova kotizacije za učešće na naučnim i promotivnim skupovima (kongresi, seminari i sl.) zdravstvenim radnicima koji nisu zaposleni kod isplatioca podleže plaćanju poreza na dohodak građana na druge prihode saglasno odredbi člana 85. Zakona o porezu na dohodak građana („Sl. glasnik RS“, br. 24/2001, 80/2002, 80/2002 – dr. zakon, 135/2004, 62/2006, 65/2006 – ispr., 31/2009, 44/2009, 18/2010, 50/2011, 91/2011 – odluka US, 7/2012 – usklađeni din. izn., 93/2012, 114/2012 – odluka US, 8/2013 – usklađeni din. izn., 47/2013, 48/2013 – ispr., 108/2013 i 6/2014 – usklađeni din. izn. – dalje: ZPDG).\nPrema odredbi člana 85. stav 1. tačka 12) ZPDG, ostalim prihodima u smislu tog zakona smatraju se i drugi prihodi koji po svojoj prirodi čine dohodak fizičkog lica, koji nisu oporezivi po drugom osnovu u skladu sa tim zakonom, a naročito naknade troškova i drugi rashodi licima koja nisu zaposlena kod isplatioca.\nPorez na dohodak građana na druge prihode plaća se po stopi od 20% koja se primenjuje na osnovicu koju čini oporezivi prihod (bruto prihod umanjen za normirane troškove u visini od 20%), u skladu sa odredbama člana 85. st. 1. do 3. i člana 86. stav 1. ZPDG.“\nMišljenje Ministarstva finansija br. 413-00-68/2013-04 od 18.03.2014. godine\nTags: kotizacija, naučni, skupovi\nPoreske obaveze utvrđene rešenjem terenske kontrole u periodu mirovanja glavnog... Da li se pravila o transfernim cenama primenjuju obzirom na mogućnost korišćenja...


Ukupan promet, koji je ostvarilo 100 kompanija iznosi 531 milijardu američkih dolara\nIZVJEŠTAJ SIPRI-A Trgovina oružjem cvjeta uprkos koroni\nKoncerni za naoružanje vrše ciljano politički uticaj\n- Iako je svjetska ekonomija prema MMF-u (Međunarodni monetarni fond) opala za 3,1 procenat, prodaja oružja ovih top 100 proizvođača porasla za ukupno 1,3 procenta - kazala je.\nUkupan promet, koji je ostvarilo 100 kompanija iznosi 531 milijardu američkih dolara. To je više od cjelokupne privredne proizvodnje Belgije. Više od polovine – 54 procenta – ostvarila je 41 američka firma. Sjedišta dominantnih preduzeća su u SAD. Samo "Lockhead-Martin" prošle je godine prodao oružane sisteme vrijednosti preko 58 milijardi dolara. To je više od bruto nacionalnog dohotka Litvanije.\nPolitički analitičar iz Bonskog međunarodnog centra za konfliktne studije (BICC), u razgovoru za DW citira američku nevladinu organizaciju „Open Secrets“: „Američki koncerni za naoružanje su u posljednje dvije decenije za izborne kampanje izdvojili 285 miliona dolara a za lobiranje 2,5 milijardi." Izdaci, koji se očigledno isplate oružanim gigantima.\n- Ove kompanije profitiraju od takozvanog stapanja vojno-civilnog kapitala“. Kao primjer navodi kineski konglomerat naoružanja: „NORINCO je učestvovao u izradi satelitskih sistema. Kompanija sa tim sistemima zarađuje prilično mnogo novca, a oni se koristi jednako i za vojne i za civilne potrebe.\n- Informacione tehnologije su već dugo neodvojive od tehnologije naoružanja.\n- SIPRI se u svom novom izvještaju posebno osvrće na rastuću uklogu tehnoloških firmi u poslovanju sa oružjem. Ako se pak pokušava sagledati koncepcija industrije naoružanja, onda se ne smije samo govoriti o tradicionalnim akterima poput "Lockheed Martin" - naglašava autroka izvještaja SIPRI Markštajner.\nSIPRI kao primjer navodi Microsoftov ugovor sa Ministarstvom odbrane u vrijednosti 22 milijarde dolara. Ovo preduzeće je trebalo da američkoj vojsci isporuči super-naočare, poznate pod imenom „Integrated Visual Augmentation System".\n- Ona je prepoznala da ove tehnološke kompanije imaju znanje o novim tehnologijama, bilo da se radi o vještačkoj inteligenciji, mašinskom učenju ili "klaud kompjutingu", koje umnogome prevazilazi ono što bi se očekivalo od tradicionalnih aktera u industriji naoružanja - kaže Markštajner.\n- U pogledu sposobnosti za proizvodnju nosača aviona, Kina nije samo stigla već je i prestigla Rusiju. Za to vrijeme Rusija nije proizvela nijedan jedini nosač aviona. U međuvremenu je i Indija izradila sosptveni nosač, takođe baziran na sovjetskoj tehnologiji.\n- Evropa sada pokušava da političkim putem promoviše razvoj „Next Generation Weapon System“, „Foture Combat Air System ili „Main Ground Combat System“, kako bi se smanjio i mogao da podnese trošak za proizvodnju takvih sistema.\n- On se ciljano prodaje također i problematičnim zemljama poput Saudijske Arabije, koja i dalje vodi rat u Jemenu - dodaje.\nViše o temi Oružje\nNAKON 4 SATA LETA\nS napunjenim pištoljem ušao u avion na Barbadosu, otkrili ga tek u Miamiju\n04.12.2021 u 08:50\nPolicija u Vranjačama pronašla automasku pušku s dobošem i bombu\nOružje SAD Evropa Rusija Francuska Naoružavanje


Uvoz i carina vozila – Saveti i procedura prilikom uvoza\nČesto čujemo ili pročitamo kako ljudi kažu, „ma to je visoka cena, bolje da sam sedneš u automobil i doteraš ga iz inostranstva, jeftinije te izađe“. Da li je tako? Uvoz i carina vozila u inostranstvu može da bude veoma komplikovana, te smo odlučili da vam damo nekoliko smernica koje će vam pomoći da izbegnete klasične zamke i probleme, ali i da napravite računicu isplati li se uopšte da idete sami u inostranstvo.\nDa odmah razjasnimo – špediter se bavi „papirologijom“, on ne dovozi kola na kamionu kao što to mnogi misle. Takođe, morate obavezno da ga angažujete na granici – bez njega ne možete da završite carinsku proceduru.\n1) kupoprodajni ugovor\noveren kod notara, ukoliko ste kupili vozilo od fizičkog lica.\nukoliko ste ga kupili od pravnog lica (autoplac, lizing kuća, itd.). Račun dobijen od pravnog lica ne mora da se overava kod notara.\n3) izvozna deklaracija\n– kupovinom od pravnog lica možete da dobijete povraćaj poreza, a tada je neophodno da vam na stranoj carini izdaju izvoznu deklaraciju, odnosno ex-papir – njega takođe morate da overite kod stranih carinika prilikom napuštanja EU.\n4) EUR1 obrazac\n– ovaj dokument je praktično dokaz da je automobil proizveden u Evropskoj uniji.\na) Kupovina od pravnog lica – Izdaje ga prodavac ili izvozna špedicija, a overava EU carina. Za vrednost (isključivo po katalogu AMSS, a ne po fakturnoj vrednosti) ispod 6.000€, umesto EUR1 obrasca prodavac (samo pravno lice) može dati izjavu na fakturi. Ova izjava se piše u tačno propisanoj formi i ne sme biti nikakvog odstupanja, jer je naša carina neće prihvatiti.\n5) COC dokument – (engleski COC – Certificate of Conformity, nemački – Ubereinstimmungsbescheinigung) – u ovom dokumentu su navedene sve bitne tehničke karakteristike automobila, na osnovu kojih može da se potvrdi da ispunjava određeni standard.\nOsnovni uslov da bi auto mogao da se uveze u Srbiju jeste da ispunjava Euro 3 standard ili viši, pri čemu mora da bude proizveden u skladu sa tim standardom – nikakve prepravke ne dolaze u obzir. Kao što i sami znate, šuška se da će ova uredba biti promenjena i da će se tražiti Euro 4 standard. Zato se potrudite da budete dobro informisani pre odlaska na put po automobil.\nGranica od 01.01. 2002. godine važi i za zemlje osnivače šengen zone, a koje nisu u EU, kao što su Švajcarska, Norveška, Island…\nUkoliko auto dovozite „na točkovima“, tada je potrebno da uzmete zoll (col) tablice; prethodni vlasnik odjavljuje vlasnički list, ali vam ga daje. U njemu ima mesta za upis dva vlasnika – ukoliko je upisan samo postojeći vlasnik (sa leve strane) vaše ime će biti upisano sa desne strane, a ako su popunjene obe strane biće vam izdat novi vlasnički list u koji ćete vi biti upisani kao novi vlasnik (na levoj strani).\nObavezno izvadite crvene zoll tablice, a ne žute – crvene su redovne tablice za izvoz, dok su žute vrsta probnih tablica i sa njima ne bi smelo da se vozi van Nemačke. Ranije su ih koristili zato što su jeftinije, ali sada može da se desi da vas u Mađarskoj zaustavi policija, skine tablice i naplati kaznu, a nećete moći ni da pređete granicu na točkovima (možete da uzmete prikolicu za prebacivanje preko granice, ali pitanje je koliko ćete na kraju uštedeti).\nDovoženje na prikolici – ne trebaju vam zoll tablice; dobijate stari i novi brif bez upisivanja vaših podataka.\nb) da vozite auto „na točkovima“ (ukoliko već nije odjavljen), ali se prvo dogovorite sa prodavcem da vam dozvoli da koristite njegove tablice, pa da mu ih kasnije vratite zajedno sa saobraćajnom dozvolom (libreto). Međutim, obavezno napravite kopiju dozvole i overite je kod notara, da ne biste morali da čekate da vam je Italijan pošalje nakon što odjavi automobil – bez dozvole ne možete da registrujete auto u Srbiji, a overena kopija važi jednako kao i original.\nSavet: Ukoliko ste u mogućnosti, tamo gde ste izvadili izvoznu deklaraciju i EUR1, iskopirajte oba papira, kao i inofakturu, jer se te kopije traže na mestu istupa iz EU – carinici će vas poslati u tamošnje špediterske agencije koje često skupo naplaćuju fotokopiranje. Pritom, na nekim prelazima kod Mađara ne žele da prime evre, pa vas primoravaju da u menjačnici menjate evre u forinte po nepovoljnom kursu.\n2) Dolazak do naših carinika – Prijavljujete cariniku na traci automobil za carinjenje. Cariniku tada ne pokazujete nikakve papire, niti će vam ih tražiti.\nKreću se od prihvatljivih (1.200 – 2.500 RSD) do nerealno skupih (preko 5.000 RSD). Nemojte ni da se ustručavate od cenjkanja.\nNapominjemo – prihvatljiva oštećenja su ogrebotine, ulubljenja, napuknuti plastični delovi i otvoreni vazdušni jastuci. Ono što se ne prihvata jesu razbijena signalizacija i stakla, dok vetrobransko sme da bude naprslo, ali ne mnogo – manja oštećenja se tolerišu.\n7) U roku od 72 sata\ndužni ste da se javite špediteru u mestu carinjenja, kako bi se auto smestio i papirološki uskladištio, odnosno kako bi se razdužila granična prijava.\nMožete ga ubacite na neki kamion koji već prevozi veću količinu automobila. Cene su, na primer, 280-350 evra iz Italije, 400-500 iz Nemačke, 500 pa naviše iz Holandije, Belgije, Danske…\nDragan Romčević – Polovni automobili https://www.polovniautomobili.com/\nDragan Teodosijević – špediterska agencija Don-Šped d.o.o. Subotica


Mitrović: Albanci diskriminišu Srbe u Bujanovcu i Preševu | VRANJENEWS\nMitrović: Albanci diskriminišu Srbe u Bujanovcu i Preševu\nVranje - Šaip Kamberi priča o diskriminaciji Albanaca od 2002. godine, a predsednici opština Bujanovac i Preševo su Albanci, kao i predsednici Skupština, svi zamenici, pomoćnici i načelnici, svi direktori javnih preduzeća i ustanova, nije li ovo diskriminacija - pitao je narodni poslanik iz Bujanovca naprednjak Nenad Mitrović na sednici Skupštine Srbije u četvrtak, prenose Bujanovačke.\n- Kamberi priča o pasivizaciji prebivališta, a ne spominje redovan popis stanovništva 2011. godine koji je albanska nacionalna manjina bojkotovala.\nTraži transfer novca od države, a nemamo broj stanovnika na terenu – rekao je Mitrović.\nGovoreći o nacionalnim simbolima Mitrović je naglasio da zastava Albanije "nije simbol albanske nacionalne manjine u Srbiji već zastava strane države".\nOn se za reč javio po amandmanu poslaničke grupe Ujedinjena dolina – SDA Sandžaka kojim se, pored ostalog, traži povećanje budžeta Koordinacionog telo za jug Srbije od 30 odsto za narednu godinu.\nMitrović se izjasnio protiv ovog predloga rekavši da u ovogodišnjem budžetu Koordinacionog tela i sada ima 80 miliona dinara namenjenih za opštinu Preševo koji nisu iskorišćeni.\n- Za infrastrukturu je namenjeno 257 miliona dinara koji se raspoređuju na osnovu odluka skupština tri opštine.\nJa se pitam ko će u ime Srba da predloži infrstrukturne projekte za sredine u kojima žive Srbi, s obzirom na to da je Šaip Kamberi izopštio Srbe iz vlasti, formirajući svealbansku većinu ostavivši srpsku zajednicu, koja čini 42 odsto stanovništva opštine, bez predstavnika u vlasti.\nIsto su uradili i u Preševu – rekao je Mitrović.\nOn je zatražio od ministra finansija Siniše Malog, koji u Skupštini predstavlja stavke budžeta za 2021. godinu, da pronađe mogućnost "za promenu kriterijuma za transfere novca lokalnim samoupravama iz Koordinacionog tela kako bi se zaštitili interesi svih građana' koji žive u Bujanovcu, Preševu i Medveđi.


Upoznajte se sa opštinskim većem u našoj Opštini\nPočetna » Opštinsko veće\nOpštinsko većeOpština Mali Zvornik2021-04-29T12:52:24+02:00\n2. Izvršni organi Opštine\nb) Opštinsko veće\nOpštinsko veće čine predsednik Opštine, zamenik predsednika Opštine, kao i 5 članova Opštinskog veća.\nČlanovi Opštinskog veća ne mogu istovremeno biti i odbornici, a mogu biti zaduženi za jedno ili više određenih područja iz nadležnosti Opštine.\n4) osniva opštinsku službu za inspekciju korišćenja budžetskih sredstava i službu za internu reviziju Opštine;\n5) vrši nadzor nad radom Opštinske uprave, poništava ili ukida akte Opštinske uprave koji nisu u saglasnosti sa zakonom, statutom i drugim opštim aktom ili odlukom koje donosi Skupština opštine;\n6) rešava u upravnom postupku u drugom stepenu o pravima i obavezama građana, preduzeća i ustanova i drugih organizacija u upravnim stvarima iz nadležnosti Opštine;\n7) propisuje posebne elemente procene rizika i učestalost vršenja inspekcijskog nadzora na osnovu procene rizika iz izvorne nadležnosti Opštine, kao i posebne elemente plana određenog inspekcijskog nadzora iz izvorne nadležnosti Opštine;\n8) prati realizaciju programa poslovanja i vrši koordinaciju rada javnih preduzeća čiji je osnivač Opština;\n9) podnosi tromesečni izveštaj o radu javnih preduzeća Skupštini opštine, radi daljeg izveštavanja u skladu sa zakonom kojim se uređuje pravni položaj javnih preduzeća;\n10) usvaja izveštaje o izvršenju budžeta Opštine i dostavlja ih Skupštini opštine\n11) predlaže akta koje donosi Skupština opštine radi zaštite opšteg interesa u javnom preduzeću i društvu kapitala čiji je osnivač Opština;\n12) stara se o izvršavanju poverenih nadležnosti iz okvira prava i dužnosti Republike;\n13) postavlja i razrešava načelnika Opštinske uprave;\n14) postavlja opštinskog pravobranioca;\n15)donosi Plan odbrane Opštine koji je sastavni deo Plana odbrane Republike Srbije, usklađuje pripreme za odbranu pravnih lica u delatnostima iz nadležnosti Opštine sa Planom odbrane Republike Srbije, donosi odluku o organizovanju i funkcionisanju civilne zaštite i jedinica\nopšte namene i obavljaju i druge poslove određene zakonom.\n16) donosi Procenu ugroženosti i Plan zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama i Plan zaštite od udesa;\n17) obrazuje žalbenu komisiju;\n18) obrazuje komisije i stručna savetodavna radna tela za pojedine poslove iz svoje nadležnosti;\n19) informiše javnost o svom radu;\n20) donosi poslovnik o radu na predlog predsednika Opštine;\n21) vrši i druge poslove, u skladu sa zakonom.\nPoložaj predsednika Opštine u Opštinskom veću\nOpštinsko veće odlučuje većinom glasova prisutnih članova ako zakonom ili ovim statutom za pojedina pitanja nije predviđena druga većina.\nOrganizacija, način rada i odlučivanja Opštinskog veća, detaljnije se uređuju njegovim poslovnikom, u skladu sa zakonom i ovim statutom.\nOpštinsko veće obrazuje Privredni savet.\nPrivredni savet daje inicijative, sugestije i mišljenja vezana za ekonomski razvoj,\nrazmatra strategije, planove, programe i odluke od značaja za privredu i prati njihovo sprovođenje.\nZadaci, način rada i odlučivanja Privrednog saveta bliže se uređuju Poslovnikom Opštinskog veća.\nSastav Privrednog saveta\nPredsednika i 4 člana Privrednog saveta imenuje Opštinsko veće na vreme trajanja mandata Opštinskog veća.\nČlanove Privrednog saveta mogu predlagati udruženja građana, mesne zajednice, privredna udruženja i preduzetnici.\nPredsednik i najmanje jedna polovina članova Privrednog saveta imenuju se iz sastava privrednika i preduzetnika, odnosno njihovih udruženja.\nPodnošenje izveštaja Skupštini opštine\nPredsednik Opštine i Opštinsko veće dužni su da redovno izveštavaju Skupštinu opštine, po sopstvenoj inicijativi ili na njen zahtev, a najmanje jednom godišnje, o izvršavanju odluka i drugih akata Skupštine opštine.\nOpštinsko veće je dužno da Skupštini opštine podnosi šestomesečni izveštaj o radu.\nRazrešenje i ostavka predsednika Opštine\nO predlogu za razrešenje predsednika Opštine mora se raspravljati i odlučivati u roku od 15 dana od dana dostavljanja predloga predsedniku Skupštine opštine, uz primenu minimalnog roka za sazivanje sednice iz člana 42. st. 3. i 5. ovog statuta.\nPredsednik opštine može podneti ostavku.\nO podnetoj ostavci predsednika Opštine, predsednik Skupštine opštine obaveštava odbornike na početku prve naredne sednice Skupštine.\nDejstvo razrešenja i ostavke predsednika Opštine\nRazrešenjem, odnosno ostavkom predsednika Opštine prestaje mandat zamenika predsednika Opštine i Opštinskog veća.\nRazrešenje i ostavka zamenika predsednika Opštine, odnosno člana Opštinskog veća\nPredsednik Opštine je dužan da istovremeno sa predlogom za razrešenje zamenika predsednika Opštine ili člana Opštinskog veća, Skupštini opštine podnese predlog za izbor novog zamenika predsednika Opštine ili člana Opštinskog veća, koja istovremeno donosi odluku o razrešenju i o izboru.\nU slučaju da Skupština opštine razreši zamenika predsednika Opštine ili člana Opštinskog veća na predlog jedne trećine odbornika, predsednik opštine je dužan da na prvoj narednoj sednici Skupštine opštine podnese predlog za izbor novog zamenika predsednika Opštine, odnosno člana Opštinskog veća.\nO podnetoj ostavci zamenika predsednika Opštine ili člana Opštinskog veća, predsednik Skupštine opštine obaveštava odbornike na početku prve naredne sednice Skupštine opštine.\nU slučaju iz stava 4. ovog člana, predsednik Opštine je dužan da na narednoj sednici Skupštine opštine podnese predlog za izbor novog zamenika predsednika Opštine, odnosno člana Opštinskog veća.\nVršenje tekućih poslova po prestanku mandata zbog razrešenja ili ostavke\nPrestanak mandata izvršnih organa Opštine zbog prestanka mandata Skupštine\nPrestankom mandata Skupštine opštine prestaje mandat predsedniku Opštine i Opštinskom veću, s tim da oni vrše tekuće poslove iz svoje nadležnosti do stupanja na dužnost novog predsednika Opštine i Opštinskog veća, odnosno predsednika i članova privremenog organa ako je Skupštini mandat prestao zbog raspuštanja Skupštine.\nČlanovi opštinskog veća su:\nUrbanističko planiranje i građenje, projektni menadžment, uređenje naselja, izgradnju objekata, održavanje stambenih zgrada, zdravstvo, briga o primarnoj zdravstvenoj zaštiti i predlaganje mera za poboljšanje uslova za zaštitu zdravlja stanovništva.\nEkonomski razvoj, finansiranje poslova opštine, javna potrošnja, budžet, budžetska kontrola i revizija, samodoprinos, hartije od vrednosti, privatizacija, denacionalizacija, zapošljavanje i saradnja sa Nacionalnom službom za zapošljavanje, javna preduzeća, komunalna delatnost i razvoj komunalne infrastrukture.\nPraćenje rada i saradnja u oblasti turizma, kulture, obrazovanja, brige o deci i omladini, sporta i informisanja.\nOblast energetike, elektrifikacije, privrede, privatnog preduzetništva i stvaranja uslova za razvoj malog i srednjeg preduzetništva.\nRešenjem o konstataciji prestanka mandata člana opštinskog veća opštine Mali Zvornik, broj 06- 1742 od 21.09.2020 . godine prestao je mandat odborniku Mladenu Saviću. (Rešenje)\nOpštinsko veće je izvršni organ Opštine. Opštinsko veće čine predsednik opštine, zamenik predsednika opštine i 5 članova. (ukupno 7 članova)\nPredsednik opštine Zoran Jevtić, diplomirani inženjer rudarstva je predsednik opštinskog veća. Predsednik opštine predstavlja Opštinsko veće, saziva i vodi njegove sednice.\nZamenik predsednika opštine Miloš Radojčić, diplomirani pravnik je po funkciji je član Opštinskog veća.\nOpštinsko veće u skladu sa zakonom:\n1) predlaže Statut, budžet i druge odluke i akte iz svoje nadležnosti a kojedonosi Skupština;\n4) izvršava nadzor nad radom Opštinske uprave, poništava ili ukida akte Opštinske uprave koji nisu u saglasnosti sa zakonom, statutom i drugim opštim aktom ili odlukom koje donosi Skupština opštine;\n6) stara se o izvršavanju poverenih nadležnosti iz okvira prava i dužnosti Republike;\n7) postavlja i razrešava načelnika Opštinske uprave;\n8) obrazuje stručna savetodavna radna tela za pojedine poslove iz svoje nadležnosti;\n10) donosi poslovnik o radu na predlog predsednika opštine;\n11) vrši druge poslove koje utvrdi Skupština opštine.


Uncategorized | Vrtić Slonče\nby Vrtić Slonče | Aug 9, 2019 | Uncategorized\nAko se nešto može reći za vrtić i jasle ”Slonče” na Mirijevu, to je da u našem vrtiću nikada nije dosadno! U julu smo nastavili naše morske avanture i hrabro poput kakvih gusara se borili sa visokim temperaturama koje su zahvatile ulice i kraj Mirijevskog...\nby Vrtić Slonče | Jul 8, 2019 | Uncategorized\nGotovo tradicionalno, sa dolaskom lepšeg vremena, kreće i odvikavanje dece od pelena i učenje na nošu. Ovo nije bez razloga – toplo i suvo vreme smanjuje mogućnost da se dete prehladi ili razboli jer je za očekivati da će se upiškiti ili ukakiti, posebno na početku...\nSlončetov dnevnik – Morska atmosfera u našem vrtiću!\nby Vrtić Slonče | Jul 4, 2019 | Uncategorized\nJun nas je dočekao sa tropskim temperaturama i olujama, ovde na Mirijevu. Nije bilo lako prilagoditi se tako napornim vremenskim prilikama, ali klinci i klinceze iz vrtića ”Slonče” se nisu dali pokolebati! Inspirisani dečjim pitanjima gde je to otišla jedna...\nby Vrtić Slonče | Jun 7, 2019 | Uncategorized\nNeobično kišan maj iznenadio je Mirijevo i sve njegove stanovnike uključujući i najmlađe članove naše zajednice. U pravom dečjem duhu, znatiželjno i ushićeno, uvek vesela ekipa iz vrtića ”Slonče” proučavala je sve te fascinantne prolećne promene. Naši...\nby Vrtić Slonče | Aug 23, 2018 | Uncategorized\nUzrasti: jasle, vrtić i predškolsko Kontakt: 011 275-83-67 064 000-44-66...\nby Vrtić Slonče | Aug 22, 2018 | Uncategorized\nUPIS U TOKU Kontakt: 011 275-83-67 064 000-44-66 O Slončetu Dečiji vrtić Slonče je verifikovana privatna predškolska ustanova od strane Ministarstva prosvete. U našem vrtiću možete ostvariti pravo na subvencije grada Beograda (više informacija o tome možete naći...


DODIK ZA HRVATSKI ENTITET: ‘BiH treba biti savez Republike Srpske, Herceg-Bosne i Bosne!’ » Herceg-Bosna\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je da ovakva Bosna i Hercegovina ne može opstati jer je nastala kao eksperiment i na toj razini ostala tijekom cijelog svog postojanja.\nDodik kaže da je BiH u stagnaciji i raspadanju i da to nitko ne može spriječiti jer ona nije nastala kao interes naroda nego kao igra i pokušaj pravljenja države.\nU intervjuu za politički magazin Pečat, on je rekao da BiH ne treba postojati kao država jer je izmišljena kao dio napora određenih grupa u tadašnjoj američkoj administraciji.\n“BiH, ovakva kakva jest, i danas dokazuje da nije trebala postojati jer bi razvoj zasebnih zajednica i država – Republike Srpske, Herceg Bosne i Bosne, bio uspješniji te bismo imali daleko više napretka”, smatra Dodik.\nDodik naglašava da je za to ‘da svi konačno uvide da BiH ne može funkcionirati bez temeljnoga dogovora, kao i to da je ovakvo stanje neodrživo.’\n“Danas se treba omogućiti Hrvatima da imaju svoj entitet. Republika Srpska treba slobodno odlučivati o svom statusu, a Bošnjaci bi se mogli organizirati u dijelu koji kontroliraju i to nazvati ‘Bosnom’, te se koncentrirati na pomoć muslimanskih zemalja. Tako bismo bili daleko uspješniji”, naglasio je Dodik, a prenosi RTRS.\nDodik kaže i da predsjednik SDA Bakir Izetbegović, neprestanim negiranjem ustavne strukture i nastojanjem u uništavanju Republike Srpske, vodi BiH u propast.\nIstiče da Izetbegovićeva izjava ‘da će održavati status quo jer ne želi SNSD u Vijeću ministara dok ne shvate da, kako kaže, entiteti ne mogu zapovijedati državom’, predstavlja negiranje entiteta i realnog političkog dogovora.\nSrodno po oznakama:IzetbegovićMilorad DodikTreći entitet\nIzetbegović mora prestati zalagati državu kao miraz u dodvoravanju Erdoganu