Home » Bašta » SPREČITE SMEŽURANjE KRTOLA KROMPIRA\nadmin1\tоктобар 11, 2016\tBašta\nU stanu krompir se najbolje čuva u neprozirnim papirnatim vrećama, kartonskim kutijama – na hladnom i mračnom mestu. U kući – krompir se najbolje čuva u mračnom podrum.\nNovi način pakovanja krompira zahteva i nova saznanja u očuvanju kvaliteta ove zdrave i u našoj ishrani veoma zastupljene namirnice. Krompir se polako seli iz mračnih i hladnih podruma na police supermarketa, restorana, kuća i stanova, gde mu je vek čuvanja mnogo kraći. Često mu je pretoplo, prehladno ili je predugo izložen svetlu, što sve utiče na smanjenje kvaliteta krtola.\nPri dužem čuvanju na temperaturama višim od 7 do 10 stepeni Celzijusa, krtole se smežuravaju jer prebrzo gube vodu. Takođe, iznad četiri stepana C ako krtole nisu tretirane protiv klijanja one mogu početi klijati. Nasuprot tome, pri dužem čuvanju na nižim temperaturama (od 0 do 4 stepena) dolazi do „zaslađivanja“ krtola zbog pretvaranja skroba u šećere. Takve „slatke“ krtole možemo odsladiti ako ih stavimo u toplu prostoriju na 15 do 20 stepeni u trajanju od jedne do tri nedelje.\nOprezno sa solaninom – Krtole tokom čuvanja izložene dnevnom ili veštačkom svetlu – pozelene i one ispod kore sadrže otrovni alkaloid solanin, koji krtoli daje gorak ukus. Fiziološki stare, smežurane i naklijale krtole imaju povećan sadržaj solanina i ako su gorke – nisu za upotrebu.\nU trgovinama i na kvantaškim pijacama krompir se odmah ne proda pa pod uticajem dnevnog i veštačkog osvetljenja krtole pozelene. Što je nepoželjno. Zelena boja krtola potiče od hlorofila koji je zdrav i koristan sastojak zelenih biljaka i povrća. Ali, kod krtola krompira on je za potrošače upozorenje da je količina solanina porasla iznad dozvoljene.\nSolanin se nalazi u biljci krompira i štiti je od štetočina. On se, inače, u većim količinama nalazi u klicama, stabljici i lišću, a u vrlo maloj količini i u krtolama. Do povećanja količina u krtolama dolazi, osim dejstva svetlosti – i posle njihovog ozleđivanja.\nAli, guljenjem kore krtola, gde se solanin najviše zadržava, odbacuju se i velike količine ovog neželjenog sastojka. Solanin je termostabilan do 280 stepeni Celzijusa, pa se i pečenjem i kuvanjem otklanja preostala količina.\nDanašnje savremene sorte krompira solanin sadrže od dva do 100 miligrama na 100 grama svežih krtola. Dozvoljenim se smatra do 15 miligrama na 100 grama, a već sa 14 miligrama krtole imaju gorak ukus. Sa 20 miligrama prouzrokuju u grlu i ustima osećaj žarenja.\nTrovanje ljudi i životinja sirovim krtolama sa povećanim sadržajem solanina, ipak, nije moguće. Do trovanja dolazi zbog prisutnosti termolabilnih sastojaka koje inhibiraju enzime važne za probavu proteina. U ishrani stoke preživarima se slobodno daje sirov krompir, a svinjama termički obrađen (kuvan).\nIdealna temperatura – Osim pozelenelih krtola, čuvanjem kod kuće, često se na njima pojavljuju i klice, koja takođe sadrže solanin. Zato ne treba kupovati zelen i stari naklijali krompir. Nađe li se,ipak, u vašim rukama pozelenela krtola, treba je za svaki slučaj malo više oguliti. Ako je preostali deo krtole i dalje gorak – morate ga baciti. Takođe, i stare smežurane krtole ako imaju gorak ukus – treba odbaciti.\nKrompir u priručnim skladištima može se uspešno čuvati u mraku na temperaturi od 4-20 stepeni. Na temperaturi iznad 30 stepeni doći će do gušenja i potanjenja središnog dela krtole, zbog intenzivnog disanja i nedostatka kiseonika, a naročito ako su krtole krupne.\nKrompir zavisno od sadržaja suvih materija, smrzava se već na jedan stepen ispod nule. Takođe, ako su skladišta tokom zime nedovoljno izolovana, na temperaturi od 0 do 4 stepana doći će do pretvaranja skroba u šećere, odnsono do zaslađivanja krtola.\nStoga ni frižider nije prikladno mesto za čuvanje krompira, jer će i u njemu dobiti slatkast ukus.


Početna/TRADICIJA/Kako su jedan princ i ministar obeležili Psihijatrijsku bolnicu u Gornjoj Toponici\nSana Life 12. maja 2017.\tTRADICIJA, ZANIMLJIVOSTI, ZDRAVLJE Ostavite komentar\nZvanično je Državna duševna bolnica počela sa radom 1. maja 1927 godine kada je vozom iz Psihijatrijske bolnice Beograd prebačeno 200 bolesnika. Prvi upravnik bio je Marko Radman. Međutim, godinu dana pre toga prinudno je princ Đorđe Karađorđević, prvi sin kralja Petra i kraljice Zorke, prevezen vozom iz Belja u Gornju Toponicu, gde ostaje do aprila meseca 1941 godine.\nU istoriji ove ustanove ostalo je zabeleženo da ideja o formiranju psihijatrijske bolnice u Gornjoj Toponici potiče iz davne 1911. godine. Zemljišni kompleks od oko 86 hektara dobila je Kraljica Natalija posle razvoda braka od Kralja Milana Obrenovića i isti prodaje srpskoj državi za 100 000 dinara. Na kupljenom kompleksu nalazile su se 2 veće zgrade i jedna magaza izgradjene od tvrdog materijala, dok je deo zemljišta bio zasadjen borovima, jelom, tujom i drugim kultivisanim drvećem. Kupljeno zemljište je namenski ustupljeno sanitetskom odeljenju Ministarstva unutrašnjih poslova ondašnje Srbije. Prvi svetski rat odlaže pripreme i izgradnju duševne bolnice svo do1926.godine.\n“Psihijatrijska bolnica u Gornjoj Toponici ima dugu tradiciju i predstavlja ustanovu u kojoj su ispisivane stranice psihijatrije u našoj zemlji. U predhodnih devet decenija, u skladu sa razvojem medicine menjao se način lečenja obolelih od duševnih bolesti i bolnica je menjala svoje lice, ali je uvek imala značajno mesto na karti zdravstvenih ustanova. Kao jedina velika psihijatrijska ustanova u Srbiji, južno od Beograda, ona se nametnula kao važna karika u tretmanu osoba obolelih od hroničnih psihoza a posebno u periodu u kome je hospitalizacija bila dominanto rešenje za najveći broj šizofrenih pacijenata. S druge strane, za psihijatriju tako karakteristična stigmatizacija, nije mogla da zaobiđe, ne samo bolnicu, već i selo Gornju Toponicu. I pacijenti i zaposleni, pai i žitelji Toponice morali su da naue da žive sa ružnim povezivanjem sa ludilom i ludnicom. Verovatno je i to doprinelo da se baš u Psihijatrijskoj bolnici pokrene talas promena u srpskoj psihijatriji i da započne psihijatrijska reforma, kaže dr Milan Stanojković, direktor ove ustanove na proslavi 90 godina od osnivanja.\nBolnica se prostire na 35 hektara i važan deo terapije je rad na ekonomiji koju je uveo doktor Uroš Jekić. Po završenoj specijalizaciji iz neuropsihijatrije od 1924.godine pa sve do 1945.godine radio je u ovoj duševnoj bolnici kao sekundarni lekar, primarijus, šef odeljenja i, najzad, upravnik. U prvoj vladi Srbije, 1945. godine, dr Jekić je ministar zdravlja.\nTokom dve decenije, koliko je radio u ovoj bolnici, osetio je usamljenost ovih nesrećnih Ijudi. Smatrao je da je od velikog značaja za bolesnike, za njihovu psihu, da su okruženi prirodom. Jer, jednolična bolesnička odeća, sivilo prostorija u kojima borave, monotonija života, slabe njihovo interesovanje za spoljasnji svet i, uopšte, za život. Imajući sve ovo u vidu, dr Jekić je verovao da će se ovi nesrećnici u okrilju prirode osvežiti kao što “vlaga prene sušom pokunjene biljke”. Želeo je da bolesnike dovede u stanje odgovarajućih Ijudskih odnosa. Zato je stvorio u Toponici veliku ekonorniju na kojoj je, primenjujući radnu terapiju, olakšao život nekolikim stotinama bolesnika. On je te Ijude ne samo razumeo nego i voleo. Ceo njegov život bio je posvećen unesrećenima.\nOznakebolnica Đorđe Gornja Karađorđević princ Specijalna Toponica\nPrethodni Dva dana CODEstantine- IT konferencije u Nišu\nSledeći Iz Sankt Peterburga, s ljubavlju


Održan okrugli sto o temi zaštite žrtava nasilja\nProjekt Udruženja žena „Seka“ Goražde i njemačke organizacije Medica Mondiale\nU okviru projekta „Za efikasan odgovor za nasilje u porodici i rodno zasnovano nasilje – još jedan korak u implementaciji Istanbulske konvencije u BPK Goražde“, u prostorijama Ministarstva unutrašnjih poslova Bosansko-podrinjskog kantona Goražde danas je održan okrugli sto za predstavnike relevantnih institucija i organizacija, čiji cilj je bio razmjena iskustva i dobre prakse u primjeni Zakona o zaštiti od nasilja u porodici FBiH.\nOvaj projekt koji je započeo prije dvije godine, implementira se u saradnji Udruženja žena „Seka“ Goražde i organizacije Medica Mondiale, Njemačka.\n– Današnji sastanak jeste razmjena dobre prakse za Koordinacijsko tijelo i jačanje kapaciteta Koordinacijskog tijela, ali i da vidimo kako se to radi u drugim kantonima, znači primjena dobre prakse na primjeni Zakona o zaštiti od nasilja u porodici u Federaciji BiH – kazala je predsjednica udruženja „Seka“ Esma Drkenda.\nOsim članova kantonalnog Koordinacijskog tijela, okruglom stolu prisustvovali su i predstavnici Gender centra Sarajevo, OSCE-a, kao i drugih federalnih i kantonalnih institucija i organizacija koji se bave ovom problematikom.\nPredstavnici Ministarstva unutrašnjih poslova iskazali su zadovoljstvo činjenicom da je projekt baziran na multidisciplinarnom pristupu u rješavanju problema nasilja.\n– Ministarstvu unutrašnjih poslova predstavlja veliko zadovoljstvo činjenica da je ovaj sastanak upriličen u službenim prostorijama našeg ministarstva, pogotovo ako imamo u vidu da je policija ključna karika u postupanju kada je u pitanju prijava nasilja u porodici. Kada kažem da je ključna karika postupanja, ne mislim da je jedina, obzirom da policija nije u mogućnosti pružiti potpunu zaštitu žrtvi nasilja u porodici bez drugih relevantnih faktora, odnosno institucija koje također postupaju prilikom nasilja u porodici – kazao je Edin Herenda, istražitelj u Sektoru kriminalističke policije MUP-a BPK Goražde.\nPrema riječima predsjednice udruženja „Seka“, tokom prethodne dvije godine na prostoru Bosansko-podrinjskog kantona realizovano je niz aktivnosti koje su imale za cilj prepoznavanje i identificiranje ključnih prepreka i problema u oblasti nasilja u porodici, a sada se ide u njihovo rješavanje.\nJedna od tih aktivnosti je i unaprjeđenje institucionalne zaštite za žrtve nasilja, a ovom prilikom je istaknuto da je, u zadnjih pet godina, na prostoru Bosansko-podrinjskog kantona Goražde registrovano 412 slučajeva nasilja u porodici.\n– To je vrh ledenog brijega koji se vidi i koji je registrovan. Međutim, mi imamo mnogo raširenije nasilje, ne samo u porodici, nego i van porodice. Jedan od prvih nekih koraka koje treba da učinimo, jeste da se uspostavi dobra koordinacija među institucijama, multidisciplinarni pristup u rješavanju problema nasilja i, na takav način, da olakšamo i onima koji vrše usluge, ali i da bude efikasnija usluga i pomoć onom kome je potrebno – kazala je Esma Drkenda.\nZa naredni period, kako ističe ona, planirane su nove aktivnosti u okviru ovog projekta na području Bosansko-podrinjskog kantona, a jedna od njih je i izgradnja dvije stambene jedinice za privremeni smještaj žrtava nasilja.


Umirovljeni episkop Atanasije sahranjen u manastiru Tvrdoš\nVesti Autor:N1 Sarajevo, N1 Beograd, Srna06. mar. 202113:35 > 20:5216 komentara\nPrethodno je ispred Sabornog hrama u Trebinju služena liturgija i opijelo, a potom je ulicama Trebinja ka manastiru Tvrdoš krenula pogrebna povorka sa zemnim ostacima blaženopočivšeg vladike Atanasija.\nU povorci su, između ostalih, bili predsednik Republike Srpske Željka Cvijanović, premijer Crne Gore Zdravko Krivokapić, ministri u vladama Republike Srpske i Crne Gore, te mnogobrojno sveštenstvo i veliki broj vernika.\nEpiskop Atanasije preminuo je u četvrtak, 4. marta u Trebinju. Lečen je u bolnici od koronavirusa od 17. februara.\nВладику Атанасија памтићемо и као великог богослова и равноапостолног архијереја, али понајвише можда као епископа кога су сва деца препознавала као свога јер су осећала његову искрену љубав. Владика деце и највеће дете међу владикама испунио је Христове речи “Будите као деца”. pic.twitter.com/kk56FR3QMR\n— Sava Janjic (@SavaJanjic) March 6, 2021\nBiografija vladike: Doktorske u Grčkoj, predavač i u Parizu\nEpiskop dr Atanasije Jevtić rođen je od pravoslavnih roditelja, Milana D. Jevtića i Savke (rođ. Brisić), zemljoradnika, u selu Brdarici, u šabačko-valjevskom kraju (zapadna Srbija), na drugi dan Božića, 8. januara 1938. godine, navodi se u njegovoj biografiji na sajtu eparhije zahumsko-hercegovačke, koju prenosimo:\nOsnovnu školu završio je u Draginju, nižu gimnaziju započeo 1949. u Šapcu, a završio osmoljetku 1953. u Debrcu. Učio je zatim Bogosloviju u Rakovici, a završio je u Beogradu 1958. Iste godine upisao je Pravoslavni bogoslovski fakultet u Beogradu, ali je ubrzo pozvan na odsluženje dvogodišnjeg vojnog roka u Podgorici i na Кosovu. Po povratku iz vojske, zamonašen je – po blagoslovu episkopa šabačko-valjevskog Jovana, i to rukom arhimandrita Justina Popovića u Manastiru Pustinja kod Valjeva, uoči Vavedenja, 3. decembra 1960. godine, a zatim je, kao sabrat Manastira Tronoše kod Loznice, nastavio i završio studije na Bogoslovskom fakultetu u Beogradu, juna 1963. godine. Diplomirao je prosečnom ocenom 8,88.\nZa vreme studija rukopoložio ga je episkop Jovan u čin jerođakona na Bogojavljenje 1961, a na Uspenje Presvete Bogorodice 1963. rukopoložen je i u sveštenički čin.\nZavršivši Bogoslovski fakultet, podnio je molbu Svetom arhijerejskom sinodu kako bi mu bio odboren odlazak na postdiplomske studije u Grčku. Februara 1964. poslao ga je Njagova svetost patrijarh srpski German na Teološku akademiju na Halku kod Carigrada (Turska), gdje je ostao do juna iste godine. Zbog tamošnjih teških političkih prilika prešao je u leto iste godine u Jeladu, na Svetu Goru, i s jeseni na Teološki fakultet u Atinu, gde je, pod rukovodstvom profesora dogmatike i akademika dr Jovana Кarmirisa, pripremio na grčkom doktorsku tezu iz dogmatike, na temu: „Eklisiologija Apostola Pavla po Svetom Zlatoustu“. Doktorsku tezu odbranio je odličnim uspehom 2. juna 1967. na istom fakultetu. Nakon toga ostao je u Atini još godinu dana nastavljajući bogoslovski rad uglavnom na izučavanju svetih otaca Crkve.\nZa vreme četvorogodišnjeg boravka u Atini služio je kao parohijski sveštenik u atinskoj Ruskoj crkvi, stanujući jedno vreme u bogoslovskom internatu Grčke crkve, a zatim u privatnom stanu. Sve vreme boravka u Grčkoj bio u stalnoj vezi sa svojim episkopom – šabačko–valjevskim Jovanom. U jesen 1968, dobivši za to blagoslov od svog duhovnika i episkopa, prešao je u Pariz, na Bogoslovski institut Svetog Sergija, zbog nastavka bogoslovskih studija i izučavanja francuskog jezika. Nakon provedene jedne godine izabran je od Profesorskog savjeta Instituta za profesora na predmetima Uvod u teologiju i Patrologija sa asketikom, i na tom položaju ostao je tri godine. Poslednju godinu (1971/72) predavao je i Istoriju Crkve vizantijskog perioda. Boraveći u Parizu, povremeno je pratio predavanja iz Patrologije na Rimokatoličkom teološkom fakultetu (Institut Catholique de Paris) i pojedina predavanja iz vizantijske književnosti na Sorboni (Hautes Etudes). U svojstvu profesora Instituta Svetog Sergija, učestvovao je na Prvoj teološkoj konferenciji pravoslavnih teologa u Americi, septembra 1970, u Bostonu (Holy Cross). Za četiri godine boravka u Francuskoj opsluživao je, prema potrebama, pravoslavne parohije ruske, srpske, grčke i francuske, a živio je u domu studenata Instituta Svetog Sergija. Tokom leta posjećivao je Svetu zemlju, Srbiju i Grčku.\nProfesor na Bogoslovskom\nVrativši se iz Pariza u leto 1972, postavljen je od strane Svetog arhijerejskog sinoda za upravnika Doma studenata pri Bogoslovskom fakultetu. Sledeće 1973. izabran je za docenta na Bogoslovskom fakultetu na Кatedri za patrologiju (Crkvena književnost i Misao svetih otaca Istoka i Zapada). Predavao je i Istoriju Hrišćanske crkve niz godina, kao i neko vrijeme Istoriju Srpske crkve. Godine 1983. biran je za vanrednog, a 1987. za redovnog profesora na Кatedri za patrologiju. Biran je za dekana Bogoslovskog fakulteta 1980/81. i 1990/91. U periodu rada na Fakultetu objavio je oko dve stotine naučnih radova. Tada počinje da izlazi njegovo delo Patrologija (knj. 2).\nNakon dolaska u Beograd služio je u Manastiru Vavedenje na Senjaku. Brzo se uključio u kulturna kretanja prestonice, prvenstveno aktivnim učestvovanjem na brojnim tribinama, gde je svojim otvorenim istupanjima, odličnim poznavanjem teološke i filosofske misli te svojstvenom mu erudicijom i svestranošću zadobio velike simpatije i podršku – naročito omladine – u brojnim dijalozima sa apologetima marksizma i materijalizma.\nOdržao je više desetina predavanja omladini u patrijaršijskoj sali u Beogradu. Poznata su i njegova reagovanja u štampi (posebno u listu Pravoslavlje, gdje je smatran za jedno od prvih pera). Istovremeno i naporedo sa profesorskim dužnostima delatno je učestvovao u buđenju uspavane svetosavske i kosovske svesti i savesti srpskoga naroda, podsećajući na ozbiljnost situacije na Кosovu i Metohiji. Učestvujući svojim prilozima u prikupljanju dokumenata i svedočanstava o novomučeništvu, zavetovao ih je budućim i sadašnjim generacijama kao dokument vremena i na taj način vraćao je dug postradalim Srbima i svojoj crkvi. Takođe, mnogobrojne mlade ljude je svojim primerom nadahnuo i uputio na izučavanje bogoslovlja, podstaknuo na stupanje u sveštenički i monaški čin. Svojim pastirsko-eklisijalnim delovanjem doprineo je izmirenju i prevazilaženju raskola, a osobito tzv. američkog raskola.\nZa episkopa zahumsko-hercegovačkog izabran 1992.\nRatne 1991. godine je od strane Svetog arhijerejskog sabora izabran, a na Ivanjdan 7. jula hirotonisan i ustoličen u Vršcu za episkopa banatskog, gde je ostao nepunih godinu dana.\nSveti arhijerejski sabor je, na majskom zasedanju 1992, episkopa Atanasija izabrao za episkopa zahumsko-hercegovačkog i primorskog. Zbog ratnog požara nije mogao biti ustoličen u sedištu Eparhije, Mostaru, nego u Trebinju, na Vidovdan 1992. godine.\nNovi episkop, sa sedištem u Manastiru Tvrdošu, nasledio je Eparhiju koja više decenija nije imala svoga arhipastira.\nTokom rata mnogorazlično je pomagao svoj narod, vojsku, siročad, izbeglice, ranjenike i ostale nevoljnike i paćenike, obnavljajući pravoslavnu veru u Hercegovini masovnim krštavanjem, pričešćivanjem i prosvećivanjem poverenog mu naroda (pokrenuo je, između ostalog, eparhijski časopis Vidoslov, koji redovno izlazi od Božića 1993. do danas). Godine 1994. izabran je za prvog rektora novootvorene Duhovne akademije „Sveti Vasilije Ostroški“ u Foči. Njagovom zaslugom Hercegovinom su pronijete mošti Svetog Vasilija Tvrdoškog i Ostroškog Čudotvorca (10–11. maja 1996).\nZbog teške povrede vratnih pršljenova (3. decembra 1998) zamolio je Sabor episkopa da ga razriješi dužnosti arhijerejske katedre, ali ne i arhijerejskog služenja. Na septembarskom zasedanju 1999. godine Sveti arhijerejski sabor usvojio je ostavku episkopa Atanasija na aktivno upravljanje Eparhijom zahumsko-hercegovačkom i primorskom, a na njegovo mjesto izabran je episkop Grigorije.\nEpiskop Atanasije ostao je da boravi u Manastiru Tvrdošu kraj Trebinja i da pomaže hercegovačkim arhijerhejima.\nNarednih godina mnogo vremena provodi na Кosovu i Metohiji (naročito od dolaska stranih NATO trupa u junu 1999) pomažući tamošnjem episkopu i stradalnom narodu.\nTokom 2001/2002. proveo je osam meseci u Jerusalimu izučavajući jevrejski jezik radi prevođenja Svetog pisma Starog zavjeta na srpski, i upoznajući bolje Svetu zemlju Gospodnju te služeći u Jerusalimskoj patrijaršiji, naročito na Grobu Gospodnjem i Grobu Majke Božje (prethodno je posetio Svetu zemlju tri puta i Sinaj dva puta). Po povratku iz Jerusalima, Sabor ga je, od juna 2002. do maja 2003, poslao na ispomoć obolelom episkopu žičkom Stefanu, kada je s drugim episkopima pripremio unošenje u kalendar svetih i episkopa žičkog i ohridskog Nikolaja.\nPo povratku iz Žiče, radi u Manastiru Tvrdošu na prevodu Svetog pisma s jevrejskog i grčkog, povremeno piše tekstove ili drži predavanja. Za vrijeme pogroma Srba na Кosmetu, marta 2004, bio je svih tih dana prisutan sa stradalnim narodom, sveštenstvom i monaštvom.\nAutor brojnih knjiga i studija, izabran u Udruženje književnika Srbije\nEpiskop Atanasije je naročito kao jeromonah bio učesnik mnogih domaćih i međunarodnih naučnih skupova iz oblasti crkvene istorije, teologije, filosofije i hrišćanske kulture. Istovremeno je sarađivao u mnogim crkvenim i svetovnim publikacijama kod nas i u inostranstvu.\nAutor je brojnih knjiga, studija, članaka, ogleda i beseda na više svetskih jezika, preko šest stotina radova. Prevodio je sa starogrčkog, staroslovenskog i drugih jezika.\nNjegovi bogoslovski, antropološki, patrološki, crkveno-istorijski radovi zalaze u sve periode istorije Crkve i obuhvataju skoro sva važnija pitanja pravoslavnog biblijsko-svetootačkog bogoslovlja. Njegovi literarni teološko-filosofski radovi i istupanja dobili su i zvaničnu potvrdu izborom u Udruženje književnika Srbije.\nDo sada je objavio više desetina knjiga.


Help Animals - 10 simptoma raka kod mačaka\n10 simptoma raka kod mačaka\nRak postaje sve veći problem kada su u pitanju kućni ljubimci i zbog toga nije ni čudno što smo sve vreme u pripravnosti. Godišnji veterinarski pregledi mogu da omoguće da mačka ostane srećna i zdrava ali mačke su pravi stoici i retko pokazuju simptome bolesti pre nego što je već kasno. Da bismo bili proaktivni, veoma je važno da obraćamo pažnju na sledeće simptome i da se konsultujemo sa veterinarom da bi se isključili određeni medicinski problemi.\n1. Gubitak na težini\nDok je za neke mačke normalno da izgube po koji kilogram, iznenadni gubitak na težini je tipičan znak da nešto nije u redu. Zbog toga što ćelije raka oduzimaju dosta energije i hranljivih materija od mačke, veoma često one počnu naglo i bez očiglednog objašnjenja da gube kilograme.\nMačke dosta spavaju ali kada su budne prilično su aktivne i uživaju u igri. Ukoliko primetite da mačka spava više nego obično ili da ne pokazuje zainteresovanost za igranje i aktivnost, postoji mogućnost da se ne oseća dobro.\nKvrge su verovatno najočigledniji simptom raka kod mačaka jer se često veoma lako primete i opipaju. Kvrge nisu uvek opasne ali važno je da odvedete mačku kod veterinara. Mogu da se pojave bilo gde na telu i da rastu ili veoma sporo ili veoma brzo.\nZadah vaše mačke nije najprijatniji ali veoma loš zadah može da bude simptom raka ili drugih bolesti. U najboljem slučaju mački je potrebno samo čišćenje zuba ali ako osetite loš zadah, idite kod veterinara.\n5. Iznenadna tromost\nTumori su često bolni, pogotovo ako se nalaze na kostima. Iznenadna tromost kod mačaka je definitivno znak da nešto nije u redu i treba brzo da se reaguje da bi se isključilo najgore. Rak kostiju se brzo širi a bol i neprijatnost su očigledni. Ponekad je amputacija najbolje rešenje. Ali ne brinite, mačke se odlično snalaze i na 3 noge.\n6. Rane koje ne mogu da zacele\nUkoliko vaša mačka boluje od raka, imuni sistet će biti pod velikim pritiskom i zato je veoma česta pojava rana koje ne mogu da zacele ili im treba puno vremena. Čak i mala posekotina može da se upali.\n7. Otežano disanje\nTumori često rastu na plućima ili rastu tako da guraju pluća i grlo mačke što njoj otežava disanje. Ukoliko primetite da mačka šišti, odmah je odvedite kod veterinara. Ukoliko se tumor ne tretira, mačka može da se uguši.\nUkoliko primetite da vaša mačka ne jede koliko je inače jela ili da je prestala da jede, odmah posetite veterinara. Bez obzira na uzrok gubljenja apetita, mačka može da oboli od sindroma masne jetre, ukolko ne jede dan-dva. Masna jetra ili hepatična lipidoza je veoma česta kod mačaka koje iznenada prestanu da jedu i može da bude fatalna bolest.\n9. Abnormalno oticanje\nNeke tumore ne možete da vidite ili da ih osetite opipavanjem, ali možete da primetite oticanje abdomena ili grudi. Ovo može da bude znak da nešto opasno raste u telu mačke.\n10. Povraćanje i dijareja\nPovraćanje i dijareja su relativno uobičajene pojave kod mačke i mogu da ih izazovu razne stvari, ali uporni simptomi su znak da nešto definitivno nije u redu. Ukoliko primetite da vaša mačka stalno povraća ili da dijareja traje dugo ili postaje progresivno gora, rak može da bude krivac.


Ministar prosvete najavio mogući plan školovanja - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/ Blic/ M. Š. DATUM I VREME: 02.07.2020. 08:53\nMladen Šarčević, ministar prosvete, nagovestio je da bi đaci osnovnih i srednjih škola, ali i studenti, školsku godinu u septembru mogli da pohađaju kombinovanim metodom, odnosno dolaskom u školu i praćenjem nastave preko Interneta.\nMladen Šarčević, Foto: Printscreen youtube\nMinistar prosvete je naveo da to znači kako bi đaci imali onlajn časove, ali i svake druge nedelje dolazili u školu.\n- Ukoliko virus bude prisutan, ali pandemija jenjava, spremamo se za kombinovani model. To praktično znači da bi đaci imali onlajn nastavu, ali i svaku drugu nedelju dolazili u školu, kako bi radili vežbe, dodatne konsultacije, odgovarali. Praktično provodili nastavnu nedelju na koju su inače navikli - kaže Mladen Šarčević.\nOn pojašnjava da bi uz poštovanje epidemioloških mera to zapravo značilo da su jedne nedelje u školi, na primer, prvi i treći razred srednje škole, a narednih sedam dana drugi i četvrti.\n- Organizacija nastave, pa i kombinovanje nije problem za starije osnovce, srednjoškolce i fakultetlije. Posebna pažnja je usmerena na najmlađe đake, odnosno na one od prvog do četvrtog razreda osnovne škole, koji ne mogu da budu sami kod kuće - ističe ministar i otkriva da se trenutno radi analiza za koliko najmlađih bi morala da se organizuje nastava po školama.\nSAOPŠTILO MINISTARSTVO PROSVETE Učenici su pregrmeli završni ispit, a sada je poznato i kada će rezultati\nUčenici Tehničke škole iz Užica došli na sjajnu ideju! Pogledajte šta su napravili za vreme korone\nDa li će i budući brucoši zaraženi koronom moći da polažu prijemni za fakultete?\nŽabac je preko pi**e Goce Božinovske postao poznat!\nŠestica Intera, potop Ljubičastih, Mihajloviću bod\nOva naša deca i onako uče kad treba za ocenu. Mart, april i maj svodio se na prepisivanje domaćih zadataka, slali jedni drugima...Više od pola ih ne zna osnovne računske operacije, a sad još i ovo izmotavanje sa školom.


ZBOG PIJANIH MLADIĆA OPET SREĐUJU UČIONICE: Zbog podmetnutog požara ponovo radovi u tek rekonstruisanoj školi kod Varvarina (foto) | Novosti.RS\nVIŠE od 4.000 knjiga i dve prostorije Osnovne škole “Sveti Sava” u Bačini kod Varvarina izgorele su u junu u požaru, koji su izazvali pijani mladić iz sela, zbog čega su ponovo počeli radovi u tek rekonstruisanim prostorijama.\nČak 3.000 kvadrata školskog prostora temeljno je sređeni i adaptirano i dobar deo posla već je bio završen, kada se dogodio incident.\nKako je za “Novosti” posvedočila direktorka škole Svetlana Pejić,deo škole je uništen maltene uoči tehničkog prijema zgrade.\n- Predstoji nam borba za obnavljanje dela objekta koji je postradao usled vatre i dima - rekla je Svetlana Pejić. Garež je ostavio ozbiljan trag na spratu.\nULICA PA BOLNICA: Značajni radovi imaju za cilj rasterećenje glavne ulice\n12. 10. 2020. u 12:50\nMILIONI U PUTEVE I U PREDGRAĐU: Radovi u prigratskom maselju Čokorska polja u Banjaluci\n12. 10. 2020. u 10:25\nŠkolska zgrada u Bačini sagrađena je davne 1970.godine i od tada nije ozbiljnije renovirana. Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima uložila je 114 miliona dinara u novu fasadu, hidroizolaciju, zamenu stolarije,r ekonstrukciju kupatila. Dograđena je i sanirana prostorija za predškolski program, fiskulturna sala, kao i podrum gde je zamenjen sistem za grejanje na čvrsto gorivo.\n- Škola se sada greje na pelet, što će svakako doprineti i uštedi novca namenjenog troškovima grejanja - navodi Violeta Lutovac-Đurđević, predsednica opštine Varvarin, koja je sa saradnicima obišla radove. - U narednom periodu radiće se i na nabavci i zameni školskog inventara, klupa i stolica.\nU međuvremenu je fond bioblioteke obovljen zahvaljujući donatorima,a organizacija rada škole se jedno vreme prilagođavala novonastalim okolnostima. Materijalna šteta nastala požarom procenjena je na četiri miliona dinara.\nOsnovnu školu “Sveti Sava” pohađa 190 učenika.\npožar radovi požar u školi Osnovna škola "SvetiSava" u Bačini\nAko su bili pijani nisu bili ludi,svu stetu treba naplatiti od tih pijandura.BEZ IZUZETKA


Predsednički izbori u Rumuniji: Očekivano, vodi sadašnji šef države | Mondo Portal\nPredsednicki izbori u Rumuniji.html\n20. novembar, 21:13\nPredsednički izbori u Rumuniji: Očekivano, vodi sadašnji šef države 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSvet 10.11.2019. / 06:00 20:50\nAutor Izvor Tanjug . 10.11.2019. / 06:00 20:50\nAktuelni rumunski predsednik Klaus Joanis osvojio je najviše glasova u prvom krugu predsedničkih izbora.\nU drugom krugu njegov protivkandidat biće lider opozicione Sociljaldemokratske partije Vjorika Dančila, pokazali su prvi rezultati objavljeni večeras.\nPrema podacima Joanis je osvojio 28,7 odsto glasova, Dančila 22 odsto, dok je šef stranke "Savez za spas Rumunije" Dan Barna osvojio 16,1 odsto glasova.\n08.11.2019. / 19:04


Lažna uzbuna zbog koronavirusa u Srbiji, primjenjuju se preventivne mjere – Fokus.ba\nO posjetu turista iz kineskog grada Wuhana koji su stigli u Hrvatsku, Lončar je ocijenio da nema razloga zadržati ih ili staviti u izolaciju, ako oni sada nemaju nikakve tegobe\nPacijent je 13. januara došao u Beograd, a 17. januara pojavile su mu se prve tegobe i naš zdravstveni sistem odreagirao je na najprofesionalniji način… Uzeta je anamneza da je bio u zahvaćenu području te je iste sekunde odreagirano kao da ima virus – izoliran je, smješten na Infektivnu kliniku i odrađena je sva neophodna dijagnostika”, rekao je Lončar za Radio-televiziju Srbije (RTS).\nSrbija ima reagense “ne samo za jedan tip koronavirusa, već za četiri tipa”, rekao je i ustvrdio “Mi u roku od dva sata određujemo da li pacijent ima ili nema (virus)”, ustvrdio je Lončar.\nZdravstveni sistem Srbije raspolaže potrebnom opremom i 24-satnim stručnim dežurstvom u koordinaciji sa svim resornim službama. Također je uveden broj telefona (+381 64 8945-235) zbog ljudi koji su došli iz zarazom ugroženog područja, a osjete tegobe i simptome koji mogu ukazivati na koronavirus.\nCilj je da – čak i ako je riječ samo o sumnji – ti pacijenti imaju što manje kontakta sa ostalima, rekao je. U saradnji s Ambasadom Kine u Beogradu napisane su upute na kineskom, engleskom i srpskom jeziku.\nHrvatski portali prenijeli su u subotu navečer da je grupa turista iz kineskoga grada Wuhana posjetila Plitvice.\nSimptomi koronavirusa – malaksalost, bol u grlu i kašalj – slični su simptomima gripe, a tek zatim slijedi “faza koja mijenja tu sliku” jer se za dvije do tri sedmice virus “spusti” u pluća.\n“Za ovaj virus nije utvrđen ni period inkubacije… znači malo znamo o ovom virusu”, rekao je srbijanski ministar i dodao da bi bolja slika postojala kada bi se više znalo odakle je tačno virus došao i kako se prenosi, o čemu zasad ima “mnogo teorija”, a što je ocijenio “krajnje neozbiljnim”.


"Da vratimo seriju u Beograd!" Budućnost želi majstoricu i ZNA KAKO DO TRIJUMFA nad Zvezdom: Ako u tome uspemo, pobedićemo! - Sportal\nSt. K. - Vest objavljena: 19:53 - 23.05.2021\nDomaća košarka i ABA KK Budućnost KK Crvena zvezda ABA liga Finale ABA lige Finale plej-ofa ABA lige


19-11-2019 15:46 Srbija Politika\n"Premijer Republike Albanije, Edi Rama, upravo je objavio mapu na kojoj je prikazana tzv. Republika Kosovo u okviru teritorije Srbije", prenela je prištinska Gazeta Ekspres.\nRama je uobičajeno svojim Fejsbuk pratiocima požeo dobro jutro uz video video zapis koji prikazuje mapu radova i ulaganja u obezbeđivanje 24-očasovnog snabdevanja vodom u ruralnim oblastima od, kako je naveo, "severa do juga” Albanije.\n"Ono što brine, kao što možete primetiti, jeste da je teritorija tzv. Republike Kosovo ostavljena unutar Srbije", piše Ekspres.\nPročitajte OVDE šta je Ivica Dačić rekao o mogućnosti da Albanija povuče priznanje tzv. Kosova.\nŠIPTAR SE POTPUNO POGUBIO! TAČI PONOVO LUPETA: Albanci primer verske harmonije! Mi smo dobar primer tolerancije i saradnje?!


Faktor | Ispunjena obećanja: Objavljen Zakon o demobilisanim borcima, uklonjen Kamp heroja\nIspunjena obećanja: Objavljen Zakon o demobilisanim borcima, uklonjen Kamp heroja\nObjavljeno: 08.08.2019. u 13:13\nNema više Kampa heroja u Alipašinoj ulici u Sarajevu\nFOTO: Federalno ministarstvo za boračka pitanja\nOd danas demobilisani borci mogu predavati zahtjeve u općinske službe boračko-invalidske zaštite kako bi ostvarili prava definisana Zakonom\nDanas je stupio na snagu Zakon o pravima demobilisanih boraca i članova njihovih porodica na koji su borci čekali blizu deset godina. Od danas demobilisani borci mogu predavati zahtjeve u općinske službe boračko-invalidske zaštite kako bi ostvarili prava definisana Zakonom, saopćeno je iz Federalnog ministarstva za pitanja boraca.\nPojašnjavaju da među brojnim pravima, predviđena je egzistencijalna naknada, a uvjet je da branilac ima 57 i više godina, da je najmanje godinu na evidenciji nezaposlenih, i da ima mjesečna primanja manja od 170 KM. Obuhvaćeni su i RVI od 20 do 50 posto koji nemaju drugih primanja i oni koji imaju eventualno neka socijalna davanja.\nIz Ministarstva podsjećaju da su i demobilisani borci okupljeni u Kampu heroja u Sarajevu ispunili svoje obećanje. Podsjećamo, kazali su da kada Zakon o demobilisanim borcima bude objavljen u Službenim novinama FBiH, da će ukloniti Kamp u kojem su proveli dvije godine boreći se za donošenje zakona.\n- U Sarajevu je uklonjeno šatorsko naselje koje je podignuto u Alipašinoj ulici prije početka protesta boraca, kada su tražili donošenje boračkog zakona i registra boraca. Približno dvije godine borci su proveli u "Kampu heroja" tražeći svoja prava. No, nakon što je usvojen Zakon o pravima demobilisanih boraca članova njihovih porodica, borci su na sastanku odlučili zatvoriti ovo šatorsko naselje. Odluka je donesena nakon što su ispoštovani ranije dogovoreni zahtjevi saboraca sa ministrom za pitanja boraca u Vladi FBiH Salkom Bukvarevićem. Istog dana kada je Zakon objavljen u Službenim novinama primjerci Zakona su dostavljeni saborcima u Kampu nakon čega je donesena odluka da se vrate svojim kućama - navode iz Ministarstva.\nPodsjećaju, u izradi Zakona o pravima demobilisanih boraca i članova njihovih saboraca učestvovalo je deset predstavnika boraca, od čega dva saborca iz Kampa. Zakon su jednoglasno usaglasili predstavnici svih političkih partija u Zastupničkom domu PFBiH, predstavnici Vlade FBiH i predstavnici boraca. Za ovu namjenu Vlada FBiH je osigurala dodatnih 50 miliona KM na godišnjem nivou.\nSalko Bukvarevićdemobilisani borciKamp heroja


Staklo – gde sve može da se koristi staklo\nMagazin > Prozori, vrata > Staklo, staklorezac\nMože se reći da staklo u arhitekturi ima poseban status, jer svojom transparentnošću koliko zatvara toliko i otvara prostor. Industrija stakla je mnogo napredovala, toliko da i sam majstor staklorezac može učiniti mnogo više od puke zamene slomljenog stakla. Proverili smo gde se sve može koristi staklo u modernom domu.\nStručni članak\t 493\n1. Staklene kuhinjske obloge\n2. Staklene tuš-kabine\n3. Staklene nastrešnice\n4. Staklena vrata\n5. Staklene ograde\nKuhinjske obloge su svakako vrlo izložene površine koje se često prljaju i maste tokom kuvanja. Zbog toga moraju biti otporne na nečistoće, abrazivna sredstva za čišćenje i lake za održavanje. Klasično rešenje su keramičke pločice ili prohrom; međutim, želite li nešto neuobičajeno i moderno, preporučili bismo staklene kuhinjske obloge kao najnoviji trend. Kaljeno staklo za kuhinje otporno je na udarce i toplotu. Glatka površina je mehanički i hemijski otporna i izdržljiva, a lako se i čisti. Postoji mnogo nijansi među kojima možete birati odgovarajuće, premda, možete napraviti i foto-tapet sa svojom omiljenom fotografijom.\nStaklene obloge za kuhinju idu uz svaki stil i jednostavno održavaju\nŽelite li nešto više od tuša ili kade, razmislite o elegantnoj, staklenoj tuš-kabini po narudžbini koju može napraviti staklorezac. Možete birati između fiksnog stakla, tuš-kabine s kaubojskim ili kliznim vratima, kada je prostor skučen. Uz sve to, staklo se može obraditi na različite načine: gravirati, laminirati, satinirati, peskirati ili urezivati – rečju, na njemu može biti bilo koji odabrani motiv.\nModerna staklena tuš-kabina - elegantna i jednostavna\nNastrešnice nad ulazom ili za auto su popularna rešenja, ali često čine prostor tesnim i mračnim. Zamislite prozirnu nastrešnicu od kaljenog stakla ili polikarbonskih ploča. Staklena se nastrešnica lako, brzo i jednostavno fiksira na noseću konstrukciju.\nSavet stručnjaka iz firme MILAN MIĆIĆ PR ZANATSKA STAKLOREZAČKA RADNJA PARSOL GLASS BEOGRAD-VOŽDOVAC\n1. Koja je optimalna debljina stakla za ograde, tuš kabinu i kuhinje?\nZa ograde se radi najčešće laminarno kaljeno staklo debljine 2x8mm, kada je ograda standardne visine 105cm. Zavisno od visine ograde, ako je ograda nešto niže, može se raditi i tanje kombinacija stakla 2x6mm ili jednosturko kaljeno stako debljine-10mm.\nZa tuš kabinu ide najčečće staklo debljina 8mm i to kaljeno staklo. Pored standardnog providnog stakla, za tuš kabine nudimo i stakla u boji najčešće parsol sive i braon boje kao i matirano-peskirano staklo. Za kuhinje najviše koristimo emajlirano staklo (kaljeno farbano) debljine-6mm.\n2. Firma ParsolGlass bavi se i izradom staklenih gazišta, šta biste naveli ovom proizvodu kao prednost a šta kao eventualnu manu?\nKada govorimo o staklenim gazištima, nekada su ona imala široku primenu samo u klubovima, diskotekama, koncertnim dvoranama i slično, međutim, danas su izuzetno popularna i na vikendicama, privatnim kućama itd. Što se tiče prednosti izdvojio bih činjenicu da vam staklena gazišta pružaju originalne dizajnerske ideje, bez ograničenja. Imate mogućnost da na svoja gazišta ugradite rasvetu, tako da time dobijate efektniji izgled. Stakleni podovi prostoriju čine optički prostranijom i prozračnijom. Takođe, staklo je vatrootporno, otporno je na različite hemikalije i ne skuplja prljavštinu. Što se tiče nekih mana koje bih mogao da navedem, to bi bila ranjivost materijala. Staklo nije toliko otporno na ogrebotine kao recimo metal ili neki tvrđi materijali. Takođe, još jedna mana jeste klizavost, mada adekvatnom obradom stakla i peskarenjem, ova mana se može regulisati. Mogli bi takođe da navedemo kao manu i visoku cenu proizvodnje i ugradnje, međutim danas je na tržištu tražnja za ovim proizvodom sve veća, samim tim se pojavljuje sve više majstora i proizvođača što dovodi do smanjenja cene.\nJoš jedan proizvod koji bih voleo da spomenem ovo prilikom a koji je izuzetno popularan među klijentima, jesu staklene ograde. Postaju izuzetno popularne zato što, kao i kod gazišta, dvorišta zahvaljujući staklenoj ogradi izgledaju veće. Ljudi dobijaju predivan pogled ukoliko se odluče za staklenu ogradu na nekoj vikendici i sl. Mesto koje je idealno za staklene ograde su bazeni. Kao što sam već napomenuo, staklo je otporno na hemikalije, a postavljanjem ograde kod bazena, imate uvid u to šta se dešava u vodi, što je svakako odlično za roditelje koji mogu da nadgledaju svoju decu. Kao manu bih naveo čišćenje, ukoliko je ograda na nepristupačnom mestu, teško ćete moći da je očistite sa obe strane (što je svakako neophodno), mada danas na tržištu postoji veliki broj firmi koji odlično obavljaju ovaj posao umesto vas.\n3. Vaš asortiman je širok, između ostalog nudite i print na staklu, gde Vaši klijenti najčešće traže print?\nNajviše se traže za kuhinje umesto pločica, iznad radne ploče i visećih elemenata. Odabirom fotografije koju želite, učinićete Vaš radni prostor prijatnijim.\nG-din Milan Mićić, MILAN MIĆIĆ PR ZANATSKA STAKLOREZAČKA RADNJA PARSOL GLASS BEOGRAD-VOŽDOVAC\nVrata su osnovni element na prelazu iz prostorije u prostoriju. Osiguravaju privatnost, pošto zatvorena vrata odvraćaju, a otvorena pozivaju u prostor. Međutim, u posebnim se slučajevima želi još opcija. Možda biste samo da utišate buku ili zadržite radoznale poglede. U takvim su slučajevima staklena vrata idealna. Možete se odlučiti za krilna, kabojska ili klizna staklena vrata. Najčešća su prozirna, ali tu su i vitraži, laminirano, satinirano, peskareno ili gravirirano staklo s motivom po vašem ukusu ili staklena vrata s fotografijom. Kada ne želite da vam bilo ko smeta, ali ne biste da zatamnite prostoriju, preporučuju se vrata od matiranog stakla.\nMlečno staklo propušta svetlost, a ne narušava intimu\nOgrada je zaštita od pada s visine. Puna ograda blokira poglede i omogućava više privatnosti, ali ponekad želite da u prostoriju ulazi što više svetla i toplote, i deluje moderno. U takvim slučajajevima, opredelite se za staklenu balkonsku ogradu, staklenu ogradu za stepenice, a na raspolaganju je i pohodno kaljeno staklo. Staklena se ograda montira na metalne stubove, a još minimalističnije rešenje je samonosivo staklo na tačkastim nosačima. Kaljenog stakla ima u debljinama 6, 8 i 10 mm, a za dodatnu sigurnost možete tražiti laminirano staklo. Kao i svako staklo, i staklo za ogradu može se peskirati, gravirati ili laminirati, satinirati ili ukrasiti na neki drugi način po vašem ukusu.\nStaklena ograda ne sputava vidik, a u prostor unosi svetlost i toplotu\nŽelite da vizuelno uvećate prostor? To možete lako učiniti pažljivim rasporedom ogledala. Staklorezac može da napravi ogledalo po meri koje će se savršeno uklopiti u prostor. Na raspolaganju su vam i moderna ogledala sa pozadinama kao foto-tapete u ili LED osvetljenjem.\nNaravno, ovo ni približno nisu svi proizvodi za koje se može koristiti staklo. Staklorezac, takođe, može da napravi vitrine, police, zakrivljeno staklo, stono staklo i još mnogo toga.\nUkoliko se odlučite za staklo, možete se obratiti i nama na DaiBau.rs. Na našem sajtu ćete naći još saveta vezanih za ovo temu, ali i ponuđače i proizvođače s kojima sarađujemo i koji će na vaš upit uzvratiti odgovarajućom ponudom.\nImamo čak 1410 izvođača radova za područje Staklo, staklorezac:\nKuhinjsko staklo je najnoviji trend te se dizajneri i enterijeristi za njega sve češće odl...\nStaklene tuš-kabine po meri su najnoviji trend. Stakleni zid tuš-kabine je jednostavno, el...\nTERMOPROVODLJIVOST I PROZORI: TROSLOJNA STAKLA\nZahtevi zastakljivanja prozora sasvim su se promenili poslednjih godina. U početku su to b...\nTRAŽITE DOBRE IZVOĐAČE RADOVA ZA PODRUČJE STAKLO, STAKLOREZAC?\nmontaža termopan stakla\nklizni stakleni zidovi\nkvalitetna staklena vrata\nStaklo, staklorezac Bačka Palanka\nStaklo, staklorezac Bačka Topola\nStaklo, staklorezac Čačak\nStaklo, staklorezac Kraljevo\nStaklo, staklorezac Kula\nStaklo, staklorezac Preševo\nStaklo, staklorezac Valjevo\nStaklo, staklorezac Vršac


Putin i Erdogan su pobednici u Nagorno-Karabahu | Politika | DW | 11.11.2020\nNovi rat u Nagorno-Karabahu, koji je počeo pre oko mesec i po dana – je okončan. Ali, u noći s ponedeljka na utorak iznenada najavljeni pregovori o prekidu vatre ne okončavaju samo borbe. To menja i dosadašnji status kvo u južnom Kavkazu. Sporazum predviđa da Azerbejdžan u narednim nedeljama obnovi kontrolu nad velikim delovima svoje bivše, većinski jermenske i skoro 30 godina otcepljene provincije Nagorno-Karabah, kao i u obližnjim okruzima.\nAzerbejdžanski predsednik pokazao se kao pobednik. Ali, pobednici su Turska, koja podržava Baku, ali pre svih Rusija, koja sada stacionira svoje mirovne trupe u Nagorno-Karabahu. Obe sile izgradile su uticaj u tom regionu.\nPropalo mirovno rešenje\nGubitnici su Jermenija i međunarodno nepriznata Republika Nagorno-Karabah, koju pak Jermenija podržava. Ali, ne samo one. Pre svih gubitnik je diplomatija. Skoro tri decenije se pod pokroviteljstvom Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) traga za rešenjem. Bez uspeha. Konflikt oko Nagorno-Karabaha je 1994. samo je zamrznut.\nTo bi se doduše moglo posmatrati i kao uspeh, ali „Grupa iz Minska“, predvođena Rusijom, SAD i Francuskom, a koja je bila odgovorna za pregovore, sve više se pokazivala nemoćnom. Bezbrojni predlozi za primirje su odbijani, kako od strane Azerbejdžana, tako i od strane Jermenije. I to sve dok se Baku nije osetio dovoljno snažnim i da je moguće „vojno rešenje“, kako je to Alijev formulisao. Tako on sada trijumfuje, a od mirovnog rešenja za zamrznuti konflikt, što je propagirao Zapad, ostale su samo ruševine.\nKada je krajem septembra ponovo izbio rat u Nagorno-Karabahu, OEBS se rutinski ograničio na pozive za prekid nasilja. Ali, diplomatija koja se vodi preko volje može samo da izgubi. Nakon nedelja žestokih borbi, Azerbejdžan je stvorio novu realnost. A sada je i bez OEBS-a postignut proboj. Zato se postavlja pitanje da li je u tom smislu Grupa iz Minska uopšte potrebna. Te strukture više nemaju šta da kažu u Nagorno-Karabahu. Moguće je da će sada da budu pokrenuti novi formati, u kojima će učestvovati i Turska.\nZapad ponovo pušta Putina da radi šta hoće\nA Rusija? Predsednik Vladimir Putin još jednom je pokazao da svoju vojsku može i želi da upotrebljava kao politički instrument. Pa čak i kada se demonstrativno drži po strani i pušta druge da delaju – u ovom slučaju Ilhama Alijeva. Jermenija je doduše u vojnom savezu sa Rusijom, ali iz Kremlja je nedeljama hladno saopštavano da se Moskva meša u konflikt samo ako je u ratu napadnuta jermenska teritorija.\nTek kada su iz ruskog ugla uslovi bili povoljni, Kremlj je intervenisao. Putinu je bilo stalo do toga da se oslabi jermenski premijer Nikol Pašinjan. Pašinjanov put do vlasti vodio je preko ulične revolucije, koju je Moskva teška srca prihvatila. S druge strane, Rusija je videla dobru priliku da, pored vojnih baza u Jermeniji, konačno stacionira svoje vojne trupe i u regionu Nagorno-Karabaha. Jerevan je godinama bio protiv ruskih mirovnih trupa, ali je morao da pristane zbog pretećeg poraza u Nagorno-Karabahu. Zapad je tako ponovo prepustio polje Putinu – isto kao u Gruziji, Ukrajini i Siriji.\nPovezani sadržaji Rusija, Lični stav\nKljučne reči Nagorno-Karabah, Turska, Rusija, Jermenija, Putin, Erdogan, Pašinjan, Alijev, Grupa iz MInska, OEBS, doplomatija, komentar\nTrajni link https://p.dw.com/p/3l7ie


Malkovič na 48. Festu, noviteti takmičarskog programa - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Malkovič na 48. Festu, noviteti takmičarskog programa\nMalkovič na 48. Festu, noviteti takmičarskog programa\nSlavni američki glumac DŽon Malkovič, producent, dramski pisac i reditelj, biće gost 48. Festa u Beogradu 2020. godine, najavio je gradski sekretar za kulturu Ivan Karl, otkrivajući i novu promenu koncepcije takmičarskog programa beogradskog međunarodnog filmskog festivala.\n0Piše: seecult.org 31. oktobra 2019. 22.35\nMalkovič će na zatvaranju 48. Festa dobiti počasnu nagradu „Beogradski pobednik“ i održati resital uz muzičku pratnju, najavio je za „Novosti“ Karl, koji je i predsednik Odbora Festa.\nMalkovičev dolazak nagoveštavan je i uoči ovogodišnjeg Festa, a prema navodima Karla, sada može da se potvrdi. Organizatori Festa, kako je dodao, u kontaktu su sa još nekim filmskim imenima koja nije otkrio.\nMalkovič je igrao u više od 70 filmova u SAD i inostranstvu, a nominovan za Oskara za uloge u filmovima „Mesta u srcu“ (1984) i „Na liniji vatre“ (1993). Poznat je i po ulogama u „Opasnim vezama“, „Čaju u Sahari“, „Čoveku sa gvozdenom maskom“, „Polja smrti“, „Biti DŽon Malkovič“, „Spaliti posle čitanja“… Osim na filmu, još od 70-ih godina aktivan je i u pozorištu, a između ostalog, režirao je predstave „Histerija“ (2002) i „Dobri kanarinac“ (2007), za koju je dobio Molijerovu nagradu za najbolju režiju.\nNovitet 48. Festa je i objedinjavanje takmičarskog programa.\n„Prva i najvažnija promena je da će festival imati jedan takmičarski program, čiju će okosnicu činiti ‘Srpski film’, koji smo ove godine privremeno preimenovali u ‘Srbija i prijatelji’. U takmičarski program tako ulaze odabrani novi domaći filmovi, filmovi iz regiona gde je Srbija manjinski koproducent i, naravno, ostvarenja iz svih krajeva sveta. NJih ukupno do 20 naslova boriće se za nagradu ‘Beogradski pobednik’ u šest kategorija: najbolji film, režija, muška, ženska uloga, scenario i debitant“, najavio je Karl.\nO nagradama, čiji je novčani fond uvećan, odlučivaće petočlani žiri, a usvojen je predlog umetničkog direktora Jugoslava Pantelića da 48. Fest kroz retrospektive obuhvati filmske radove nobelovca Petera Handkea i najpoznatije role Bekima Fehmiua, dodao je Karl.\nDžon Malkovič, FEST\nVeliko interesovanje Nišlija za doborovoljno testiranje na korona virus


Gde je duhovnost i zašto nije tamo gde je tražiš? — Page 2 of 2 — Wannabe Magazine\nGde je duhovnost i zašto nije tamo gde je tražiš?\nZato ona, duhovnost, obično nije tamo gde je tražimo. Jer ne treba da činimo ništa posebno različito od onoga što radimo svakog dana, da bismo pronašli duhovnost, koja je svuda. Samo treba da se otvorimo za njen uticaj, da razvijemo osećaj i percepciju za duhovne dimenzije, da počnemo da koristimo svoju opremu za duhovnost – svoj mozak, svoje srce, svoju svest i intuiciju – koji su takođe oprema i za sve drugo što radimo u životu. Inače, možemo da nastavimo svakog dana da idemo na posao, mada možda shvatimo da želimo da radimo neki drugi posao, da se družimo i izlazimo, mada možda poželimo za sebe bolje društvo i smislenije sadržaje, da volimo i vodimo ljubav, mada možda shvatimo da želimo partnera koji nas više voli i poštuje i otkrijemo da seks ima vrlo duhovnu dimenziju, kada ga imamo sa nekim koga veoma volimo i ko nam uzvraća na isti način.\nDakle, duhovnost je već tu – u svemu što radimo, u svemu što volimo, što nas zanima i angažuje.\nŽivot u svakodnevici je vrhunski ispit duhovnosti – jer njegov ritam uspavljuje svest i iscrpljuje dušu. Mi treba da pronađemo balans u davanju i primanju, da razgraničimo važno od nevažnog i da među važnim stvarima vrednujemo najpre najvažnije, da pronađemo odgovarajuću hranu za svoju dušu i svoje telo, da obezbedimo sebi mir, odmor, zabavu, da se povežemo sa ljudima koji oplemenjuju naš život, da radimo ono u čemu nalazimo sebe, da pronađemo uživanje i smisao u svom životu i da praktikujemo svakodnevno to što nalazimo.\nBiti ono što jesi i živeti ispunjenim životom, izuzetni su dometi duhovnosti koje može da dostigne svaki čovek i čemu svako treba da teži.\nNe treba nigde da ideš, da nađeš duhovnost, samo treba da budeš sto posto tu gde jesi.\nIzvor fotografija: www.pexels.com\nKljučne reči Aleksina Đorđevićblogblogoviduhovnostmagazin za ženemodni magazinMotivacijapopularna psihologijaWannabe MagazinWannabe Magazineženske pričeženske temeženski magazinženski modni magazinženski razgovori


Natalna karta je pozicija planeta na nebu u trenutku rođenja osobe, predstavljena u dve dimenzije – na listu papira. Nekada su se pozicije planeta računale „ručno“ uz pomoć određenih tabela, danas postoje astrološki programi koji omogućavaju ovu izradu – ali tumačenje i predviđanje događaja, ne radi računar. Horoskop Natalna karta ili horoskop, kombinacijom položaja planeta…\nHorarna astrologija je praktična, precizna i brza – pogodna za rešavanje jednog, trenutno aktuelnog problema, nedoumice koju imate. Od najveće važnosti je formulacija samog pitanja koje se postavlja, od čega zavisi i kvalitet tumačenja. Pitanja tipa: “ Kada ću se zaposliti?“, „Da li ću dobiti otkaz?“, „Da li ću ove godine sresti budućeg partnera?“ i…\nPodznak ili ascedent u natalnoj karti određuje znak koji je u usponu u momentu rođenja. Planeta koja vlada znakom i njen položaj su prvi i najvažniji pokazatelj osobina ličnosti. Vreme rođenja je trenutak kada dete udahne vazduh – plač koji se čuje je reakcija na rad žljezde koja se sada probudila i preuzima funkciju disanja,…\nPostoje dva stepena u okviru svakog astrološkog znaka – osmi i dvadeseti – koji naglašavaju posebnu vrstu događaja ili problema, bilo da se nalaze na uglu polja ili da su u konjukciji sa nekom planetom. Osmi znak Zodijaka je Škorpija – osmo polje natala govori o načinu na koji završavamo život, eventualnim opasnostima u kojima…\nPlaneta Merkur više puta godišnje menja svoj pravac kretanja iz direktnog u retrogradni. Nekoliko dana pre promene pravca, njeno kretanje je usporeno – nalazi se na istom stepenu. Taj položaj se naziva stacionarnim. Obzirom da simbolizuje naš način razmišljanja, kretanja – njegovo mirovanje upućuje na nešto vrlo bitno, posebno i važno u okviru oblasti kojom…\nPoložen u ovom znaku, Mesec simbolizuje želju za saradnjom sa drugima, izvesnu zavisnost od njih ili potčinjenost. U dobrim aspektima sa Venerom, daje osećajnost, empatiju, uspešno druženje ili pomoć od osoba ženskog pola. Teži aspekti ukazuju na nesklad, sukob sa majkom ili ćerkom, pogrešno shvatanje lepote u bilo čemu…Mesec u Vagi je simbol otmenog porekla,…\nMisterija, reč koja navodno potiče iz grčkog jezika – mistikos ( videti zatvorenih očiju) – u današnjici predstavlja nešto nedokučivo ili neobjašnjivo. Žene poseduju energiju koja je vođena emocijom, kompleksan um u obliku vage sa prirodno ugrađenim tasom. Žene su misterija samo onima koji ne žele da ih upoznaju, onima koji ne prihvataju njihovu ličnost.…\nVodoliji kao fiksnom znaku, element vazduha daje dozu ekscentričnosti, nestalnosti i originalnosti. Vodolije mogu biti vrlo sebične, ali i humane – u zavisnosti od postavke vladara. Venera u ovom znaku se izražava upravo tako – nikada predvidljiva, uvek različita i posebna. Osobe koje imaju Veneru u Vodoliji, vole na poseban način… Položaj Venere u natalu…\nPlanetoid Hiron ( Chiron) i njegova pozicija u natalnoj karti ukazuju na osobu ili oblast u okviru koje ćemo pokazati slabost. Nećemo biti u mogućnosti da promenimo stvari, prilagodimo ih sebi. Predstavlja Ahilovu petu natala – ranjivo mesto – čiji položaj nam opisuje šta ili ko je onaj ko će biti uzrok problemu koji ne…\nEgzaltiran Mesec u znaku Bika\nPoložaj Meseca u znaku Bika naziva se egzaltiranim – pozicija koja simbolizuje naglašenost, preuveličavanje ili isticanje svega što Mesec predstavlja u horoskopu. Prolazeći kroz ovaj znak, Mesec donosi dubinu osećaja, maštu prožetu čulima, sklonost umetnosti, boemstvu, uživanju. U zavisnosti od stepena na kom se nalazi, položaj u Biku može doneti mnoge benefite osobi, stoga je…


Petnica je Srbija* | B92 Blog\nPetnica je Srbija*\nGoran Vučković / 26.10.2013. u 16:04\n*Molim pogledajte dodatak na dnu teksta, nisam želeo da menjam originalno obećanje bez dogovora.\nNikad nisam bio u Petnici - ni na nekom od tih đačkih naučnih kampova, čak ni u prolazu - ali ideja ustanove mi se sviđa. Sviđa mi se i to što je u pitanju neprofitna organizacija, koja se trudi da pristup deci ne bude ograničen mogućnošću plaćanja komercijalne cene takve vrste obrazovanja, nego da kriterijumi budu na bazi znanja i ideja, a da se troškovi pokriju na drugi način.\nSa Dunjinog bloga preuzimam ovaj link na vest da Petnica trenutno ima akutan problem sa finansiranjem, zbog neuplaćivanja obećanog iznosa od strane "države" (koji god državni organ je to obećao pa nije ispunio). Nadam se da će kratkoročni problem biti premošćen što pre - a u međuvremenu bih voleo da predložim način da se, na srednji rok, smanji zavisnost od državnog budžeta i da deo finansiranja na sebe direktno preuzmu oni koji veruju da je Petnica potrebna Srbiji - a posebno, nadam se, oni koji su sami imali priliku da se uvere u vrednost Petnice kao obrazovne institucije - oni koji su u njoj nekada bili, a sada su odrasli i postali finansijski sposobni.\nOvo je link na Fond Petnica. Fond je jedan od načina finansiranja Istraživačke stanice Petnica, ali je, sudeći makar po sajtu, vrlo zapušten. Na ovom linku možete izabrati kategoriju članstva koja vam odgovara. Iznosi su iz 2009. godine, ali računam da važe, pošto nisu promenjeni.\nEvo šta bih predložio: ispod je moje obećanje o pristupanju Fondu pod određenim uslovima. One koji misle da je ovo dobra ideja i želeli bi da je podrže molim da ostave ispod komentar sa svojim imenom i prezimenom i kategorijom članstva i periodom koje obećavaju za sebe, pod istim uslovima.\nZa one koji nisu registrovani na b92 blogu a imaju twitter nalog, predlažem da svoje obećanje pošalju koristeći haštag #fondpetnica.\nEvo dakle moga obećanja:\nAko u sledećih mesec dana uprava Petnice i Fonda Petnica ažurira sajt Fonda Petnica na dole opisan način i bude održavala sajt u narednim godinama, i ako bar još 9 osoba bude uradilo slično kao ja (bilo koja kategorija članstva) obećavam da će se moja porodica učlaniti (kategorija porodični član) u Fond Petnica i biti član makar sledećih 5 godina.\nStvari koje očekujem da vidim na sajtu Fonda Petnica i na sajtu Istraživačke stanice su:\n1. Godišnji izveštaj o radu fonda u smislu statistike broja članova po kategorijama od početka rada fonda do danas.\n2. Završni račun Istraživačke Stanice za poslednje tri godine - osnovne kategorije prihoda i rashoda u iznosima i procentualno, među kojima je i priliv iz Fonda, čak i ako je 0.\n3. Ova dva izveštaja promptno postavljena po usvajanju od strane odgovarajućih upravnih tela Stanice i Fonda svake godine na sajtove Stanice i Fonda, dok god budem bio član.\n4. Broj računa za uplatu članarine iz inostranstva (BIC/IBAN) javno objavljen na web stranici Fonda.\nAko se na ovom blogu do njegovog zatvaranja za 7 dana (i na #fondpetnica na tviteru) prijavi ukupno makar 9 onih koji žele da podrže ovu ideju (znači da nas ukupno bude bar desetoro), za tačno mesec dana, u ponedeljak, 26. novembra 2013. godine, otići ću na web sajtove Istraživačke stanice i Fonda i proveriti da li je ispunjeno 1,2 i 4 sa liste gore. Ako bude, popuniću i poslati emailom pristupnicu i dati nalog za međunarodni bankarski transfer mojoj banci.\nA sada nešto kratko o naslovu ovog bloga.\nMislim da je slučaj finansiranja Petnice bolno precizna minijatura odnosa srpskog društva prema samom sebi. "Svi su krivi", a posebno apstraktna "država" zato što nešto što mislimo da je dobro ne dobija dovoljan iznos iz budžeta da može da funkcioniše. Mislim da naš odnos prema zajedničkom dobru treba radikalno da se promeni ako želimo bilo kuda napred. Ovaj tekst i inicijativa je jedan pokušaj pomeranja na tu stranu.\nMolim da oni koji veruju u ovakvu promenu, a ne misle da je baš Petnica dobro mesto da se ovako nešto započne, odaberu svoju neprofitnu organizaciju i urade ovo isto što i ja - ili naprave novu, ako im ni jedna od postojećih ne odgovara, a postoji nešto za šta misle da treba da postoji.\nMolim upravu Istraživačke stanice i Fonda Petnica da ovu inicijativu shvate onoliko ozbiljno koliko bude onih koji se pridruže. Smatram da je stanje sajta fonda i nepostojanje nikakvih informacija o rezultatima po godinama sramna stvar, ali razumem (koliko god to ne bio valjan razlog) da je možda nastalo kao posledica razočaranja. Želeo bih da Petnica postane primer kako se ove stvari uspešno rade. Želeo bih takođe da se kao praksa uvede da se deci koja dođu kaže da ako im boravak u Istraživačkoj stanici ostane u lepom sećanju, pomisle na nju kada odrastu a neka druga deca budu na redu da dođu - i pomognu onako kako su njih pomogli.\nMojoj supruzi (koja takođe nije nikada bila u Petnici) i meni će biti čast i zadovoljstvo da budemo jedni od mnogih koji podržavaju Istraživačku stanicu Petnica i ideju stimulisanja samoinicijativnog naučnog i tehničkog usavršavanja dece u Srbiji. Samo molimo za minimalnu transparentnost opisanu gore.\nEDIT: Sa Tviter naloga Petnice su odgovorili da će primedbe (pretpostavljam u vezi transparentnosti) biti uvažene do kraja godine - pa bih zamolio, ako se svi slažu, da proveru sajta odložimo do ponedeljka, 6. januara 2014. godine. Nadam se da je ovo u redu svima koji su se priključili inicijativi. Ako nije, molim vas javite se u komentarima - ja sam svakako za to da im damo još mesec dana da srede sve što treba.\nDragan Pleskonjic 16:15 26.10.2013\nPodržavam ideju i pridružujem se na isti način.\nsrdjan.pajic 16:35 26.10.2013\nEDIT: Zaboravih da specificiram kategoriju: isto kao Vučko, porodično, 5 godina min.\nAna WithAFamilyNameTooHardToPron 16:41 26.10.2013\nJelica Greganović 16:05 28.10.2013\nTek sada sam videla ovaj blog, podržavam i pridružujem se, s tim što mene na twiteru nema, ako išta koristi deljenje po fb, reci...\nGoran Vučković 16:42 28.10.2013\ndeljenje gdegod pomaže - samo ako može kategorija (pojedinačno/porodično - i da li se računaš u inostranstvo ) i period (obećani broj godina), molim te?\ngrmfrm 16:47 26.10.2013\n... je sto imamo previse ovakvih blogova u zadnje vreme.\nGoran Vučković 16:49 26.10.2013\nJel? može neki link?\ngrmfrm 18:09 26.10.2013\nRekao bih da ne pratis blog redovno?\nEvo recimo Jelicini blogovi, njih bih posebno izdvojio, jer se bave decom i njihovim potrebama, po meni je to najvaznije.\nGoran Vučković 18:11 26.10.2013\nEvo recimo Jelicini blogovi, njih bih posebno izdvojio jer se bave decom po meni je to najvaznije.\nMislim da se nismo razumeli. Hvala na objašnjenju svakako.\ngrmfrm 18:15 26.10.2013\nPa sad ako ne zelis da objasnis gde je zabuna ok\nMilan Novković 16:52 26.10.2013\nŠta ćeš ako ...\n... ti se izveštaji ne svide?!\nAl ajde, tebe pratim naslepo, +1\n(postao moj ideal, btw, obrazac gde nimalo ne moram da razmišljam, nego samo radim).\nJel meni vreme da počnem da izigravam pesimističkog baksuza sa 55?\nAko jeste evo - neće se ispuniti svi tvoji uslovi.\nOvo nema veze sa Peticom i pameću, većina pesimističkih baksuza su, verovatno, takvi po nekom višem smislu, a ne pojedinačnim slučajevima.\nJa sam nekoliko puta na neke akcije slao tamo (ne u Petnicu, njima nisam do sada) značajnije sume novca - ni pisma ni razglednice, muk.\nNisu mi ni bitni, naravno, nego sam jednom ja nešto malo organizovao (jako davno bilo, i ti si dao lovu) pa mi skočiše za vrat kao lopovu koji vara preko Interneta, ne mogućem lopovu, nego sigurnom, onako, po osećaju.\nNije strašno, ljudi imaju loša iskustva, a i ti imaš bolju reputaciju, I am in\nPreporuka: 520 / Link / Replika: 1 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nGoran Vučković 16:59 26.10.2013\nRe: Šta ćeš ako ...\nTo je stvar kulture vođenja neprofitnih organizacija, računam - taj odnos. I to bih voleo da se menja. Za početak makar finansijski izveštaji, valjda će ostalo doći s vremenom - to je, na kraju krajeva, jednostavna forma na koju smo mi navikli u društvu koje ima mnogo dužu i manje "prekinutu" tradiciju neprofitnih organizacija.\nU tom smislu (lepih manira itd.) da zahvalim Plekiju, Srkiju, Ani i tebi na podršci\nBiljana 77 16:54 26.10.2013\nBlic je pokrenuo akciju Srce za decu koja se na njima svojstven način (malo odviše patetično, ali da ne kritikujem mnogo) bavi pričama najsiromašnijih porodica u Srbiji, ali to daje konkretne rezultate i vrlo su transparentni.\nBitka za bebe je takođe bila takva, i veoma uspešna, tako da verujem da je moguće i fondove vezane za državne ustanove naučiti kako da funkcionišu. Ljudi vole da vide gde je otišao njihov novac, ne radi neke "kontrole" već zato što svakom od nas prija da vidi neki konkretan boljitak za koji smo makar delimično zaslužni.\nGoran Vučković 17:01 26.10.2013\nHvala na primerima - mislim da je bitno i ohrabrujuće za one koji žele da organizuju ovakve stvari da znaju da postoje uspešni primeri.\nJJ Beba 16:58 26.10.2013\nbila sam u petnici, moja ćerka je u petnici bila od polaznika do predavača.\nsvaka pomoć ovoj ustanivi je dobro došla.\nuros_vozdovac 17:06 26.10.2013\nJa sam petničar\ni vidim da je neko skinuo yagi antenu koju sam postavio na krovu iznad trpezarije, da bi se čuli sa ekipom sa Gučeva\nFinansiranje je vazda bilo:\nNe verujem da je vlast u Petnici uopšte u stanju da ispuni tvoje zahteve, ne zato što su neznam kako teški, nego zato što su za naš mindset strani. Udaraju na samopoštovanje.\nPraštano je petnici musavo upravljanje baš zbog društvene potrebe koju ispunjava na neobično dobar način, i što Vigor ima mnogo talenata, ali javnost rada svakako to nije.\nNe znam koliko je moguće, ali Petnica bi morala da ima finansiranje bez obzira na Vigorov musavluk. Bez Vigora to neće funkcionisati, bojim se.\nPreporuka: 208 / Link / Replika: 7 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nGoran Vučković 17:18 26.10.2013\nRe: Ja sam petničar\nRačunam onda je to Vigorov izbor. Vidimo se na sajtovima Petnice 26. novembra (ako nas se skupi bar 10)\nuros_vozdovac 17:26 26.10.2013\nVidimo se na sajtovima Petnice 26. novembra (ako nas se skupi bar 10)\nVidimo se svakako, računaj na mene.\nGoran Vučković 17:30 26.10.2013\nHvala - za sad znači šestoro nas (u zavisnosti kako Anđa i Nurudin odgovore, pošto imamo malo smetnje na vezama\ngrmfrm 18:13 26.10.2013\nOvo potpuno razumem. Ja samo mogu da zamislim te fine ljude okrenute obrazovanju, nauci i kulturi koji barataju silnim informacijama ali im je upravljacki menadzment strana pojava.\nnsarski 18:13 26.10.2013\nPod uslovom...pod uslovom da me naucis kako elektronski da sa svog racuna u Srbiji prebacim novac na Petnicu (ja sam trenutno van Srbije i bicu u tom statusu do polovine decembra)\nGoran Vučković 18:15 26.10.2013\nNe umem to da te naučim ali mogu da prebacim i za tebe (samo reci kategoriju) pa mi dođeš kad se vidimo sledeće godine.\nnsarski 18:27 26.10.2013\n(samo reci kategoriju\nPa, ista kao i ti. Pojedinacna, valjda...cek da vidim. Regularni clan (sitnu decu nemam, ali mozda cu i njih nagovoriti ako ih na'vatam), cini mi se.\nJos ako je ovo i obecanje da cemo se videti sledece godine (a ne kao ove da me zaobidjes), onda je zadovoljstvo vece.\nUostalom, mogu da ti dug dostavim preko Milana kad se vratim u Bg. u decembru. Onda ne moram da sedim pored telefona i uzaludno ocekujem tvoj poziv :)))\nnurudin 17:21 26.10.2013\nPreporuka: 104 / Link / Replika: 9 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nangie01 17:26 26.10.2013\nGoran Vučković 17:29 26.10.2013\nAnđo i Nurudine - malo indiskretno pitanje - jel ovo i obećanje finansijske podrške (čisto da znam kako da brojim - nadam se da ste pročitali blog)?\nangie01 17:34 26.10.2013\nprocitala blog, otpraticu nastavak, pa cu u odnosu na to da se ponasam- tako sam shvatila tvoj projekat.\nGoran Vučković 17:36 26.10.2013\nMožda nisam dobro objasnio - ideja je da oni koji se slažu sa obećanjem i uslovima obećaju i sami pod istim uslovima - znači ako nas se skupi 10, šta je ko obećao treba da ostvari, ako i uprava Petnice uradi svoj deo.\nZnači nemam ništa protiv da bude puno konceptualnih podržavalaca Petnice, ali bih zamolio da na ovom blogu ko kaže "podržavam" pripremi i pare\nangie01 17:59 26.10.2013\nna sajtu lepo stoji kako moze da se pomogne Petnici, sa sve kategorijama, sad, da l ovde kod tebe treba da se jave samo oni koji hoce da ucestvuju zajedno?\nGoran Vučković 18:02 26.10.2013\nJa sam zamolio da mi se pridruže oni koji bi hteli na sličan način da pomognu. Obećanje nije akceptni nalog, ali ideja je i da momentum obećanja bude motivacija upravi Petnice da postavi dokumente koje su traženi i znak da to neće biti izgubljeno vreme.\nNe bih te dalje gnjavio objašnjavnajem, nije poenta da ovo isterujemo na silu - za sada te ne računam - javi ako treba.\nangie01 18:10 26.10.2013\nnije poenta da ovo isterujemo na silu\nne vidim sta je na silu- nisam samo shvatila da to mora zajedno.\nnurudin 18:34 26.10.2013\nДа појасним моју подршку. Већ четири године за редом настојим да у школи у којој радим промовишем идеју ИС Петница. Тренутно 12 ученика, две године за редом, похађа курсеве у Петници, и школа финансира сваког ученика, ништа не иде на терет Петнице. Наставићу и даље, пробаћу и преко блога да пишем о Петници, а већ сам и писао.\nЕто, зато сам написао подршка, а не новчана помоћ, јер нисам у могућности, а радо бих. Горане, подршка и за Вас, и свака похвала!\nGoran Vučković 18:37 26.10.2013\nHvala na objašnjenju i izvinjavam se još jednom na indiskretnosti - samo pokušavam da održavam brojač\nGoran Vučković 18:03 26.10.2013\nPlekijev i moj kolega iz firme Dejan Vesić se uključio preko tvitera - link\nPredrag Brajovic 18:59 26.10.2013\nАко не банкротирам, рачунај и мене\nМало си сувише отворено поставио блог. Понеки од оних који би помогли просто немају. Овде је економски крш и полом, и малтене само се чека да неко затвори кафану и потера све госте-Србље кући. Мањина је оних који неугрожени пролазе кроз све ово, то јест кроз јуначке економске резултате претходних српских влада. Не замерам ти мањак осећаја за финесу, али... мислим да би од мог коментара изјашњавање о учешћу теби на ПП било сасвим довољно. Овако, помало гураш прст у око понеком.\n(Бешмисве, колико ја подразумевам ту твоју несносну толеранцију... )\nМУЗИКА КОЈА ПРАТИ МОЈЕ ИЗЛАГАЊЕ\nGoran Vučković 19:08 26.10.2013\nImam potpuno poverenje u tvoju poslovnu spretnost (uvećao brojač)\nIndividualno članstvo/Srbija, računam, 5 godina (sa gornjom ogradom)?\nМало си сувише отворено поставио блог. Понеки од оних који би помогли просто немају. Овде је економски крш и полом, и малтене само се чека да неко затвори кафану и потера све госте-Србље кући. Мањина је оних који неугрожени пролазе кроз све ово, то јест кроз јуначке економске резултате претходних српских влада. Не замерам ти мањак осећаја за финесу, али... мислим да би од мог коментара изјашњавање о учршшћу теби на ПП било сасвим довољно. Овако, помало гураш прст у око понеком.\nSasvim razumem da ovo ne mogu svi sebi da priušte - ali mislim da tim pre od njih nema smisla to tražiti (tj. kroz budžet). Ideja je da podrže oni koji veruju, a mogu to sebi da dozvole, tako da taj "nevoljni" deo bude što manji.\nHvala za priključenje akciji\nPredrag Brajovic 19:14 26.10.2013\nДоживотно, па колико потрајем!\nGoran Vučković 19:17 26.10.2013\nTalentovana deca Srbije ti žele da doživiš duboku starost\nmirelarado 19:28 26.10.2013\nИ од мене музички прилог и ПП. :)\nzilikaka 19:25 26.10.2013\nZnači, pojedinačna kategorija, jedna godišnja članarina od mene.\nGoran Vučković 19:55 26.10.2013\nI naravno da zahvalim na pridruživanju akciji!\nJukie 19:30 26.10.2013\nPošto se ovo odnosi samo na blogere, ne treba da ovaj blog delimo na fejsbuku?\nTj. ne treba rečima "javite se narode" nego "vidite kako se blogeri trude"\nGoran Vučković 19:54 26.10.2013\nPleki i ja smo već podelili na Fejsu i Tviteru i bilo je retvitova itd - ali ništa ne fali da to i drugi urade, hvala\nGoran Vučković 19:50 26.10.2013\nSa zilikaka smo već 10 a došla su dva PP-a u koje ja bar imam 100% poverenja - jedan domaći / pojedinačni i jedan strani/porodični.\nMolim sve koji imaju želje da podrže Petnicu - da se ne obaziru na činjenicu da nas ima sve više i više - nego da urade isto što i mi\nzilikaka 20:06 26.10.2013\nSa zilikaka smo već 10\nJedino bih mogla da primetime da bi bolje zvučalo da si primenio sklanjanije.\nKraja 20:06 26.10.2013\nkategorija R - srbija\n...gde bas 12+1...\nGoran Vučković 20:15 26.10.2013\nHvala na požrtvovanju za redni broj\nkukusigameni 20:19 26.10.2013\nJa čekam, čisto malo da zajebavam.\nGoran Vučković 20:20 26.10.2013\nGoran Vučković 20:22 26.10.2013\nJoš jedna PP varijanta, pojedinačno/Srbija, za sada 1 godinu (uz nadu za nastavak)\nnsarski 21:04 26.10.2013\nMislim da ne treba preterivati s petogodisnjom pretplatom na "nevidjeno" - to mi malo lici na onu scenu iz filma "Ko to tamo peva." Da vidimo sta ce s ovim da urade...\nprinci 21:08 26.10.2013\nU skladu sa zalaganjima na\nonom blogu, a čisto doslednosti radi, moj glas (i pare) bi išle ka formiranju fonda iz koga bi se finansirala neka vrsta srpske coursere, udacity-ja, ili edxa za osnovne i srednje škole. Znači, umesto ulaganja u ekstremno nadarene talente, koji bi i inače završili na visokoškolskim ustanovama diljem sveta (jedan Oto fon Burg, primerice, bi isti broj medalja na IMO-u osvojio i bez Matematičke gimnazije), ili egotripove nekih pojedinaca (da ne imenujem), zašto ne stvoriti uslove i resurse koje bi mogla da koriste sva deca diljem Srbije, u Leskovcu, Arilju, Surdulici ili Nišu (dobro, i u Somboru i Vršcu, :))? Da ne pričam što bi takva hipotetička kursera ili kako se već zove i pokoje dete u Bosni, Hrvatskoj ili na Kosovu mogla da nauči da Srbi i nisu baš kompletni idioti kakvim ih se predstavlja. Takvi kursevi bi imali odjeka i u iseljeništvu, siguran sam (dodatna kinta).\nPored uslova koje Vučko navodi, trebalo bi svakako paziti da se u ovakvu akciju nikako ne uključe SPC, partije ili nekakvi NGO manijaci.\nPreporuka: 1664 / Link / Replika: 6 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nzilikaka 21:15 26.10.2013\nRe: U skladu sa zalaganjima na\nzašto ne stvoriti uslove i resurse koje bi mogla da koriste sva deca diljem Srbije, u Leskovcu, Arilju, Surdulici ili Nišu (dobro, i u Somboru i Vršcu)?\nAl si ovo procedio kroz zube...\nA šta fali nama s ove strane?\nGoran Vučković 21:24 26.10.2013\nnadam se da će tvoje ideje motivisati nekoga da napravi takav fond koji će te motivisati da se uključiš.\nŠto se tiče tih uslova, ja ih ne postavljam, iz nekoliko razloga (ne zameram ti ništa, samo da razjasnim):\n1. I ja sam otišao... posle desetak godina i osnivanja i razvoja (sa nekoliko drugara) firme u Srbiji, ali prosto više nisam tamo. Mom sinu će alumni biti Hutcheson Grammar škola iz Glazgova - on sa Srbijom ima vrlo tanke veze. Sa punom svešću i rado prihvatam "rizik" da ta deca odu iz Srbije - ne planiram da tučem decu kad počnu da liče na mene, da parafraziram Duška Radovića.\n2. Radna mesta ne stvaraju svi podjednako. Nadam se da ti koji u osnovnoj i srednjoj školi imaju interesa da odu na nedelju-dve van kuće da se druže, nauče i urade nešto (pa možda ne otišlo u US i EU patentne zavode odmah) - da su to oni koji će stvarati radna mesta. Neki van Srbije - ali ne računam to kao loše - to je jednostavno priroda stvari. Svet je mali i postaje sve manji. Rekao sam gore - nek se oni sete Petnice i druge, tuđe dece kad budu gde već budu - i mislim da smo uradili svi dobar posao.\nHvala svakako na javljanju.\nprinci 21:34 26.10.2013\nNema na čemu. Poruka je poruka, čak i kad padne na gluve uši. Namera mi svakako nije ni da otvaram radna mesta ni da ičiju decu vraćam Srbiji (pogotovu ne onu koja s istom i tako imaju vrlo tanke veze), a još manje da "branim" onoj deci koja su rođena i žive u Srbiji da idu iz nje. Samo mislim da je i za Srbiju a i za ostatak sveta celishodnije ulagati ne u one koji su dokazano talentovani, nego u one koji stragluju da u sebi nađu talenat za nešto. Mislim da je za svaki napredak zajednice važnije dizati prosek, nego razvijati ekstrem. Ako me pitaš zašto tako mislim, ne bih tačno znao odgovor. Verovatno urođeno levičarstvo. Levičarska kuka, :).\nkukusigameni 21:35 26.10.2013\nJukie 22:23 26.10.2013\n...formiranju fonda iz koga bi se finansirala neka vrsta srpske coursere, udacity-ja, ili edxa za osnovne i srednje škole. Znači, umesto ulaganja u ekstremno nadarene talente, ... stvoriti uslove i resurse koje bi mogla da koriste sva deca diljem Srbije, u Leskovcu, Arilju, Surdulici ili Nišu (dobro, i u Somboru i Vršcu,\nNije mi baš najjasnije koju tačno ciljnu grupu đaka bi želeo da uključiš kao korisnike (tj. detaljno mi opiši jedno dete u ciljnoj grupi, pa ću da kažem "A-ha! To je kao onaj Vlada Perić" ).\nDeca koja nisu nadarena za nešto, ali žele da koriste resurse? (ne znam šta znače "coursere, udacity-ja, ili edxa" pa mi i to objasni. Da li je to kao forum ili kao datoteka filmića na neku temu)\nOtkako sam čitao deo o nadarenoj deci u pravilniku o IOPima, izgleda da tu spadaju sva deca tako da su me načisto zbunili\nGoran Vučković 22:36 26.10.2013\nDrugari, jel mogu da vas zamolim ako može da završite ovo na PP ili ako bi Dunja bila ok da tamo dovršite?\nDa ostavimo ovaj blog što čistiji za ovu konkretnu inicijativu...\nmaksa83 21:25 26.10.2013\nDa se zapljunem za tu tvoju kategoriju.\nGoran Vučković 21:26 26.10.2013\nSuper, hvala Makso!\nIde PP za detalje, da ne pravimo šum ovde.\nGoran Vučković 22:04 26.10.2013\nJoš jedno poznato lice na PP ("adresa poznata redakciji" ), porodično/Srbija, 1 godinu za sada - hvala\nGoran Vučković 23:31 26.10.2013\nsrdjan.pajic 23:57 26.10.2013\nRe: Reakcija Petničana\nŠta su to "provizije za mikrodonacije"? Jel to znači da banka drpa deo od donacija, ili nešto drugo? EDIT: odgovor može i na PP.\nmirelarado 00:03 27.10.2013\nŠta su to "provizije za mikrodonacije"? Jel to znači da banka drpa deo od donacija, ili nešto drugo?\nБанке, по дефиницији, дрпају увек и од свега, питање је само колико.\nzovitemegrunf 23:38 26.10.2013\nlajanje na meteore\nRacunaj na mene, ako oni odrade svoje, tu sam bar prvu godinu, a posle pratimo situaciju. Moje dete je strasno zagrejano da dogodine ode na naucnu misiju lajanja na meteore, koju Petnica svakog avgusta organizuje na Debelom Brdu, moram malo da podrzim\nPreporuka: 104 / Link / Replika: 6 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nGoran Vučković 23:41 26.10.2013\nzovitemegrunf 00:20 27.10.2013\nU, jbt,17, ja sam Grunf a ne Mladza\nDa, pojedinačno/Srbija/godinu..pa pratimo izvestaje\nVesna Knežević Ćosić 08:59 27.10.2013\nRe: lajanje na meteore\ndete je strasno zagrejano da dogodine ode na naucnu misiju lajanja na meteore, koju Petnica svakog avgusta organizuje na Debelom Brdu\nnek' ne zaboravi da ponese luftmadrac, jer će celu noć da leži na zemlji izvrnut na ledjima i laje na meteore:)\nps. Izvini Vučko, ovo je bitno, da dete ne nazebe, govorim iz iskustva!\n(Moji se ove godine, kao stara polazničko predavačka ekipa ubacili ko padobranci, iz sentimentalno posmatračkih razloga, dosli s slovenačko- ruskom ekipom takođe upadačkom, bilo ih četvoro na jedan dušek, poprečke)\nzovitemegrunf 18:15 27.10.2013\nPisuci, namerno sam upotrebio rodno neutralan izraz "dete", ne znam zasto, u trenutku mi pademinaum tek tako. I od svih, bas ti da ga procitas u muskom rodu E, greska. Radi se o devojcici, koju je Rale na dan rodjenja krstio Turbo Lejzer, mislim da sam pominjao na tvom blogu posvecenom Kenu Olsenu. Pomenuta Turbo me je u turbo prozujavanju kroz kucu zamolila da te pozdravim i da kazem da ce poneti i posebno cebence za jajnike .\nNego, da se vratimo na temu, ovaj blog je kao one svadbe gde se koverte ne ostavljaju na ulazu, nego otvaraju pred muzikom\nVesna Knežević Ćosić 18:23 27.10.2013\ngrunfe, šta da ti kažem, ljubi dete:)\na turbo lejzer\nzovitemegrunf 18:37 27.10.2013\n...bese, ma necemo se bedacimo\nalselone 07:26 27.10.2013\nPripisi i mene\ni za sam da se saceka do januara.\nvladaxy 08:07 27.10.2013\nRe: Pripisi i mene\nalselone 09:10 27.10.2013\nGoran Vučković 09:59 27.10.2013\n(detalje pitam na pp)\n(Broj 18 je Vladimir Vučinić (@vvlada), preko tvitera)\n8c_competizione 12:10 27.10.2013\nGoran Vučković 12:24 27.10.2013\nSjajno, jubilarni 20-ti, hvala!\nDetalje pitam na pp.\na_jovicic 16:02 27.10.2013\n... i jedan "nevažeći" glas\nApsolutno podržavam! ... ali moj glas ne može da se računa pošto sam u "sukobu interesa" (tj. uključen u nastavni proces u ISP) pa neko može da nas optuži za "štelovanje" counter-a\nGoran Vučković 16:14 27.10.2013\nSuper, hvala - može samo kategorija (pojedinačno/porodično/štagod) i broj godina (obećanih)?\nKRALJMAJMUNA 16:05 27.10.2013\nPodrška i od životinjskog kraljevstva.\nGoran Vučković 16:17 27.10.2013\nKao što vidimo u akciju se uključuje i plemstvo - dobrodošli Vaše Kraljevsko Veličanstvo i zahvaljujemo na podršci\nmesan 18:00 27.10.2013\nAkcija i informacije\nSvaka vam čast što ste nagativnu kritiku pretvorili u odličnu akciju!\nInteresantno mi je ovo, sa sajta Fonda:\n"Član Fonda dobija ... i pravo neprekidnog uvida u rad Fonda."\nMožda bi vredelo saznati koje to podatke Petnica obezbeđuje članovima, i da li bi ti podaci zadovoljili vaše razumne kriterijume. Možda osim osvežavanja sajta i nema puno dodatnog posla za njih.\nGoran Vučković 20:17 27.10.2013\nRe: Akcija i informacije\nPročitao sam to odmah - juče sam žvakao sve što može da se nađe Guglom - na sajtu stanice, na sajtu fonda, na almanahu, gde ima stvari koje je prosto neverovatno da nisu na sajtu fonda, na naslovnoj strani, sa sve šarenim slikama i logoima firmi. Mozak boli.\nPoenta postavljanja ovih informacija (tj. zahteva kao preduslova) nije da bih ih ja lično video. Već sam dobio uveravanja od ljudi kojima poprilčno verujem da su knjige fonda čiste i da je Petnica jedna od boljih stvari koje u Srbiji postoje - ali BAŠ TO je ono zbog čega još više želim da stoje okačene tamo. Zato da bi ih oni koji dođu kao što sam ja juče došao, koji NISU članovi fonda, a razmišljaju se da postanu - da ih vide i da ih to motiviše da se priključe. Jer ovo tekuće stanje na sajtu fonda je šizofreno - poslednja izmena od pre četiri godine, nikakve ideje ko sve učestvuje (koga ne mrzi izgugluje na Almanahu ko se sve priključivao ili kad - ali treba biti strpljiv i tvrdoglav i kopati i onda ekstrapolirati), nikakva ideja koliko sve to znači... zato sam i napisao da na bazi sadržaja izgleda da je uprava aljkava i operisana od zdravog razuma (ili previše emotivna - razočarana - pošto su možda očekivali instant uspeh - a to tako prosto ne funkcioniše).\nRačunam da to održavanje sajta fonda neće uzeti više od par radnih dana godišnje, a poenta minimalno 10 učesnika i ovog "otvaranja koverata pred muzikom", da se izrazim Grunfovim rečima, je:\n- da se ubedi uprava Fonda da će im se ta dva čovek dana godišnje vratiti\n- da se da pozitivan primer drugima\nOni koji su pravili ranije pozive sličnog tipa (ili onih gde se radi o ličnim problemima, a ne institucijama) na koje sam se odazvao znaju da sam se odazivao pre svega na PP i inače nisam ljubitelj javnog "mahanja parama", ali prosto mislim da je ovde to neophodno, pa sam progutao moju ličnu averziju prema javnom eksponiraju ovog tipa, pošto sam prosto zaključio da niko drugi ne planira da to radi. Ovakve stvari su za ekstroverte, ljude koji uživaju u umrežavanju - ja ovo radim od muke i iz nužde.\nKačio sam skoro na jednom drugom blogu ovo TED predavanje od Meslina - nije loše za pogledati.\nKraja 22:21 27.10.2013\n...to je nekako tuzni bilans srbije danas...\n...a posle citanja nurudinovog bloga, bilo mi je muka...\nps obecanje stoji uprkos i u inat...\npps ovo nije defetizam, pre mozda "bockanje" neodlucnih...\nGoran Vučković 23:21 27.10.2013\nOdgovornost za izbor\nKrajo, vrlo cenim tvoj inat u ovom kontekstu , ali mislim da moramo da se razumemo oko nekih stvari, pošto mislim da nisi jedini koji je možda pogrešno shvatio kako ove stvari rade.\nStvaranje ove vrste baze za neprofitne organizacije nije jednostavan posao i ne završava se jednim pozivom poput ovog mog. Članstvo se povećava u mnogo sitnih "skokova". Nema lančane reakcije - to prosto ne postoji u ovakvim stvarima - ili čak može da bude i kontraproduktivno i da stvori kratkoročan efekat.\nIma pozitivnog primera i želje i upornosti da se određena stvar uradi.\nIma pozitivnog odnosa i želje da se uradi prava stvar i mogućnosti da se takva poruka prenese.\nIma prijateljstava i međusobnog poverenja koje motivišu ljude da se uključe - kao što je npr. gore Milan rekao da se uključuje, bez obzira što mu iskustva nisu bila savršeno pozitivna - i Milan sigurno nije jedini sa takvim rezonovanjem. To prosto možeš da proveriš - zamisli da je Mlađan Dinkić napravio ovakav blog ;-)\nNajvažnije od svega je vera u to da se posle tog "prvog koraka" može preći "put od hiljadu milja" i stvoriti baza članova koja može da obezbedi pola miliona do milion evra godišnje na duži rok - a makar Milan, Ana i ja, koji živimo u Britaniji, prosto znamo da može - jer oko sebe gledamo ogroman broj institucija koje su tako stvorene i uspešno izvršavaju svoju misiju - a gledali smo i kako neke nastaju ili ponovo oživljavaju. Verujem da mi nismo jedini sa takvim iskustvom. U Britaniji je cela stvar znatno razrađenija - i velike organizacije imaju velike ekipe što volontera što (slabo) plaćenih aktivista koji idu od vrata do vrata - ali to naravno zavisi od tipa organizacije i naravno ne počinje se tako.\nSve u svemu - ja bih bio vrlo srećan da za pet godina vidim da fond Petnica ima deset hiljada članova, pretežno bivših đaka koji su tu bili - i da sa njima kontakt održava jedan do dva zaposlena i pedesetak volontera specijalizovanih za ovo (kojima to može biti prilog celoj stvari, da se razumemo), a da uz to bude pedesetak do sto firmi raznih veličina (ne državnih "krava muzara" po političkoj liniji, nego pre svega privatnih firmi bivših Petničara, koje dolaze tu da se upoznaju sa svojim budućim nosiocima razvoja - ne nužno firmi iz Srbije, ali nadam se znatnom broju iz Srbije).\nTo je ono što bih voleo da vidim. Jer, što reče jedan, Srbiju možemo da posmatramo kao stanje, ili kao viziju i projekat. Naša odgovornost je šta od ta dva biramo. Zato i ime ovog bloga.\nKraja 01:22 28.10.2013\n...skidam kapu pred tvojim optimizmom...\n...i nadam se da deca iz srbije i okoline nece citati svake godine o nemanju novca za finansiranje petnice...\nGoran Vučković 01:26 28.10.2013\nRe: ...ja jednostavno...\nTe nas je tako bar dvojica\nvladaxy 07:30 29.10.2013\nDok vi skupite lovu...\nstiže spasilac Mića Megatrend (ako Blic ne laže)...\nE sad da li su vam njegove pare loše?\nPreporuka: 104 / Link / Replika: 7 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nMilan Novković 08:54 29.10.2013\nRe: Dok vi skupite lovu...\nZar ne skupljaš i ti lovu sa nama?!\nIli ti samo vredno skupljaš zjala?\nvladaxy 08:59 29.10.2013\nDa kopiram deo teksta:\nNikola Božić, šef odeljenja matematičko-tehničkih nauka u Petnici se čudi "kako privatno lice može da finansira Petnicu"\nZašto skupljati pare za ovakve likove koji pare očekuju samo iz budžeta?\nMilan Novković 09:10 29.10.2013\nPare se skupljaju uglavnom za decu koja idu u Petnicu.\nZašto ti svoje pitanje počinješ sa "zašto" kada u nečijem čuđenju nit ima nešto loše nit to čuđenje ima veze sa osnovnim ciljem akcije?\nZašto je tebe uopšte briga ako ti ne učestvuješ u akciji? Tj zašto ti sebi daješ pravo da pitaš druge kako troše svoj novac?\nZašto bi neko danas trebao da odgovara na besmislena pitanja emotivno ograničenih i dokonih cinika od kojih nema šta da nauči?\nkukusigameni 09:42 29.10.2013\nHajde, nemojte da se svađate.\nJa mislim da je važnije sagledati šta se dešava usled upada Miće Megatrenda u celu priču oko Petnice.\nvladaxy 10:15 29.10.2013\nTj zašto ti sebi daješ pravo da pitaš druge kako troše svoj novac?\nNikad me nije zanimalo kako drugi troše SVOJ novac. Ali me uvek zanimalo gde odlaze MOJE pare koje uplaćujem kroz poreze, doprinose takse itd...\nSamo sam se začudio situaciji gde se svi polomiste oko Petnice a neki tamo šef je u čudu kako uopšte može Petnica da primi novac od privatnog lica. Toliko o njihovoj organizovanosti.\na_jovicic 10:44 29.10.2013\nPa evo ako mora "rečnikom novca" (koji ti je pretpostavljam jasan)\nDa li priča sa Megatrend-Mićom slučajno možda ne liči na "neprijateljsko preuzimanje" (eng. "Hostile takeover", "Corporate raid" )?\nGoran Vučković 11:07 29.10.2013\nVlado, jasno mi je šta je tvoja poruka - ti si mi najjasniji u celoj priči - ono što ne razumem (a trudim se) je šizofreni odnos ljudi u Srbiji prema ovakvim stvarima.\nLjudi se bune protiv "partitokratije" - a prepuštaju joj odluke i inicijativu.\nLjudi se bune protiv "tajkuna" - a ostavljaju da oni rešavaju probleme principom komercijalnih interesa i trgovine.\nZar to nije čudno?\nObaška je priča o upravi Petnice - prosuo sam ružnih reči po njima kod Dunje na blogu u šoku posle prekopavanja po linku na fond koji si postavio - mislim da je to tamo bilo više nego dosta. Oni su prosto uprava organizacije, sa konačnom veštinom upravljanja, razumevanja toka sila kroz strukturu "izvora" - kao što uprave firmi mogu da preinvestiraju i potope firmu očekivajući rast tržišta i jeftini novac, tako i uprava Petnice može da dozvoli da preinvestiranje Petnice iz međunarodnih kredita za razvoj nauke dovede do iznenadne nužnosti privatizacije za male pare... nadam se da sam dovoljno jasan i da je ovo što sam upravo rekao besmisleno, igra slučaja i da nema veze sa životom.\nDa završim sa onim što je bitno za priču sa ovog bloga: nemam ništa protiv da zajedno sa komercijalnom obrazovnom ustanovom iz Srbije finansiram neprofitnu obrazovnu ustanovu, posebno ako to ide kroz ovaj isti fond koji za to služi. Tamo postoji kategorija za takve članove, "Veliki dobrotvor", 30 hiljada godišnje (ne znam koliko Megatrend planira da ponudi).\nZnači formalna poruka za Vigora i društvo je:\nBiće mi drago da budem član Fonda zajedno sa Mićom ili bilo kim drugim dobre volje, dok se statut i "priroda postojanja" Petnice ne menja. Ako se statut ne promeni 6. januara a tačke 1,2, i 4 budu rešene, prva godišnja članarina stiže, bez obzira na to šta piše u žutoj štampi. Dok god Petnica bude neprofitna organizacija bez asimetrične afilijacije (tj. da neka komercijalna organizacija ima asimetrično pravo na oglasni prostor i efektivno vlasništvo brenda) u obećanih 5 godina, računajte na mene (a verovatno i kasnije, ali da počnemo sa 5 godina).\nA sad jedna neformalna poruka za Vigora i zaposlene u Petnici:\nDruštvo, želim vam puno sreće sa ovim. Razumem da su vaša zaposlenja i karijere u pitanju i da ste prošli dug put do sada trudeći se da očuvate ideju i gajite generacije klinaca i pomažete im da dohvate zvezde. Niko od nas nema nikakvo pravo da vas tera na herojstvo u društvu koje ne razume sebe i svoje vrednosti. Ako pod pritiskom neumitnosti odustanete od ovoga i krenete da pravite nešto drugo na način koji ste do sada, obaveštavajte me - možda budem mogao nekako pomoći.\nfifismack 09:53 29.10.2013\nmogu vam poslati na pp ime i prezime\nGoran Vučković 11:13 29.10.2013\nHvala fifismack - ako želite pošaljite podatke i eventualno period (inače računam "godina, pa ćemo onda videti" ).\nnim_opet 11:56 29.10.2013\n+1. Nikada nisam bio, ali znam decu koja jesu - ako nista drugo, danas bi nam falilo nekoliko mladih strucnjaka bez iste.\nGoran Vučković 11:59 29.10.2013\nHvala puno - ako mogu samo na pp uobičajeni detalji (kategorija članstva, Srbija/inostranstvo, broj godina) i (po želji, neobavezno) ime za listu (inače pišem nim_opet - ime neće biti objavljeno).\nGoran Vučković 12:36 29.10.2013\nĐorđe Đokić (@djoca), porodično/Srbija, preko Tvitera


Impression smartfoni na prodaju ▷ u Zvecan na lalafo.rs. Kupi nove i polovne mobilne telefone Impression!\nImpression | Zvecan


09:38h KO JE LEPOTICA ZBOG KOJE JE NEJMAR ZABIO NOŽ U LEĐA PRIJATELJU? Otkrili su je u SUPERMARKETU, a sad je najlepša na svetu\n09:33h TETKA I TEČA: Bojana drži malog Željka Ražnatovića, a Šijan ga MAZI! Fotka sa KRŠTENJA istopila SRCA! (FOTO)\n09:30h TOKOM NOĆI TRI SAOBRAĆAJKE U BEOGRADU: Hitna imala pune ruke posla, nekoliko osoba povređeno\nIVA SE BAŠ PLAŠILA ZA MAJKU ZBOG OVOGA! A Miljković ostao bez ičega? Drame 29\t50\nPRVI INTERVJU POBEDNICE RIJALITIJA: Mrzelo me 40 ljudi, a milioni me razumeli! 15\t131\nRAŽNATOVIĆI KRSTILI BEBU ŽELJKA! Ceca puca od sreće i ponosa: A tek šta 21\t214\nOVO JE BRUKA I SRAMOTA! Anabela Atijas nije mogla da sakrije BES što je 16\t196\nJANJUŠEVA ŽENA HOĆE RAZVOD! PUKAO BRAK: Bivši košarkaš izgubio sve zbog 6\t86\nGRGURIĆEVA POSLE POBEDE POSTAJE PEVAČICA: Prvo kupuje stan u Beogradu i 18\t22\nPEŠIĆEVA O LUNI, MARKU, JANJUŠEVOM RAZVODU I SANTANI! Iskrena ispovest 9\t44\nDEKOLTE, DUGE NOGE, USKE HALJINE! Evo šta se sve dešava iza KULISA zadruge! 13\t126\nironija li ne?\n16.02.2020. 09:02h 16.02.2020. 09:02h\nZbog Vladimira Tomovića su poljuljane mnoge ljubavi. On se oglasio i imao je šta da poruči Dragani, Mini i Ivani Krunić.\nU Beloj kući za Dan zaljubljenih su pušteni ljubavni klipovi bivših i sadašnjih ljubavnih parova.\nMeđu njima našli su se i oni u kojima je glavni akter bivši učesnik Vladimir Tomović. On je imao ljubavnu aferu sa Minom Vrbaški, a kada je prikazan njihov klip, Minin sadašnji dečko Mensur Ajdarpašić se poprilično uznemirio, te je i nakratko napustio Belu kuću. Zadrugari su zaključili da je Vrbaški mnogo lepše delovala kraj Tomovića nego sada, kada je sa Mensurom u vezi.\nJoš jedan snimak koji je juče potresao Belu kuću, bio je Vladimirov ljubavni klip sa Ivanom Krunić. Kako se ona pravdala da sa Tomovićem nije imala tako blizak kontakt kako se navodi, ovaj klip ju je potpuno demantovao, što je teško palo njenom dečku Banetu Čolaku.\nI Dragana Mitar imala je kratkotrajnu aferu sa Tomovićem, pa je i njihov snimak juče pušten tokom emisije, zbog čega su se Dragana i njen oženjeni dečko Edis Fetić nakon emisije i posvađali.\nVladimir Tomović je dao zajednički komentar na sve svoje avanture i njihove sadašnje momke.\n"Gledajući parove u Beloj kući, shvatam šta je ljubav. Divno je videti kako se vole i koliko su predani svojim vezama. Greh bi bio kvariti ljubav tako divnih ljudi i komentarisati ih negativno. Želim im svima da dočekaju duboku starost zajedno. Našli su se", rekao je Tomović za Ivanu, Minu i Draganu.\nKurir.rs / Pink, Foto: Printskrin\nMENSUR NE MOŽE DA GLEDA TOMOVIĆA NI NA EKRANU! Minin dečko eksplodirao od BESA kad je video OVE SCENE! (VIDEO)\nIVIN DRUG OD TOMOVIĆA TRAŽI 3.000 € I IZVINJENJE: Vladimir mu poslao HIT PORUKU, zbog ovoga će Dino POLUDETI! (FOTO)\nVLADIMIR TOMOVIĆ ODLUČIO SE NA DRASTIČNU PROMENU! Ovime će sada da se bavi? Fanovi na NOGAMA! (FOTO)\nIVANA KRUNIĆ NE PRESTAJE SA HISTERIJOM! A zadrugari samo dolivaju ulje na vatru: Ti si rekla da imaš 11 orgazama DNEVNO!\nVladimir TomovićMina VrbaškiDragana MitarMensur AjdarpašićEdis FetićIvana KrunićBane Čolakvezekomentar\nKO JE LEPOTICA ZBOG KOJE JE NEJMAR ZABIO NOŽ U LEĐA PRIJATELJU? Otkrili su je u SUPERMARKETU, a sad je najlepša na svetu\nTOKOM NOĆI TRI SAOBRAĆAJKE U BEOGRADU: Hitna imala pune ruke posla, nekoliko osoba povređeno\nNOVI SLUČAJEVI KORONE POTVRĐENI U AUSTRALIJI: Građani upozoreni na drugi talas pandemije, vlasti pozivaju na oprez\nIVA SE BAŠ PLAŠILA ZA MAJKU ZBOG OVOGA! A Miljković ostao bez ičega? Drame zbog kojih bivši zadrugari NEMAJU MIRA! 29\t50\nPRVI INTERVJU POBEDNICE RIJALITIJA: Mrzelo me 40 ljudi, a milioni me razumeli! Sve o Zadruzi, Šopićki, Kariću i Filipu! 15\t131\nRAŽNATOVIĆI KRSTILI BEBU ŽELJKA! Ceca puca od sreće i ponosa: A tek šta kaže TETKA ANASTASIJA! (VIDEO) 21\t214\nOVO JE BRUKA I SRAMOTA! Anabela Atijas nije mogla da sakrije BES što je Marko bolji od nje! Evo šta je BOLI! 16\t196\nPORUKA DOKTORKE DANIJELE IZ KOVID AMBULANTE: Ne smem napisati koliko pacijenata preživi respirator! LJUDI, UOZBILJITE SE 29\t920\nSTIŽE SPAS: Vakcina protiv korone već u septembru? Testiranje u završnoj fazi 23\t845\nSUSRET PREDSEDNIKA SRBIJE I AMBASADORA RUSIJE: Vučić se sastaje sa Bocan-Harčenkom 627\nUČITE NA MOJIM GREŠKAMA, JA SAM SE PROMENILA: Iva odgovorila na priče da je SPONZORUŠA, a zbog ovog se RASPLAKALA! VIDEO