Pametna prostirka za kupatilo brine o vašoj težini i držanju | Smartlife | eZdravlje\nDEBELI STE I TREBA DA SE ISPRAVITE: Pametna prostirka za kupatilo brine o vašim kilogramima i držanju | Smartlife RS\nDEBELI STE I TREBA DA SE ISPRAVITE: Pametna prostirka za kupatilo brine o vašim kilogramima i držanju 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n15.11.2021. / 09:20\nSezona je slava, valja pripaziti na kilograme, a stalno gledanje u telefon neizbežno dovodi do krivljenja leđa. Kada bi samo postojao uređaj koji može sve to da kontroliše...\nIzvor: SmartLife / BBalance\nDo sad vam je već jasno da ćemo uskoro imati reč “pametno” u nazivu skoro svakog uređaja i predmeta u našoj kući. Od kuvala, preko kreveta do prostirke za pod u kupatilu. Naravno, ukoliko to ima smisla, zašto da ne.\nBalans, težina i držanje\nBBalance je prva pametna prostirka za kupatilo koja, pored toga što omogućava da se ne okliznete na pločicama kada mokri izađete iz kade, koristi priliku da izmeri vašu težinu i proveri držanje i balans. Ukoliko se upari sa pametnim ogledalom, koje je kompanija Baracoda, koja stoji iza ovih proizvoda takođe predstavila, dok perete zube mogu vam biti izlistane sve bitne informacije.\nMedi vision |\nOdmah ćete znati da li ste preterali sa pečenjem sinoć na slavi, i da li je zaista istina što kažu da treba da stanete posle osme sarme, koliko god da deveta delovala primamljivo. BBalance takođe može da šalje informacije o vašoj težini direktno na aplikaciju na telefonu.\nKoliko vam je dobar balans\nSvakodnevno praćenje parametara\nIzvor: SmartLife / BBalanceBr. slika: 5 1 / 5\nIzvor: SmartLife / BBalanceBr. slika: 5 2 / 5\nIzvor: SmartLife / BBalanceBr. slika: 5 3 / 5\nIzvor: SmartLife / BBalanceBr. slika: 5 4 / 5\nIzvor: SmartLife / BBalanceBr. slika: 5 5 / 5\nSve stiže na aplikaciju\nKreatori kažu da su namerno izbegli da na njega smeste ekran iz nekoliko razloga. Prva je što ljudi generalno ne vole da se teraju da staju na vagu i na to gledaju kao na obavezu, pa se na ovaj način smanjuje stres celog procesa, a druga je ta što onda BBalance ne bi izgledao kao prosečna deblja prostirka za pod za kupatilo.\nSenzori u prostirki takođe detektuju kako stojite, tj. pritisak koji vaše stopalo vrši na površinu ispod vas, analizirajući tako vaše držanje i balans. Napredna analiza tvrdi da tako može da predvidi probleme sa leđima i krivljenje kičme, oboljenja koje je posebno izrađeno kod tinejdžera. Sa druge strane stariji ljudi često imaju problema sa balansom, što se itekako može jednostavno otkriti preko BBalance prostirke.\nOva pametna prostirka poseduje i kalibraciju težine u zavisnosti od pozicije korisnika na njoj, čime se ispravljaju problemi konvencionalnih vaga koje zahtevaju jedan položaj za merenje. Pored toga, zahvaljujući veštačkoj inteligenciji, korisnici se identifikuju prema otiscima stopala, tako da jedna vaga automatski može da meri i analizira svakog člana domaćinstva.\nPametna prostirka za kupatilo\nIzvor: YouTube / BBalance\nKoliko treba da vežbate\nPored toga, pripadajuća aplikacija će vas uputiti na to šta treba da radite da biste poboljšali svoj balans, koje vežbe treba da radite svaki dan kako biste ispravili držanje, nabacili potrebne mišiće, ili se prosto opustili, zato što želite da vam tako počne i završi se dan.\nOno što smo primetili kao posebno interesantno je praćenje razvoja dece: težina, stav, veličina stopala, ali i napredna analiza koja meri mišićnu masu, salo, procenat vode i kostiju svakog od nas. BBAlanse je prvi put predstavljen na prošlom CES sajmu, kada je kao prototip dobio nagradu za inovacije, a u toku je Indiegogo kampanja prikupljanja sredstava, koja je u trenutku pisanja za duplo premašila željeni cilj.\nJedina stvar koja vas može odvratiti od BBalance prostirke je cena koja je sa 43% popusta u toku Indiegogo kampanje visokih 229 USD, odnosno 399 USD, kada se promotivni period završi.\nDRONOM POSLALI PLUĆA NA TRANSPLANTACIJU: Operacija uspešno obavljena nakon leta od 10 minuta!\n16.11.2021. / 22:13\nStvarno preterujemo vise sa tehnologijom i koliko smo zavisni od nje. Sta je sledece? Pametni toalet papir koji ti analizira sadrzaj stolice da vidi da li jedes dovoljno proteina?


Pod pokroviteljstvom Skupštine grada a u saradnji sa kućom Pro Media Promotions ovaj šumadijski grad će ugostiti Bajagu i Instruktore, Sunshine, Marčela, SARS, Riblju Čorbu, Tanju Jovićević (Oktobar) sa pratećim bendom Rich Bitch, Six Pack, DJ Marka Gangbangera, Dj Gorana Kovačevića-Zmiju, Commandose, DJ Lucky-a i Vesele Osamdesete !\nFestival se odrţava na placu gradskog "buvljaka" i auto-pijace. Ovaj prostor je kao stvoren za lokaciju ovakvog dogadjaja, nalazi se na samo 5 minuta hoda od centra grada, uredjen je, asfaltiran, ogradjen i pruţa mogućnost postavljanja kampa za posetioce iz drugih gradova kao i siguran auto parking.\nProgram će biti podeljen u dva dana pri čemu će zvezde prve veče biti Bajaga i Instruktori, a druge Riblja Čorba.\nIdeja organizatora je bila da sam program bude jako raznovrstan kako bi svačiji muzički ukus bio zadovoljen. Na festivalu će postojati ogroman broj šankova i točilica, prodavaće se hrana, a u centru paţnje će svakako biti bina veličine 130 kvadratnih metara sa impresivnim ozvučenjem i svetlosnim efektima. Očekuje se i ogroman broj posetilaca jer cena karte će biti simbolična i iznosiće 250 dinara po danu.\n20:30h .....Vesele Osamdesete\n21:30h .....Six Pack\n22:45h .....Bajaga i Instruktori\n01:30h.......DJ Goran Kovačević-Zmija\n00:30h .....Tanja Jovicevic & band\n01:30h......DJ Marko Gangbanger


Bor: Proglašena vanredna situacija | ZA media\nBor: Proglašena vanredna situacija\nŠtab za vanredne situacije Grada Bora, na današnjoj sednici uputio je zaključak gradonačelniku da proglasi vanrednu situaciju na teritoriji grada.\nZaključak je usvojen na osnovu mišljenja Stručno-operativnog tima za higijensko-epidemiološke mere gradskog Štaba za vanredne situacije, a na osnovu njega je gradonačelnik Grada Bora doneo Odluku o proglašenju vanredne situacije na teritoriji grada.\nNa narednoj sednici usvojeno je 15 naredbi u skladu sa Uredbom Vlade Republike Srbije koja predviđa posebne mere zaštite stanovništva od zaraznih bolesti na teritoriji jedinica lokalne samouprave na kojoj je proglašena vanredna situacija zbog nastanka elementarne nepogode širenjem epidemije zarazne bolesti Kovid-19 izazvane virusom korona.\nPrema podacima Zavoda za javno zdravlje “Timok” Zaječar, na teritoriji grada Bora, od poslednjih informacija, jedna osoba je izlečena, a zabeleženo je još šest novih slučajeva virusa korona, što znači da na dan 18. jula u Boru ima ukupno 24 osobe pozitivne na virus.\nKod svih novoobolelih pacijenata ustanovljena je blaga klinička slika i oni se nalaze u kućnoj izolaciji.\nZa oko 50 briseva čekaju se rezultati iz referentnih laboratorija.


NASTAVI STIH "PROBAJ U HLADU MALINADU I LIMUNADU" I OSVOJI! - Nectar Group\nNASTAVI STIH „PROBAJ U HLADU MALINADU I LIMUNADU“ I OSVOJI!\nNectar Family je pripremio malo letnje osveženje za vas!\nOsvoji dušek za vodu!\nNastavi stih “Probaj u hladu malinadu i limunadu…”\nSvoj odgovor ostavite u komentarima ispod ovog posta ili nam pošaljite porukom na naš Instagram nectar_nijesvejedno ili Facebook Nectar profil\nNagradni konkurs traje od 08.07. u 00:01h – 21.07 u 23:59h\nBiramo 15 najkreativnijih odgovora koji osvajaju neku od nagrada\n„Nectar Family Refresh malinada i limunada“\nFabrika za preradu voća i povrća Nectar d.o.o. Bačka Palanka organizuje nagradni konkurs pod nazivom „Nectar Family Refresh malinada i limunada“ u kome ćemo nagraditi ukupno 15 (slovima: petanest) učesnika.\nOrganizator konkursa je Fabrika za preradu voća i povrća NECTAR d.o.o. Bačka Palanka, Novosadski put 9, Bačka Palanka (dalje: Organizator).\nSvaka osoba koja ulazi u konkurs („Učesnik“) se slaže da je njihovo učešće u skladu sa sledećim pravilima koje svojim učešćem i prihvata:\nKako bi učešće bilo validno, učesnici moraju poštovati sledeće korake koji su predviđeni za uspešno učestvovanje na nagradnom konkursu, a njihovi podaci (korisničko ime na društvenoj mreži ,,Instagram“ i ,,Facebook“) mora biti zabeleženo.\nPotrebno je da učesnik kreativno nastavi stih “Probaj u hladu malinadu i limunadu…” i da svoj odgovor ostavi u komentarima ispod ovog posta na Instagram profilu nectar_nijesvejedno ili Facebook Nectar profilu, ili da pošalje porukom na Instagram profil nectar_nijesvejedno ili Facebook Nectar profil nastavak pomenutog stiha.\nOrganizator će proglasiti pobednike najkasnije u roku od tri radna dana od dana završetka nagradnog konkursa. Pregledanje i odobravanje stihova i proglašenje pobednika vršiće tri člana komsije Organizatora. Organizator će za svaku nagradu izabarti i rezervnog dobitnika.\nKonkurs traje 14 dana: počinje dana 08.07.2021. godine u 00:01h i završava se dana 21.07.2021. godine u 23:59h, što je poslednji trenutak kada je moguće poslati odgovor, odnosno nastaviti stih “Probaj u hladu malinadu i limunadu…”\nDobitnici će biti proglašeni na sajtu www.nectar.rs i oni će biti obavešteni i putem direktne poruke na Instagram-u ili Facebook-u sa detaljima o preuzimanju nagrade.\nPobednici imaju 5 (pet) radnih dana od slanja poruke ili poziva od strane Organizatora da potvrde da prihvataju poklon, a ukoliko nakon tog vremenskog perioda kontaktirani pobednik ne odgovori, biće diskvalifikovan. Isto pravilo se odnosi i na rezervne pobednike.\nUslov za prihvatanje nagrade jeste identifikacija dobitnika putem Instagram ili Facebook profila.\nSvako od učesnika može da učestvuje u konkursu neograničen broj puta, ali jedna osoba može da dobije najviše jednu nagradu.\nKonkurs je zabranjen za zaposlene kod Organizatora, kao i njihove najbliže rođake, svaki ovakav učesnik će biti diskvalifikovan, čak i po završetku nagradnog konkursa.\nUkupan nagradni fond se sastoji od 15 (slovima: petnaest) robnih nagrada.\nNagrade se sastoje od:\n9 (devet) x Dušeka za vodu Bestway Bombone 190x105cm 43187\n3 (tri) x Intex Dušek za vodu Lizalica 208x135cm 58753-KL\n3 (tri) x Jilong Vazdušni dušek za vodu Sladoled 183x92cm 26-413000\nNagrade će biti naizmenično podeljene, bez rangiranja po vrsti nagrade, te pobednici ne mogu da zahtevaju zamenu nagrade za neku drugu.\nJedan učesnik može da dobije najviše jednu nagradu.\nOrganizator ima pravo da odmah ili naknadno diskvalifikuje Učesnika koji je uradio neku od sledećih stvari:\nPonašao se neetički u vezi sa takmičenjem, na primer, objavio neprimerene stihove i time povredio ugled, čast i reputaciju Organizatora ili trećeg lica, objavio stihove kojima se vređa rasa, pol, vera, pripadnost nekoj organizacji, itd.\nPonašao se suprotno ovim Pravilima.\nNije dostavio identifikacione podatke nakon odabira od strane komisije Organizatora.\nOrganizator će kontaktirati Učesnike putem Instagram ili Facebook profila sa kojim su se prijavili na ovaj nagradni konkurs. Dobitnici će biti kontaktirani nakon interne potvrde. Objava će biti na sajtu www.nectar.rs kada dobitnici budu odabrani i kada oni potvrde da prihvataju nagradu. Ako iz bilo kog razloga neko od dobitnika ne potvrdi na vreme da prihvata nagradu i ne dostavi potpune podatke, Organizatorova ponuda će biti otkazana i Organizator zadržava pravo da nagradu ponudi drugom Učesniku. Rokovi za primarne pobednike, važe i za rezervne.\nSvi Učesnici prihvataju da Organizator može koristiti njihove informacije i stihove koje dostave u ovom Nagradnom konkrusu u svrhu publiciteta. Svi Učesnici prihvataju da njihovi privatni podaci budu čuvani na serverima Organizatora od strane trećih lica. Saglasnost će dati pojedinačno i elektronski.\nOrganizator može primati lične informacije od Učesnika direktno. Ove informacije se mogu koristiti kako bi olakšavale funkcije konkursa, kao što su provera prijave ili dostava nagrada. Sve lične informacije će biti sakupljene od strane Organizatora i biće čuvane u skladu sa lokalnim zakonima.


Stadion Lužnjiki — Vikipedija, slobodna enciklopedija\n55°42′57.56″N 37°33′13.53″E / 55.7159889° SGŠ; 37.5537583° IGD / 55.7159889; 37.5537583Koordinate: 55°42′57.56″N 37°33′13.53″E / 55.7159889° SGŠ; 37.5537583° IGD / 55.7159889; 37.5537583\n€350 miliona (2013–17)\nFudbalska reprezentacija Rusije/SSSR-a\nVelika sportska arena Olimpijskog kompleksa Lužnjiki (rus. Большая спортивная арена Олимпийского комплекса Лужники) u Moskvi ili kratko Stadion Lužniki, je najveći sportski stadion u Rusiji. Njegov kapacitet je 84.745 mesta. Nekad se zvao Centralni Lenjinov stadion (rus. Центральный стадион имени В. И. Ленина). Stadion nosi pet zvezdica UEFA-e.\nKapacitet stadiona za vreme letnjih Olimpijskih igara u Moskvi 1980. godine je bilo 103.000 gledalaca. Na ovom stadionu održano je otvaranje, zatvaranje igara, kao i finala u atletici i fudbalu.\nStadion Lužnjiki je takođe bio domaćin finala Svetskog prvenstva u hokeju na ledu između Švedske i SSSR- a, koji je posmatralo 55.000 gledalaca što je predstavljalo svetski rekord za ovaj sport.\nDvadesetog oktobra 1982, ovaj stadion je bio poprište tragedije, gde je prema zvaničnim podacima život izgubilo 66 osoba. Godine 1989. je bio održan Moskovski Mirovni festival, koji je bio prvi takve vrste sa hevi-metal muzičarima iz zapadnih zemalja. Nastupili su Bon Džovi, Skorpionsi, Ozi Ozborn, Motli Kru, Sinderela i Gorki Park.\nStadion Lužnjiki je bio domaćin finala Lige šampiona 2008. godine. Stadion je imao atletsku stazu do 2013. godine kada je zatvoren kako bi ponovo bile izgrađene tribine i time bio pretvoren u fudbalski.\n2.1 Pozadina i rane godine\n2.2 Letnje Olimpijske igre 1980. godine\n2.3 Tragedija na stadinu 1982.\n2.4 Period između 1990. i 2000.\n2.5 Renoviranje za FIFA Svetski Kup\n3 Najveći sportski događaji\n4 Koncerti i ostali događaji\n5 Značajni događaji\n6 Svetsko prvenstvo u fudbalu 2018\nPogled na stadion Lužnjiki sa Vrapčevog brda\nStadion se nalazi u okrugu Hamovniki distriktu centralnog administrativnog okruga grada Moskve, jugozapadno od centra grada. Ime Lužnjiki potiče od poplavnih livada u predelu reke Moskva gde je izgrađen stadion. Bilo je potrebno naći veoma veliko zemljište, poželjno da bude u zoni zelenila, u blizini centra grada koji može da se uklopi u transportnu mapu grada bez previše poteškoća. Prema rečima jednog od arhitekata: „Sunčanog prolećnog dana 1954. godine, mi, grupa arhitekata i inženjera zaduženih za dizajniranje Centralnog stadiona, popeli smo se na veliku popločanu oblast na Vrapčevim brdima ... blizina reka, zelenilo na čistom, svežem vazduhu - ove okolnosti su bile važne za odabir područja budućeg grada sporta ... Pored toga, Lužnjiki se nalazi relativno blizu centra grada i ima pogodan pristup glavnim transportnim sistemima ka svim delovima glavnog grada”.\nPozadina i rane godine[uredi]\nVlada SSSR-a je 23. decembra 1954. usvojila rezoluciju o izgradnji stadiona na području Lužnjiki u Moskvi. Odluka sovjetske vlade bila je odgovor na konkretnu trenutnu međunarodnu situaciju: do početka pedesetih godina, sovjetski sportisti su prvi put bili na svetskoj sceni nakon Velikog patriotskog rata, učestvujući na Olimpijskim igrama. Na Letnjim olimpijskim igrama 1952. godine u Helsinkiju Sovjetski tim je osvojio 71 medalju (od čega su 22 bile zlatne) i drugo mesto u neformalnom timskom plasmanu. To je bio veliki uspeh, ali povećani razvoj atletike u Sovjetskom Savezu, koji je bio pitanje državne politike, zahtevao je izgradnju novog sportskog kompleksa. Predloženi kompleks je trebalo da ispuni sve savremene međunarodne standarde i istovremeno da služi za treninge olimpijskog tima i da bude arena za velika domaća i međunarodna takmičenja.\nStadion je sagrađen 1955-56 kao Grand Arena Centralnog stadiona Lenjin. Građevinski materijali su dolazili iz tadašnjeg Lenjingrada i Jermenske Sovjetske Socijalističke Republike, električne i hrastove grede za pravljenje klupa za posmatrače su došle iz Ukrajinske SSR, nameštaj iz Rige i Kaunasa, staklo iz Minska, električne opreme iz Podoljska u Moskovskoj oblasti i lišćarske drvne mase iz Irkutska u Sibiru. Bilo je neophodno srušiti čitavu oblast raspadnutih zgrada (uključujući Crkvu Svete Trojice, koja bi trebalo da bude obnovljena). Zbog toga što se zemljište nalazilo u velikoj količini vode, gotovo čitav prostor budućeg kompleksa morao je da se podigne pola metra. 10.000 komada je zakucano u zemlju, a bageri su iskopali oko 3 miliona kubnih metara tla.\nStadion je zvanično otvoren 31. jula 1956, posle samo 450 dana gradnje. Bio je to nacionalni stadijum Sovjetskog Saveza i sada je nacionalni stadijum Rusije.\nLetnje Olimpijske igre 1980. godine[uredi]\nGlavni članak: Letnje olimpijske igre 1980.\nStadion je bio glavno mesto Letnjih olimpijskih igara 1980, sa kapacitetom od 103.000 gledaoca u to vreme. Događaji koji su se desili na ovom stadionu bili su ceremonije otvaranja i zatvaranja Olimpijskih igara, atletika, finale u fudbalu i jahanje.\nTragedija na stadinu 1982.[uredi]\nGlavni članak: Tragedija na stadionu Lužniki\nNa utakmici Kupa UEFA između Spartaka i Harlema 20. oktobra 1982. godine, dogodila se tragedija. U stampedu po okonačnju utakmice je umrlo 66 ljudi, što je u to vreme bilo najgora sportska katastrofa u Rusiji.\nPeriod između 1990. i 2000.[uredi]\nStadion 2009: Rusija protiv Nemačke\nGodine 1992. stadion je preimenovan u stadion Lužnjiki. U obimnom renoviranju 1996. godine, bila je izgradnja krova iznad tribina i renoviranje sedišta, što je rezultiralo smanjenjem kapaciteta.\nStadion je bio domaćin Kupa UEFA 1999, u kojem je Parma pobedila Olimpik Marselj u drugom finalu UEFA kupa koja se igrala kao jedinstvena utakmica.\nStadion Lužnjiki je izabran od strane UEFA da bude domaćin u finalu Lige šampiona 2008. godine, koju je osvojio Mančester Junajted, koji je 21. maja pobedio Čelsi. Meč je prošao bez incidenta i portparol ambasade Velike Britanije u Moskvi je rekao: „Bezbednosni i logistički aranžmani postavljeni od strane ruskih vlasti bili su prvoklasni, kao i njihova saradnja sa svojim kolegama iz Britanije”.\nU avgustu 2013, stadion je bio domaćin Svetskog prvenstva u atletici na otvorenom.\nRenoviranje za FIFA Svetski Kup[uredi]\nPrvi udarac u novoj Lužnjiki istoriji\nOriginalni stadion je srušen 2013. godine kako bi se stvorio novi stadion. Zadržan je samo-podržani poklopac i fasadni zid, zbog svoje arhitektonske vrednosti, a kasnije je ponovo postavnjen na novu zgradu. Izgradnja novog stadiona završena je 2017. godine\nLužnjiki stadion tokom utakmice 2017\nFIFA je izabrala Rusiju i stadion Lužnjiki da budu domaćini na Svetskom prvenstvu u fudbalu 2018. i na njemu će se održati finale, 15. jula 2018. godine. Stadion će zajedno sa rimskim stadionom Olimpiko, olimpijskim stadionom u Berlinu, olimpijskim stadionom u Minhenu, stadionom Stad de Frans i Londonskim stadionom Vembli biti jedini stadioni koji su bili domaćini finala Svetskog prvenstva u fudbalu, UEFA Lige šampiona i predstavljen kao glavni stadion Letnjih olimpijskih igara.\nKapacitet stadiona je povećan sa 78.000 na 81.000 mesta.\nNajveći sportski događaji[uredi]\n1956 - Letnja Spartakijada naroda SSSR\n1957 - Svetsko prvenstvo u hokeju na ledu\n1957 - VI svetski festival mladih i studenata\n1959 - II Spartakijada naroda SSSR\nStadion Lužnjiki pred UCL Finale 2008\n1960 - Svetsko prvenstvo u pojedinačnoj ligi u vožnji motorima na snegu\n1961 - Svetsko moderno prvenstvo u petoboju\n1962 - Svetsko prvenstvo u brzom skijanju\n1963 - III Spartakijada naroda SSSR\n1967 - IV Spartakijada naroda SSSR\n1971 - V Spartakijada naroda SSSR\n1973 - Letnja Univerzijada\n1974 - Svetsko moderno prvenstvo u petoboju\n1975 - VI Spartakijada naroda SSSR\n1979 - VII Spartakijada naroda SSSR\n1980 - Letnje olimpijske igre, uključujući ceremonije otvaranja i zatvaranja\n1984 - Svetsko prvenstvo u brzom skijanju\n1984 - Prijateljske igre, uključujući ceremonije otvaranja i zatvaranja\n1985 - XII Svetski festival mladih i studenata\n1986 - Igre dobre volje, uključujući ceremonije otvaranja i zatvaranja\nStadion Lužnjiki tokom 2013 Svetskog prvenstva u atletici na otvorenom\n1997 - Rusija protiv FIFA tima u čast 850. godišnjice grada Moskva, 100. godišnjica ruskog fudbala i otvaranje nakon rekonstrukcije stadiona Lužnjiki .\n1998 - Svetske omladinske igre, uključujući ceremonije otvaranja i zatvaranja\n1999 - Finale kupa UEFA: FK Olimpik Marselj (Francuska) - FK Parma (Italija).\n2008 - Finale UEFA Lige šampiona: FK Čelsi (Engleska) - FK Mančester junajted (Engleska)\n2013 - Svetsko prvenstvo u ragbiju sedam.\n2013 - Svetsko prvenstvo u atletici na otvorenom.\n2018 - Svetsko prvenstvo u fudbalu, uključujući i finale\nKoncerti i ostali događaji[uredi]\nMoskovski muzički festival mira\nMaj 1983 - trodnevni festival Rok za Mir.\n1987 - Festival indijsko-ruskog prijateljstva.\nOd 12. do 13. avgusta 1989. na stadionu je održan Moskovski muzički festival mira. Nastupali su Bon Džovi, Skorpions, Ozi Ozborn, Skid Rou, Motli kru.\n24. juna 1990. u sklopu festivala novina „Moskovski Komsomolets”, poslednje koncerte su održali Viktor Coj i Kino bend.\n29. juna 1991. godine u sklopu festivala novina „Moskovski Komsomolets”, Oleg Gazmanov je imao koncert. Bio je to poslednji put da je olimpijski plamen osvetljen na stadionu.\n20. juna 1992. održan je koncert u znak sećanja na Viktor Coja. Nastupali su DDT, Alisa, Nautilus Pompilius, Brigada S i drugi.\n15. septembar 1993. bio je koncert Majkl Džeksona. Ovo je bio prvi Džeksonov nastup u Rusiji.\n1997 - performans, posvećen 850. godišnjici Moskve.\n11. avgusta 1998. Rolingstonsi su nastali na stadionu po prvi put u Rusiji.\n28. februara 2003. godine bend Agata Kristi održao je koncert u čast 15. godišnjice.\n12. septembar 2006. Madona je došla u Rusiju i po prvi put nastupala na stadionu.\n18. jula 2007. Metalika je prvi put održala koncert na stadionu, 16 godina nakon prvog dolaska u Rusiju\n26. jula 2008. održan je praznik „MosKomSport - 85 godina”. Tokom toga održan je koncert.\n9. maja 2010. godine održan je svečani koncert posvećen 65. godišnjici pobede u Velikom patriotskom ratu.\n25. avgusta 2010, koncert U2.\n22. jul 2012. Red hot čili pepers uz podršku Gogol Bordela održala je koncert na sceni kompleksa .\nMuzičko takmičenje Faktor A od 2011. do 2013. održano je u kompleksu stadiona\n31. maja 2014. godine, održan je koncert grupe Mašina vremena posvećen njihovoj 45. godišnjici, Koncert je bio ispred stadiona, koji je bio zatvoren zbog renoviranja\nKada je Stadion Lužnjiki bio domaćin finalne utakmice Svetskog prvenstva u hokeju na ledu 1957. godine između Švedske i Sovjetskog Saveza, prisustvovalo je 55.000 ljudi i time je postavljen novi svetski rekord u to vreme.\nStadion Lužnjiki se takođe pojavljuje u ruskom natprirodnom triler filmu „Noćna straža” (rus. Ночной дозор, Nochnoy Dozor).\nSvetsko prvenstvo u fudbalu 2018[uredi]\nTim br. 1\n14. jun 2018 17:00 Rusija 5 : 0 Saudijska Arabija Grupa A 78.011\n17. jun 2018 17:00 Nemačka 0 : 1 Meksiko Grupa F 78.011\n20. jun 2018 14:00 Portugalija 1 : 0 Maroko Grupa B 78.011\n26. jun 2018 16:00 Danska 0 : 0 Francuska Grupa C 78.011\n1. jul 2018 16:00 Španija 1 : 1 (3:4 pen.) Rusija Osmina finala 78.011\n11. jul 2018 20:00 Hrvatska 2 : 1 (prod.) Engleska Polufinale 78.011\n15. jul 2018 17:00 Francuska 4 : 2 Hrvatska Finale 78.011\nU toku rekonstrukcije 2016.\nU toku rekonstrukcije 2015.\n^ (jezik: ruski)Tragediя v Lužnikah. Faktы i vыmыsel Arhivirano na sajtu Wayback Machine (septembar 15, 2018) (jezik: engleski) Pristupljeno 10. 1. 2017.\n^ „Newswire”. latimes.com. Pristupljeno 10. 1. 2017.\n^ „Moscow to host Champions League final on natural grass”. espnfc.com. Pristupljeno 10. 1. 2017.\n^ „“Lužnjiki” na obnovi posle SP”. b92.net. Pristupljeno 10. 1. 2017.\n^ „Istoriя sozdaniя kompleksa” [Moscow to host Champions League final on natural grass]. Luzhniki Stadium. Arhivirano iz originala na datum 20. 12. 2016. Pristupljeno 10. 12. 2016.\n↑ 7,0 7,1 „Luzhniki Stadium”. The Stadium Guide.\n^ Flanagan, Aaron (22. 9. 2017). „Russia World Cup final venue completed as new look Luzhniki Stadium is revealed”. mirror. Pristupljeno 7. 12. 2017.\n^ 1980 Summer Olympics official report. Arhivirano 2008-11-18 na sajtu Wayback Machine Volume 2. Part 1. pp. 48–51.\n^ Zaйkin, V. (20. 7. 1989). „Arhivirana kopija” Tragediя v Lužnikah. Faktы i vыmыsel. Izvestiя (na jeziku: ruski) (202). Arhivirano iz originala na datum 15. 9. 2018. Pristupljeno 6. 2. 2012.\n^ Halpin, Tony (22. 5. 2008). „Moscow proud of trouble-free Champions League final”. London: The Times. Pristupljeno 22. 5. 2008.\n^ „Rekonstrukciя Lužnikov - obrazec zabotы o kulьturnom nasledii - mэr”. m24.ru.\n^ „See the incredible snaps as workmen complete new-look 81,000-seater Moscow stadium in time for 2018 World Cup Final”. The Sun (na jeziku: engleski). 23. 3. 2017. Pristupljeno 7. 12. 2017.\n^ FIFA.com (1. 1. 1900). „Luzhniki Stadium blossoms as it prepares for a new chapter”. FIFA.com (na jeziku: engleski). Pristupljeno 7. 12. 2017.\n^ „U2 in Russia”.\n^ „Luzniky Stadium”. Red Hot Chili Peppers. Arhivirano iz originala na datum 22. 2. 2014.\n^ „World Cup 2018 Russia » Group A » Russia - Saudi Arabia 5:0”. worldfootball.net. Pristupljeno 26. 6. 2018.\n^ „Match report – Group A – Russia - Saudi Arabia” (PDF). FIFA.com. Fédération Internationale de Football Association. 14. 6. 2018. Pristupljeno 14. 6. 2018.\n^ „World Cup 2018 Russia » Group F » Germany - Mexico 0:1”. worldfootball.net. Pristupljeno 26. 6. 2018.\n^ „Match report – Group F – Germany - Mexico” (PDF). FIFA.com. Fédération Internationale de Football Association. 17. 6. 2018. Pristupljeno 17. 6. 2018.\n^ „World Cup 2018 Russia » Group B » Portugal - Morocco 1:0”. worldfootball.net. Pristupljeno 26. 6. 2018.\n^ „Match report – Group B – Portugal - Morocco” (PDF). FIFA.com. Fédération Internationale de Football Association. 20. 6. 2018. Pristupljeno 20. 6. 2018.\n^ „World Cup 2018 Russia » Group C » Denmark - France 0:0”. worldfootball.net. Pristupljeno 26. 6. 2018.\n^ „Match report – Group C – Denmark - France” (PDF). FIFA.com. Fédération Internationale de Football Association. 26. 6. 2018. Pristupljeno 26. 6. 2018.\n^ „Match report – Round of 16 – Spain - Russia” (PDF). FIFA.com. Fédération Internationale de Football Association. 1. 7. 2018. Pristupljeno 1. 7. 2018.\nStadion Lužnjiki na Vikimedijinoj ostavi.\nUEFA stadioni sa 5 zvezda\nErnst Hapel stadion\nOS u Berlinu\nOS u Minhenu\nOS u Atini\nOS u Rimu\nJohan Krojf Arena\nStadion Hose Alvalade\nOS u Barseloni\nOS u Sevilji\nOlimpijski stadion Ataturk\nStadion Šikri Saračoglu\nStadioni Letnjih olimpijskih igara\n1896: Stadion Panatinaiko u Atini\n1900: Velodrom Žak Anketil u Parizu\n1904: Stadion Fransis fild u Sent Luisu\n1908: Stadion Vajt Siti u Londonu\n1912: Olimpijski stadion u Stokholmu\n1920: Olimpijski stadion u Antverpenu\n1924: Olimpijski stadion u Parizu\n1928: Olimpijski stadion u Amsterdamu\n1932: Memorijalni koloseum u Los Anđelesu\n1936: Olimpijski stadion u Berlinu\n1948: Stadion Vembli u Londonu\n1952: Olimpijski stadion u Helsinkiju\n1956: Kriket graund u Melburnu\n1960: Stadion Olimpiko u Rimu\n1964: Olimpijski stadion u Tokiju\n1968: Olimpijski stadion u Meksiku\n1972: Olimpijski stadion u Minhenu\n1976: Olimpijski stadion u Montrealu\n1980: Stadion Lužnjiki u Moskvi\n1984: Memorijalni koloseum u Los Anđelesu\n1988: Olimpijski stadion u Seulu\n1992: Olimpijski stadion u Barseloni\n1996: Olimpijski stadion u Atlanti\n2000: Stadion Australija u Sidneju\n2004: Olimpijski stadion Spiridon Luis u Atini\n2008: Nacionalni stadion u Pekingu\n2012: Olimpijski stadion u Londonu\n2016: Stadion Marakana u Rio de Žaneiru /\nOlimpijski stadion Žoao Avelanž\n2020: Olimpijski stadion u Tokiju\n2024: Stad de Frans\n2028: Los Anđeles memorijalni koloseum /\nLos Anđeles stadion u Holivud parku\n1924: Olimpijski stadion u Šamoniju\n1928: Olimpijsko klizalište u Sankt Moricu\n1932: Olimpijski stadion Džejms Šefild u Lejk Plesidu\n1936: Grose Olimpiašance u Garmiš-Partenkirhenu\n1948: Olimpijsko klizalište u Sankt Moricu\n1952: Stadion Bislet u Oslu\n1956: Stadion Olimpika u Kortini d'Ampeco\n1960: Blajt arena u Skvo Valiju\n1964: Bergisel u Inzbruku\n1968: Stadion Ledigjer u Grenoblu\n1972: Stadion Markomanai u Saporu\n1976: Bergisel u Inzbruku\n1980: Jahački stadion u Lejk Plesidu\n1984: Stadion Asim Ferhatović Hase u Sarajevu\n1988: Stadion Makman u Kalgariju\n1992: Teatar za ceremonije u Albervilu\n1994: Lisgardsbaken u Lilehameru\n1998: Olimpijski stadion u Naganu\n2002: Stadion Rajs Ekles u Solt Lejk Sitiju\n2006: Olimpijski stadion u Torinu\n2010: Stadion Bi-Si plejs u Vankuveru\n2014: Olimpijski stadion Fišt u Sočiju\n2018: Olimpijski stadion u Pjongčangu\n2022: Nacionalni stadion u Pekingu\n2026: Stadion Đuzepe Meaca / Veronska arena\nStadioni za SP u fudbalu 2018.\nStadion Kalinjingrad (Kalinjingrad)\nKrestovski arena (Sankt Peterburg)\nStadion Lužnjiki (Moskva)\nStadion Nižnji Novgorod (Nižnji Novgorod)\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Стадион_Лужњики&oldid=22838732”\nStadioni za Svetsko prvenstvo u fudbalu 2018.\nCS1 naslovi na pismu ruski jezika (ru)\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 23. januar 2020. u 13:55 č.


KRALJ EDVARD VIII • Poportal\n14/02/2019 14/02/2019 Vladimir Rajčić0\n„Tek u jesen otkriju se boje krošanja,\nSve su slične u leto zeleno…“\nĐorđe Balašević, Naposletku\nLjubav je nepresušan izvor inspiracije za sve umetnike. Toliko je pesama spevano, slika naslikano, romana napisano, muzike odsvirano, i opet ima nešto da se doda… I uvek će priča o ljubavi ostati nedovršena priča…\nMože li se i na „Času istorije“ naučiti lekcija iz ljubavi? Jedna od najkontroverznijih ličnosti u istoriji Velike Britanije, kralj Edvard VIII, bio je učesnik jedne od najpoznatijih ljubavnih priča XX veka.\nRođen je 1894. godine, za vreme vladavine svoje prababe, kraljice Viktorije. Ubrzo nakon dolaska na vlast njegovog oca, Džordža V, na tron, Edvardu je data titula Princa od Velsa. Bila je viševekovna tradicija da prestolonaslednici u Britaniji nose tu titulu, ali je Edvard bio prvi još od 1616. godine čija se ceremonija održala u samom Velsu.\nJoš jedna tradicija u britanskoj kraljevskoj porodici je bila i da svi muški članovi završe vojnu školu. Kada je izbio I svetski rat, dvadesetogodišnji princ se pridružio vojsci. Želeo je da učestvuje u bitkama, ali mu to nije dozvoljeno zbog opasnosti da bi mogao biti zarobrljen. Uprkos tome, često je posećivao vojnike u rovovima na prvoj borbenoj liniji i zbog toga bio vrlo popularan kasnije među ratnim veteranima.\nDvadesetih godina XX veka princ Edvard je na vrhuncu popularnosti. Postaje najfotografisanija osoba na svetu. Iako je bio nizak i mršav, smatran je za modnu ikonu. I danas su njegova odela iz tog perioda klasičan primer elegancije. Tek kasnije će sličnu slavu steći glumci, pevači i sportisti.\nKao što je i običaj kod slavnih ličnosti, imao je vrlo buran ljubavni život. Brojne veze sa udatim ženama dovodile su Edvarda u sukob sa roditeljima. Vrhunac je bila romansa sa Amerikankom Volis Simpson. Volis je već imala dva braka iza sebe i na nju je cela kraljevska porodica gledala sa prezirom i nepoverenjem.\nKralj Džordž V je umro 20. januara 1936. i njegov sin je istog dana postao kralj Edvard VIII. Odmah je ušao u sukob sa članovima vlade zbog uplitanja u politiku. Njegova velika popularnost u narodu ozbiljno je poljuljana kada je objavio da namerava da oženi strankinju, koja je uz to i dvostruka raspuštenica. Ovu zabranjenu ljubav javnost nije mogla da prihvati. Porodica, političari, pa i Anglikanska crkva, čiji je Edvard bio nominalni poglavar, suprotstavili su se ideji da Volis Simpson postane britanska kraljica.\nNastalu krizu kralj Edvard VIII je rešio tako što je abdicirao. U emotivnom obraćanju naciji rekao je da ne bi mogao da nosi teret vladara bez podrške žene koju voli\nPosle manje od godinu dana vladavine, Edvard je prepustio presto mlađem bratu, Džordžu VI, čija je ćerka Elizabeta danas kraljica Velike Britanije. Od novog kralja dobio je novokreiranu titulu vojvode od Vindzora. Vraćeno mu je i oslovljavanje sa „Kraljevska Visost“, ali je određeno da njegova žena i eventualna deca neće biti tako oslovljavani, te da njegova deca neće imati mesta u naslednom nizu.\nEdvard i Volis su sklopili brak 3. juna 1937. godine. Niko od članova kraljevske porodice nije prisustvovao ceremoniji. Do kraja života vojvotkinja od Vindzora je ostala omrznuta ličnost na britanskom dvoru.\nDo početka II svetskog rata živeli su u Francuskoj. Dalje tamnjenje Edvardove slave predstavljala je poseta Nemačkoj, gde je on nacističkim pozdravom pozdravio Hitlera. Vojvoda i vojvotkinja od Vindzora se nikad nisu opravdali od optužbi da su simpatisali fašizam. U prilog tome idu i česte Edvardove rasističke izjave po kojima je bio poznat još iz mladosti. U svojim memoarima, Edvard VIII je tvrdio da nije bio oduševljen fašizmom, već naglim razvojem Nemačke u tom sistemu. I malo ko mu je poverovao…\nPosle rata nastavili su da žive u Parizu, gde su dobili privatnu rezidenciju od gradskih vlasti. Povremeno su odsedali u Njujorku, a gostovali su i u Beloj Kući kod predsednika Niksona.\nEdvard i Volis nisu imali dece. Edvard je umro 1972. godine od raka grla, a Volis 14 godina kasnije.\n09/05/2020 09/05/2020 Vladimir Rajčić


Preki pogledi nekadašnja „dva oka u glavi“: pet mitova o zadiranju Srbije u crnogorsku suverenost | Talas.rs\n„Srbija ne prihvata nezavisnost, zadire u unutrašnja pitanja Crne Gore, negira njen suverenitet, reafirmiše velikosrpsku ideju…“ ovakve kvalifikacije često je moguće čuti kod pripadnika političke elite u Crnoj Gori, ali i kod određenih delova političke i intelektualne elite u Srbiji. Ova tvrdnja je mit. To ne znači da je ona u potpunosti netačna i da ne postoje određene činjenice na kojima je ona građena – ali se određene početne činjenice kasnije nekritički i navijački multiplikuju, ističu i hiperbolišu. Sa jedne strane, činjenica jeste da u Srbiji (kao i u samoj Crnoj Gori) postoje krugovi koji priželjkuju da Crna Gora kao nezavisna država nestane, bilo utapanjem u Srbiju, bilo stvaranjem određene forme državne zajednice ili federacije sa Srbijom, mada je javnih zagovornika ovakvog pristupa sve manje. Takođe, postoje i oni koji smatraju da bi Podgorica, iako formalno nezavisna, trebalo da bude apsolutno subordinirana Beogradu u svim pitanjima. Polazeći od ove činjenice, hipersenzitivnost suverenista na određene teme nije potpuno nelogična.\nSa druge strane, činjenica je i da crnogorske političke elite često određene poteze koji apsolutno ne mogu da se podvedu pod bilo kakvo urušavanje državnosti, negiranje suvereniteta ili nešto slično svesno i planski podvode pod ovu kategoriju, kako bi podigli strasti iz političkih razloga, a dobro plivanje u vodi nabujalih strasti i naelektrisanih odnosa sa određenim susedima jeste nešto u čemu su slični svojim kolegama u ostatku regiona, pa i aktuelnim vlastima u Beogradu. U narednim redovima izdvajaju se pet ključnih netačnih elemenata mita o ugrožavanju crnogorske suverenosti i državnosti ponašanjem Srbije od 2006. godine do danas i objašnjava se zbog čega ponašanje Srbije prema Crnoj Gori ne iskače iz normi prikladnosti za odnose dve susedne zemlje.\nPrvi mit: ako kritikuješ određenu državu, rušiš joj suverenost i državnost\nDržava koja je suverena i samostalna mora i da preuzme odgovornost i snosi posledice za svoje postupke, a ne da na svaku kritiku odgovara tradicionalnim diskursom o „velikosrpskim pretenzijama“ i negiranju suverenosti. Ako pošalješ svog predstavnika na proslavu operacije Oluja u kojoj su se dogodili masovni zločini, ako priznaš jednostrano izvršenu secesiju jednog dela teritorija određene države ili ako potom podržavaš zahtev za članstvo iste te teritorije u UNESCO u trenutku kada ni mnoge druge države koje je su priznale Kosovo to ne rade – ne možeš da očekuješ da će ti država kojoj ovakvi potezi direktno štete aplaudirati i da će nastaviti da se ophodi prema tebi potpuno normalno. Naprotiv – baš zato što si suverena država – snosiš odgovornost za svoje spoljnopolitičko delovanje pred drugim takvim državama. Reakcije Srbije u ovim slučajevima su normalne i očekivane i došle bi od apsolutno svake suverene države, a verovatno bi bile i oštrije. Dakle, to što je jedna država suverena ne znači da druge države moraju da o njoj govore sve najlepše onda kada ta ista država svesno vodi politiku suprotnu njihovim interesima i ciljevima.\nDrugi mit: Srbija je oštrija prema Crnoj Gori, nego prema drugim susedima i ponaša se paternalistički\nReakcije na priznanje nezavisnosti Kosova od strane Podgorice jesu bile oštrije nego u većini slučajeva i rezultovale su proglašenjem tadašnje ambasadorke Anke Vojvodić za persona non grata. Međutim, postoji i osnova za ovu razliku, jer je odluka Crne Gore značajnija nego odluka npr. Portugala. Prvo – ako jedna država u kojoj su Srbi gotovo trećina stanovništva prizna Kosovo, to pojačava legitimitet samoproglašene nezavisnosti. Drugo – prema popisu iz 1991. godine, Crnogorci su bili treća najbrojnija nacionalnost na Kosovu, te je stoga ponašanje Crne Gore i u ovom kontekstu dodatno relevantno. Treće – politička elita u Podgorici je priznanjem Kosova eksplicitno negirala sve ono što je zvanično pričala kao deo Srbije i Crne Gore u predvečerje raspada državne zajednice, a gde je davala podršku srpskom stavu da je neophodno kompromisno rešenje kosovskog pitanja i time zadala udarac naporima da se proces priznanja uspori i da se pitanje reši za pregovaračkim stolom. Pa opet, iako je bilo objektivnih razloga za nešto jaču reakciju – ni ovde Crna Gora nije izdvojena, već je prema njoj reagovano istovetno kao prema Republici (Severnoj) Makedoniji. U brojnim drugim slučajevima Srbija je zapravo svesno propuštala da odgovori recipročno na određene poteze Crne Gore i time otvoreno stavljala do znanja da prema ovoj državi ima i daleko veći prag tolerancije nego prema drugima u okruženju.\nTreći mit: ne smeš da komentarišeš ili da se baviš identitetskim pitanjima druge države\nJoš jedan mit jeste tvrdnja da su identitetska pitanja isključivo unutarpolitička stvar jedne države i da Srbija u ovom domenu često prevazilazi norme prikladnog ponašanja za izgradnju dobrosusedskih odnosa. Identiteti prevazilaze granice, politički su relevantni i gotovo je nezamislivo da određena identitetska akcija doneta bez prethodnog šireg konsenzusa ne proizvede i reakciju. Čak i da ne ulazimo u primere poput grčko-(severno) makedonskog spora oko imena, gde se ponašanje jedne strane može opisati kao uslovljavačko – i u dobrosusedskim odnosima bavljenje identitetskim pitanjima u drugoj državi može da bude prikladno i prihvatljivo, ukoliko se to čini adekvatnim sredstvima.\nPod ključnim identitetskim pitanjima mislimo pre svega na elemente državnog identiteta – poput zvaničnog jezika, zastave, himne i tome slično. Ovo je svakako jedan od osnovnih domena suverenosti – ali je teško je poverovati da bi Nemačkoj bilo potpuno svejedno kada bi Austrija ili Švajcarska rešile da umesto nemačkog uvedu švajcarski ili austrijski jezik, ili Ujedinjenom Kraljevstvu ako bi Sjedinjene Države umesto engleskog za zvaničan jezik proglasile američki. Jednako je teško zamisliti i da bi bilo koja druga država na mestu Srbije ostala potpuno nema na inkorporiranje stihova Sekule Drljevića, saradnika ustaškog režima, u himnu „Oj svijetla majska zoro“. Izvesno je da bi svaka država političkim kanalima pokušala da utiče na to da se ovakve odluke ne donesu.\nNo, izvesno je i da, ukoliko bi ove odluke već bile donete, država koja nastoji da se ponaša prikladno dobrosusedskim normama ne bi zbog ovakvih odluka primenjivala radikalne poteze i vršila nesrazmerni pritisak na datu državu. Ne može se reći da su reakcije Srbije na bilo koji način prevazišle ovaj obrazac. Kada je Ustav Crne Gore iz 2007. godine kao službeni jezik postavio crnogorski, umesto dotadašnjeg srpskog jezika ijekavskog narečja (kako je bilo određeno Ustavom Republike Crne Gore iz 1992. godine) reakcije iz Srbije su bile simbolične i mahom su dolazile iz stručnih krugova koji su osporavali istorijsko-lingvistički aspekt postojanje crnogorskog jezika. Dakle – verbalne reakcije su očekivane i prirodne, kao i pokušaji prevencije ovakvih ishoda – i to je jedino što je Srbija zapravo i radila. Upotrebe bilo kakvih negativnih ekonomskih sredstava ili sredstava oslonjenih na silu ili subverziju – nije bilo.\nČetvrti mit: Srbija zloupotrebljava srpsku manjinu u Crnoj Gori\nIako Srbi u Crnoj Gori nemaju formalno ni manjinski, a ni status konstitutivnog naroda zbog karaktera ustavnog uređenja, činjenica da se oko 29% stanovništva prema popisu iz 2011. godine deklarisala kao deo srpskog nacionalnog korpusa prirodno povećava interesovanje Srbije za položaj svog naroda u Crnoj Gori, kao što bi verovatno povećalo i interesovanje drugih država u sličnoj situaciji. U ovom pogledu podrazumeva se da je prikladna nešto veća aktivnost države. Uprkos činjenici da je bilo pokušaja da se srpski jezik izbaci iz nastave (prevaziđeni kompromisom o nazivu predmeta gde postoji i ime srpski), kao i podacima koji govore o izuzetno maloj zastupljenosti Srba među zaposlenima u javnom sektoru – Republika Srbija nije vršila značajnije spoljnopolitičke aktivnosti kojima bi pokušala da stanje u ovom domenu promeni. Dakle, i veća aktivnost Srbije na ovom planu i dalje se ne bi mogla smatrati neprikladnom – a nekmoli današnja koja se svodi na delimično finansiranje određenih kulturnih projekata. Srbija, zapravo, ne da ne zloupotrebljava, nego se teško može reći da se uopšte i bavi Srbima u Crnoj Gori.\nPeti mit: država ni u kakvim u okolnostima ne sme da se zauzima za crkvu\nSavremene evropske države jesu sekularne i treba takve i da budu. Odnos Mitropolije crnogorsko-primorske (MCP) sa državom Crnom Gorom jeste nešto u šta Srbija zaista načelno ne treba da se meša. Međutim, postoje određene izuzetne okolnosti u kojima je uključivanje Srbije bilo legitimno, poput situacije u kojoj bi Crna Gora rešila da izvrši prenos vlasništva odnosno podržavljenje crkvene imovine izgrađene pre 1918. godine mimo redovnog sudskog postupka. Nakon objavljivanja mišljenja Venecijanske komisije u kome se ističe neophodnost poštovanja redovne procedure koja već postoji u pozitivno-pravnom sistemu Crne Gore u pogledu sporova oko vlasništva, zvanična Podgorica negira da joj je jednostavan prepis vlasništva bez sudske odluke ikada bila namera. Međutim, nije nemoguće da se u budućnosti Crna Gora ogluši o ovu preporuku Venecijanske komisije. U tom slučaju, Srbija bi imala osnov da legitimnim političkim sredstvima pokuša da zaštiti preuzimanje imovine MCP kao sastavnog dela Srpske pravoslavne crkve (SPC), subjekta čije je sedište u Beogradu, i čiju većinu verujućih čine upravo državljani Republike Srbije.\nDrugi potencijalni legitimizacijski osnov za angažovanje Srbije u ovom sporu jeste identitetske prirode. Naime, preporuka Venecijanske komisije jeste i da eventualni prepis vlasništva ne sme da zadire u pravo na korišćenje imovine od strane subjekata koji je trenutno koriste (konkretno SPC). Sa druge strane, visoki državnici Crne Gore najavljivali su eksplicitno potrebu o formiranju autokefalne crnogorske crkve. Time su implicitno naznačili da bi ova preporuka mogla biti prekršena, te da svetovne vlasti nameravaju da se direktno mešaju u crkvena pitanja, a ne samo da legitimno i legalno regulišu imovinske odnose i zaštite kulturno nasleđe. Ukoliko bi Crna Gora na ovaj način dodatno „zamutila“ odvojenost crkve i države, i to na štetu crkve čiji su vernici i pripadnici srpskog naroda u Crnoj Gori, Srbija bi imala takođe legitimno pravo da se političkim sredstvima angažuje u svrhu zaštite identitetskih i verskih prava svojih sunarodnika. Naravno, uplitanje Srbije u ova pitanja nije a prioripoželjno i idealan scenario jeste onaj u kome će sva ova pitanja biti rešena dogovorom između države Crne Gore i MCP.\nU ovom tekstu nisam ulazio u istorijske i identitetske debate, kao ni analizu procesa koji još uvek nisu pravosnažno okončani, poput slučaja „Državni udar“. Poenta teksta jeste samo pokazivanje da je tvrdnja o paternalističkom ponašanju Srbije koja „negira državnost“ i suverenitet Crne Gore zapravo mit, i da ponašanje Srbije ne odudara od normi ponašanja primerenog za dobrosusedske odnose. Mnoga druga pitanja u vezi sa ovom temom ostaju otvorena – ali ona će morati da sačekaju neke naredne tekstove.\nTAGS: Aleksandar Vučić crkva Crna Gora Ivica Dačić Milo Đukanović Sabor SPC SPC Srbija srpska pravoslavna crkva


Maldini: Umesto struke, politika kroji urbanistički plan\nTokom radova na Trgu Slavija, avgust 2017.\n"Napadnuti smo od strane kapitala koji ne preza ni od čega pa ni od toga da iskoristi sve prirodne, kulturne, istorijske, tradicionalne i ekonomske resurse, da ih uništi, da ih jednostavno satre samo zarad profita." Ovako za „Zašto?“ arhitekta Slobodan Maldini komentariše aktuelnu urbanističku situaciju u Beogradu.\nIkarusov pad pod buldožer\nImali smo slučaj u beogradskoj Savamali – Hercegovačka ulica (nezakonito rušenje objekata u centru Beograda, od strane osoba sa fantomkama na glavama, 2016.), koja i dalje budi interesovanje medija. Međutim, postoji bojazan da će drugo, značajnije rušenje proći manje zapaženo: iako je 2015. Komisija za urbanizam grada Beograda zauzela stav da treba sačuvati istorijski vrednu upravnu zgradu prve srpske fabrike aviona Ikarus u novobeogradskoj Gramšijevoj ulici, izdata je građevinska dozvola za rušenje. Zgrada sagrađena 1938. koja je do nedavno predstavljala izuzetan spomenik kulture na Novom Beogradu, sada je srušena.\nNa tom prostoru gde nije bilo mesta ni za veće igralište ni za rekreaciju pa ni za parking mesto, za postejeće objekte mi ćemo dobiti jedan novi arhitektonski objekat i to dvotraktni koji će povećati gustinu naseljenosti ovog kvazi-elitnog naselja Novog Beograda. Dobićemo nove stanare koji će muku mučiti sa parkiranjem automobila, a njhova deca neće imati parkovskih površina gde će moći da izlaze.\nKompleks Ikarus bila je fabrika aviona u kojoj je tokom Drugog svetskog rata proizvedeno čak 477 letilica, razvijeno devet tipova aviona domaće konstrukcije, osam tipova na osnovu kupljenih licenci. Posle rata tu je proizvedeno čak 12 tipova aviona. Sve to govori o snazi naše avioindustrije. Zgradu je projektovao poznati zemunski arhitekta, austrijski student i đak, Franjo Jenč, čovek koji je ostavio svoj znak u centru Zemuna na poznatim velelepnim zemunskim palatama stila secesije. Njegove palate u Zemunu daju ovom gradu prepoznatljivi istorijski karakter. Jenč je objekat upravne zgrade Ikarusa projektovao u kod nas retko viđenom art deko stilu, to je gotovo jedini primer stila art dekoa u Beogradu i jedan od samo nekoliko u Srbiji. Ta zgrada imala je sofisticiranu spoljašnjost i isto tako sofisticiran enterijer i bila je jedinstvena zgrada u našoj arhitekturi. Iznad ulaza nalazio se dragoceni reljef Ikara u letu.\nMeđutim, investitor je u jednom trenutku došao do informacija da je Zavod za zaštitu spomenika kulture jednostavno zaboravio da zaštiti ovu zgradu i da bi pokrio celu stvar, pozvan je arhitektonski konkurs. Taj konkurs je pozvao timove profesora Arhitektonskog fakulteta u Beogradu, a prvu nagradu dobio je tim profesora na čijem čelu se nalazi dekan Arhitektonskog fakulteta. Interesantno je da je upravo taj konkursni elaborat predvideo rušenje upravne zgrade Ikarus. Dakle, akademska institucija koja je trebalo da prepozna arhitektonsku vrednost i kvalitet ove zgrade, upravo suprotno svemu – dala je zeleno svetlo da se ovaka jedna zgrada može srušiti, naravno zbog opskurnog interesa investitora.\nUčinjena je nemerljiva i nenadoknadiva šteta, zato što je Beograd izgubio jedini primer arhitekture art dekoa, zgradu koja je danas mogla da bude muzej, zgradu koja je svedočila o neverovatnoj snazi industrije i moći Jugoslavije kada smo mi bili tehnološki i tehnički toliko napredni da smo bili sila predvodnica u avioindustriji pred Drugi svetski rat.\nPosebno poražavajuće je saznanje da je sve to učinjeno od predstavnika takozvane elite srpske arhitekture, odnosno upravo onih koji bi trebalo da budu na prvoj liniji odbrane naših kulturnih vrednosti.\nZamislimo situaciju da nekom investitoru bude dozvoljenja gradnja na naskupljem građevinskom zemljištu, kao što je na primer Beogradska tvrđava. U tom slučaju, moglo bi da se dogodi da na postojeću strukturu kule Nebojše bude podignut neki stakleni soliter. Ekstremno nečuven događaj bila bi nadgradnja Hrama Svetog Save, na primer ekskluzivnim poslovnim sadržajem. Iako su to nezamislivi slučajevi, kod nas je ipak moguće naći ovakve primere, a jedan od najeklatantnijih primera je rušenje i nadgradnja ruševine od ulazne fasade upravne zgrade Ikarus.\nNovobeogradski slučaj oko Ikarusa nije jedinstven. Beograd je prepun takvih slučajeva. Pođite samo ulicom Kneza Miloša.\nVeć na početku imamo zgradu Generalštaba gde se lome koplja oko očuvanja ovog bisera arhitekture Nikole Dobrovića, gde praktično vlast želi to da sruši a struka pokušava da odloži sve to.\nIspod toga imamo poznat kompleks nekadašnje američke ambasade gde sada jedna izrealska kompanija pravi elitno luksuzno stambeno naselje. Ceo taj kompleks je bio zaštićen kao kulturno dobro, kao kulturno istorijska celina. Naravno, sve je srušeno.\nIspod toga imamo zgradu ambasade Nemačke – još jedna zaštićena zgrada prepoznatljiva i poznata u istoriji srpske arhitekture koju je Nemačka srušila i tu gradi bezličan bezidejan arhitektonski objekat.\nNa dnu ulice Kneza Miloša imamo takozvani Belgrade Skyline gde se na mestu nedavno srušene zgrade Ludviga Tomorja, čuvenog slovenačkog arhitekte koji je projektovao na tom mestu zgradu Saveznog MUP-a, danas grade tri solitera sumanute spratnosti, gde će više hiljada ljudi živeti upravo na samom mestu Mostarske petlje, što je nečuveno. Sve to upotpunjuje gradnja podzemne garaže na Studentskom trgu, čime će se uništiti arheološko nalazište na toj lokaciji.\nAmbijent Kosančićevog venca je već razoren neprimerenom gradnjom stambene zgrade u podnožju same ulice. Nedavni konkurs za gradsku galeriju je izabrao rešenje koje će uništiti karakter ulice Kosančićev venac. Na vodoizvorišu u Makišu predviđena je izgradnja zgrada neverovatne površine.\nNa najlepšim prirodnim zlatiborskim terenima gradi se divlje, na najvišoj tački na Kopaoniku, Pančićevom vrhu sagrađena je višespratnica, to je protivno razumu i propisima. Na spomeniku kulture u Golubačkom gradu niče stambena zgrada. Crkva valjevska Gračanica iz 15. veka potopljena je u veštačkom jezeru...\nUsamljeni glasovi struke\nTo je izuzetno veliki broj primera gde struka nije uspela da sačuva naše kulturno blago, a evo u poslednjem eklatantnom primeru rušenja upravne zgrade Ikarusa vidimo da je struka bila do te mere izmanipulisana da je radila u korist investitora, odnosno sve je učinila da bi olakšala investitoru da sruši jedno kulturno dobro.\nStruka je ostala na nekolicini ljudi idealista koji pokušavaju da skupe, da prikrpe ono što je razgrađeno proteklih decenija. Trenutno imamo usamljene glasove nekolicine ljudi gde bih pomenuo arhitektu Bakića koji uporno pokušava da digne glas i suprotstavi se svima u odnosu projekta Beograda na vodi, gospodina Branislava Jovina koji isto povremeno kaže, pa i moja malenkost. U proteklih pet godina na više od 300 mesta pokušao sam da napišem, opišem, kritikujem stanje u arhitekturi. Naravno, sve to nema nikakvog efekta. Politika je ta koja kroji, politika je ta koja stoji iza svega toga, a investitori su oni koji nikakav afinitet prema struci ne pokazuju, niti žele da se prilagode istorijskim činjenicama koje se nalaze na prostoru naših gradova\nFarmerke na arheološkom nalazištu\nAko govorimo o kapitalnim prjektima – 99 odsto njih su totalni promašaji. Najveći promašaj u urbanizmu Beograda je nedavno otvoreni tržni centar u Rajićevoj. Tu smo imali neverovatnu spregu politike, investitora kojima je pomogla struka. Imali smo akademika SANU i profesora Arhitektonskog fakulteta koji su napravili projekat kojim su uništili kulturno istorijsko jezgro Beograda.\nVi sada umesto da imate zakonom zaštićen centar grada Beograda, Knez Mihajlovu sa istorijskim palatama, na sred toga mi smo dobili jedan konglomerat sačinjen od čelika i stakla koji ustvari nema nikakvu funkciju jer funkcija je prodaja farmerki i parfema. Tako da umesto da su turisti mogli da vide našu istoriju, našu arhitektruru, istoriju događanja na području Beograda, oni danas vide ono sa čime se susreću na bilo kom svetskom aerodromu.


Polovni Sisu motori oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivredna oprema i mašine > Rezervni delovi > Motori > Sisu\nPolovna Sisu motori na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih Sisu motori mašina za prodaju. Možete sortirati polovne Sisu motori po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o Sisu motori u odeljku Brendovi.\nSisu Valmet 420 DsrID Dela: RR21858\nOvde je kompletna lista polovnih Sisu motori za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Sisu motori koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Sisu motori i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


Aktivnosti | Taekwondo klub "Zlatni Ljiljani"\nRedovne aktivnosti našeg kluba su sljedeće:\nTreninzi: Redovno održavanje treninga, na kojima naš obrazovani stručni kadar koristiti moderne tehnologije u sportu kako bi se njihovo znanje i iskustvo najefektivnije prenijelo na naše učenike. Mladi sportisti na treninzima stiću kondiciju, brzinu, snagu, kontrolu, ravnotežu, koordinaciju, pravilan razvoj, itd.\nDruženja i izleti: Organizovanje raznih sportskih, kulturno-edukativnih i zabavno-rekreativnih druženja i jednodnevnih izleta s ciljem što boljeg međusobnog upoznavanja i zbližavanja kroz interaktivne igare, kako bi uzajamnim razumijevanjem i pružanjem moralne podrške lakše postigli zdrav psiho-socijalni razvoj mladih. Neke od aktivnosti koje sprovodimo prilikom ovih druženja su organiziranje edukativnih i zabavnih video projekcija, seminara, zajedničkog rolanja, biciklizma, trčanja, plivanja, itd.\nZimske aktivnosti: zajednički izleti na planinu, skijanje, bordanje i sankanje, razne igre i provjera izdržljivosti u zimskim uslovima, s ciljem sticanja što veće kondicije i izdržljivosti, te Klizanje na ledu s ciljem izgradnje kompletne sportske ličnosti i izgradnje potrebnog samopouzdanja,\nLjetne aktivnosti: organizovanje višednevnih kampova i priprema, kako bi mladima obezbijedili što pogodnije uslove za napredak, a neke od aktivnosti su plivanje, trčanje, karting, stoni-tenis, tenis, jahanje itd.\nDemonstracije: organizovanje demonstracija u školama gdje provodimo svoje aktivnosti s ciljem popularisanja sporta i privlačenja što većeg broja mladih. Demonstracije su zabavnog karaktera i u njima sudjeluju učenici koji izraze želju da učestvuju u ovim aktivnostima.\nTakmičenja: Naš klub redovno učestvuje na taekwondo takmičenjima, na kojima mladi sportisti imaju priliku da pokažu svoje stečene vještine te da steknu sportsko takmičarsko iskustvo. Pored iskustva kojeg stiču i rezultata koje donose, mladi sportisti imaju još jednu veću korist od ovih takmičenja, a to je razvoj novih prijateljstava, solidarnosti, druženja sa svojim vršnjacima bez obzira na nacionalnu ili vjersku pripadnost; Ukratko, takmičenja nude zdrav psiho-socijalni razvoj mladih kao jedinki društva.\nSpecijalne pripreme talenata i nadarene omladine: mladi sportisti koji pokažu poseban talenat za taekwondo, imaju i specijalan program usavršavanja i pripreme za velika prvenstva, s ciljem osvajanja vrhunskih sportskih rezultata.


Poljski arheolozi otkrili su 2.000 godina star drevni grad Basanija u Albaniji - Sve o arheologiji\nMaja Miljević-Đajić 22/06/2022 3 min read\nOstaci antičkog grada Basanija (foto: M. Lemke/PAP)\nPoljski arheolozi otkrili su davno izgubljeni grad Basanija star preko 2.000 godina u Albaniji. Tvrđavu su verovatno srušili Rimljani početkom naše ere. Do nedavno su se njegove ruševine smatrale prirodnim stenama.\nIzgubljeni grad je neočekivano pronađen u severozapadnoj Albaniji, na području današnjeg Skadra.\nPrema istraživačima, verovatno je u pitanju Basanija, grad koji je opisao rimski istoričar Livije (59. g.p.n.e. – 17. g.n.e.) u kontekstu bitaka rimskih trupa sa poslednjim kraljem Ilirije – Gencijem.\nLice ilirskog kralja Gencija na ilirskom novčiću (izvor: Wikipedia)\nLokalitet je prvi put otkriven 2018. godine, kada su istraživači sa Univerziteta u Varšavi identifikovali kiklopske odbrambene zidove i dve kamene struktur. A za koje se ranije smatralo da su prirodne stenske formacije na brdu u blizini Skadra. Zatim su arheolozi otkrili da su to dve kapije i dva bastiona.\nKiklopske zidine helenističkog grada\n„Odbrambene strukture su podignute od dobro postavljenih, ogromnih kamenih blokova“ – rekao je šef iskopavanja, prof. Pjotr Diček, direktor Centra za istraživanje antike jugoistočne Evrope Univerziteta u Varšavi. Otkrivenu kapiju pratila su dva bastiona do kojih su vodili moćni odbrambeni zidovi širine više od 3 m. Njihovi spoljni delovi bili su od profilisanih kamenih blokova. Prostor između njih bio je ispunjen sitnim kamenjem i zemljom.\nPrema prof. Dičeku, ovakva konstrukcija je tipična za helenističke odbrambene građevine. O datovanju govore i predmeti koje su arheolozi otkrili u blizini zidova: novčići i fragmenti keramičkih posuda iz 4-1 veka pre nove ere. To znači da je grad funkcionisao u vreme Ilirskog kraljevstva, koje je prestalo da postoji na prelazu milenijuma posle rimske invazije.\n„Poslednjih godina počeli smo da tražimo po Skadru naselja i tvrđave koje su bile njegova ekonomska i vojna baza. Zahvaljujući upotrebi različitih metoda, uključujući i neinvazivne, locirali smo relikvije ogromnog antičkog grada“ – opisao je prof. Diček za PAP.\nDavno zaboravljeni grad\nNa iznenađenje istraživača, ispostavilo se da je nedavno otkriveni grad bio tri puta veći od drevnog Skadra – masivni kameni zidovi okruživali su površinu od oko 20 hektara.\nHelenistička građevina (foto: M. Lemke/PAP)\nIstraživači se čude nedostatku podataka o gradu u zapisima putnika od pre nekoliko stotina godina. “Ovo ćutanje putnika, koji su sa izuzetnom pedantnošću opisali druga, čak i mala nalazišta i pojedinačne ruševine, prilično je zbunjujuće. Razlog može biti to što je grad prestao da postoji toliko davno da je njegovo ime zaboravljeno” – sugeriše arheolog u intervjuu za PAP. Najnovija istraživanja su potvrdila da kraj postojanja grada zapravo pada na početak 1. veka nove ere – kraj vladavine cara Oktavijana Avgusta . I da je tada bio napušten ili uništen tokom rimske invazije. „Njegovo ime je moglo biti zaboravljeno“ – kaže prof. Diczek.\nRuševine na brdu izmakle su pažnji zbog svoje specifične geološke strukture – brdo čine konglomerati i peščari. „Posle vekova erozije, ostaci kamenih struktura koji se naziru na površini više liče na prirodnu geološku strukturu koja izlazi na površinu, nego na strukture koje je čovek namerno izgradio“ – opisao je naučnik.\nTags: Albanija Drevni grad\nNa trasi budućeg Moravskog koridora arheolozi su otkrili ostatke ranoslovenskog naselja


Trka dvojice titana u Londonu: Đoković i Nadal poslednji čin za kraj 2019. godine | Novosti.RS\nsubota, 09. 11. 2019. u 08:54\nsreda, 23. 09. 2020. u 08:55\nsreda, 23. 09. 2020. u 08:41\nJOKIĆ SKINUO KRUNU "KRALjU": Lejkersima nije pomogao ni tripl-dabl Džejmsa, sjajna igra Denvera! (VIDEO)\nsreda, 23. 09. 2020. u 08:01\nNe može Rafa izdržati svoj tempo tako brzo nakon takve povrede mišića stomaka\nzapadne zlatne koke\nodakle podatak da je Vilas 1974 završio ispred Konorsa? Vilasova najbolja godina je 1977, ali ni tada mu (zvanično) nisu dali da završi kao No1, Amerikanac je bio zvezda i prioritet


UHAPŠEN! KSENIJA RADOVANOVIĆ U POLICIJI PREPOZNALA NAPADAČA - HULIGANU ODREĐENO ZADRŽAVANJE DO 48 SATI! - Informer\n10:39 Politika 2\nUHAPŠEN! KSENIJA RADOVANOVIĆ U POLICIJI PREPOZNALA NAPADAČA - HULIGANU ODREĐENO ZADRŽAVANJE DO 48 SATI!\nAktivistkinja pokreta "Ne davimo Beograd" Ksenija Radovanović prepoznala je danas u policiji P. V. (42) koji je fizički napao na dodeli nagrada povodom Dana žena, 8. marta u Beogradu, saznaje Informer!\nKako saznajemo, reč je o huliganu od ranije poznatom policiji po nasilničkom ponašanju.\nOsumnjičenom je određeno policijsko zadržavanje do 48 časova i on će, uz krivičnu prijavu, biti priveden nadležnom tužilaštvu.\nPodsetimo da je šeficu 'Ne davimo Beograd' Kseniju Radovanović na dodeli nagrada povodom 8. marta napao i po nosu udario muškarac koji je na skup došao sa Sergejem Trifunovićem!\nNapadač pobegao pošto je Kseniju izvređao, raskrvario joj lice i razbio naočare, Sergej odbio da kaže ko je taj čovek, a onda je i on pobegao kada je čuo da dolazi policija.\nHULIGANU ODREĐENO ZADRŽAVANJE DO 48 SATI!\nKo će koga da sakrije več svoj svoga,Sergej sakrio svog druga nasilnika nad ženom.


BIC Banco Mercantil e de Investimentos, SA (Mozambik) (SWIFT kod).\nBIC Banco Mercantil e de Investimentos, SA (Mozambik) (SWIFT kod)\nBIC za Banco Mercantil e de Investimentos, SA u gradu Cidade de Maputo je MERVMZMAXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 716046901 i šifre banke 16046901, rezultat će biti IBAN sličan ovome: MZ99 1604 6901 7160 4690 1. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nBIC takođe sadrži šifru države. Za razliku od IBAN-a, ona se ne nalazi na početku BIC-a, već je na 5-oj i 6-oj poziciji. Na primer, za BIC MERVMZMAXXX, to je MZ. U nekim slučajevima, šifra države iz IBAN-a se može razlikovati od šifre države pridruženog BIC-a jer se koriste različiti standardi.\nSedište banke je Banco Mercantil e de Investimentos, SA u gradu Cidade de Maputo. Shodno tome, Cidade de Maputo se nalazi u zemlji Mozambik.


Sramota! Američki prijem samo za režim! | Politika | Direktno\n03. 07. 2020. 07:41 12\nAmbasador Sjedinjenih Američkih Država Entoni Godfri organizovao je prijem povodom Dana nezavisnosti SAD na koji je pozvao samo predstavnike vlasti - članove vlade, predsednika države, skupštinske funkcionere.\nZa predstavnike nevladinih organizacija, opozicije, ljude iz javnog života na travnjaku rezidencije ambasadora nije bilo mesta. Njih je ambasador Entoni Godfri sa suprugom pozvao da im se pridruže na virtuelnoj proslavi koju je zakazo na Fejsbuku u subotu u 11 časova. Da ova neverovatna vest nije šala pokazuje zvaničan poziv koji je stigao na adresu jednog od potencijalnih "virtualaca".\nOd prvog dana mandata u Srbiji ambasador Godfri je pokazao da ga termini slobode, demokratije, ljudskih prava interesuju samo formalno, ali ne i suštinski. Njegov angažman u kampanji da opozicija izađe na izbore bio je više nego nekorektan. U toj svojoj kampanji izlaska na izbore je uspeo da ubedi samo gradonačelnika Šapca Nebojšu Zelenovića. Po tome kako je Zelenović prošao, jasno je koliko je taj stav bio opravdan.\nIzjave koje je davao na desetak dana pred izbore da je neophodno da se mediji promene i budu otvoreni za sve, izazivali su zgražavanje javnosti. Jer, svima je bilo jasno da deset dana najslobodnijih medija na svetu ne bi imalo nikakav uticaj na izborne rezultate.\nI posle svega, kada je cela Evropa zgrožena onim što se u Srbiji oko i na dan izbora dešavalo, kada su se tvrdnje Freedom Housa da je Srbija nedemokratska zemlja potvrdile, Sjedinjene Američke Države nastavljaju sa podrškom Vučiću i njegovom režimu. Sve to naravno zbog njegove spremnosti da navodno potpiše saglasnost da Kosovo uđe u Ujedinjene nacije.\nPre 20 godina Klintonova Amerika je bombardovala Srbiju.\nDanas, Trampova Amerika nastavlja da je uništava.\nAmbasador Godfri nije tu ništa kriv. On samo sprovodi politiku, više Bele kuće nego Stejt dipartmenta. Možda bi bilo lakse to prihvatiti da ambasador Godfri ima malo više šlifa i šarma, ali od ovog bivšeg vojnika to nije realno ni očekivati.\nU svakom slučaju, redakcija portala Direktno.rs čestita Dan nezavisnosti ambasadoru Godfriju i celom američkom narodu.\nSAD Entoni Godfri Ambasada SAD Prijem Dan nezavisnosti\nGodfri: Divim se radu Vučića i Brnabićke\n07. 08. 2020. 15\nU SAD skoro 50.000 zaraženih za 24 sata


Naslovna | Lepota | Ishrana & Fitnes | Istina o sirovoj hrani\nČak i ako niste pobornik obroka koji su bazirani isključivo na sirovim namirnicama, možda bi ovaj vid ishrane moga da posluži kao dobar detoks posle prazničnog prejedanja koje sledi...\nAko zasadite živu semenku, rašće i daće život, ako zasadite kuvanu – nećete dobiti ništa. Protagonisti sirove dijete smatraju da se isto dešava sa našim telom. U svetu je sve popularniji način ishrane koji proklamuje da hranu treba jesti u sirovom stanju (eng. raw foodism, rawism). Ali daleko od toga da je to nešto novo. Pred kraj XIX veka lekar Maximilian Bircher Benner oboleo je od žutice. Izlečio se sam, jedući sirove jabuke. Na sebi je godinama ispitivao dejstvo neobrađenog voća i povrća na ljudski organizam. Gospodin Benner otac je čuvenog muslija, kombinacije žitarica koje se uzimaju u neobrađenom stanju. U novembru 1897. godine u Cirihu je otvorio sanatorijum Vital Force, koji je trebalo da ljude vrati na put ishrane koji im je pripisala sama priroda. Sanatorijum radi i danas.\nOvaj specijalni način ishrane podrazumeva konzumaciju sirovog voća, povrća, orašastog voća, semenki, jaja, ribe (suši), mesa (karpaćo), nepasterizovanog i nehomogenizovanog mleka, jogurta i sira. Iako se podrazumeva da se hrana jede potpuno neobrađena, neke struje dozvoljavaju izlaganje temperaturama do 40 stepeni Celzijusovih. Na ovaj način najćešće se hrane vegani i vegeratijanci.\nPre nego što su ljudi imali frižider, kuvanje je bilo najbolji način da se ubiju paraziti i bakterije. Louis Pasteur je specijalnim procesom, nazvanom po njemu pasterizacija, uspeo da osigura bezbednost hrane za sve. Ali ovom metodom ubijaju se kako loše bakterije, tako i one dobre, koje obezbeđuju zdravo funkcionisanje ljudskog organizma. Sirove namirnice sadrže bakterije i mikroorganizme koji su dobri za naš digestivni trakt jer pojačavaju crevnu floru i imunološki sistem. Pod trendom sirove hrane podrazumevaju se isključivo organski gajene namirnice bez aditiva i pesticida. Preporučuje se čuvanje hrane u frižideru i u vakuumskim pakovanjima da bi se što duže sačuvala svežina. Termička obrada trebalo bi da se izbegava što više jer ona remeti pH vrednost namirnica, a i ubija većinu vitamina u njima.\nJedna od glavnih koristi od unošenja sirovih namirnica jeste maksimalno iskorišćavanje enzima iz njih. Enzimi pomažu da se hrana svari. Iako naše telo proizvodi sopstvene, njihova količina nije dovoljna, a telo pritom troši puno energije na proizvodnju istih. Zato se često posle unošenja velikih količina kuvane hrane dešavaju umor i pospanost. Svu svoju energiju telo usmerava na to da se izbori s unetim namirnicama i zapostavlja normalno funkcionisanje. Ono što ostane u želucu truli i samo je veliki potencijal za potencijalne bolesti.\nPristalice sirove dijete takođe smatraju da svojom specijalnom ishranom čuvaju planetu. Ne pristaju na herbicide, pesticide, bilo kakva prskanja i genetsku modifikaciju hrane, što štiti ozonski omotač. Kišne šume se seku da bi se dobilo mesta za pašnjake za fabrike mesa. Fabrike mesa troše veliku količinu energije, zagađuju vodu i zahtevaju ogromne količine kukuruza, soje i drugih žitarica samo za prehranu životinja, koje ionako rastu u lošim okolnostima, zakržljalih mišića i na kraju bivaju ubijene.\nSirova ishrana dakle daje mnogo benefita kako nama, tako i živom svet oko nas, kao i planeti. U Srbiji, u kojoj se većina domaćinstava hrani najčešće mesom i krompirom, teško je promovisati ovu ideju. Svakako možete probati da napravite neki od obroka na ovaj način, pogotovo u vrelim letnjim mesecima, kada nije prijatno stajati pored šporeta. Hranu samo dobro operite (za to vam može poslužiti i četka za pranje hrane), a recepte pronađite na sledećim adresama:\nSirova hrana nema dovoljno kalorija, vitamina D i B12 za pravilan razvoj dece


BETOVENU U ČAST | Apa-press\nU petak, 5. marta sa početkom u 19 časova “ u Velikoj sali Kulturnog centra u Apatinu održaće se koncert klasične muzike „Betovenu u čast. Gostuju vrhunske umetnice, Agota Vitkai Kučera i Jelena Simonović-Kovačević, uz napomenu da je ulaz besplatan.\nNaime, 2020. godina je planirana kao „Betovenova godina“ širom sveta, kako bi se odalo poštovanje i slavila muzička genijalnost ovog izuzetnog umetnika. Čuvena Berlinska filharmonija je veličanstveno obeležila ovaj jubilej u Berlinu 9. simfonijom ispred Brandenburške kapije. Planirano je na stotine manifestacija širom Evrope i sveta, kao i u našoj zemlji, ali zbog pandemije u globalnim okvirima, prouzrokovanom virusom Korona, većina zakazanih koncerata je otkazana.\n(Ludvig van Beethoven, 1770 – 1827)\n~ Četiri pesme na isti tekst J. V. Getea Nostalgija / Sehnsucht za glas i klavir\n(1808-1823) WoO 134\n~ Ciklus pesama Dalekoj dragoj /An die Ferne Geliebte op. 98 (1816),\n~ Izbor pesama za glas i klavir\n1. Volim Vas / Ich liebe Dich, WoO 123, (1795), K. F. V. Heroros\n2. Uživanje u melanholiji / Wonne der Wehmut, op. 83 br. 1, (1815), J. V. Gete\n3. Sećanje / Andenken, WoO 136, (1808), F. Matison\n4. Sa obojenom trakom / Mit einem gemalten Band, op. 83 br. 3, (1771), J. V. Gete\n5. Radosna i tužna / Egmont, Freudvoll und leidvoll, op. 84 br. 4, (1810), J. V. Gete\n6. Poljubac / Der Kuss, op. 128 (1822), K. F. Vajs\n~ Zdravice: Trinklied, WoO 109 (1792), nepoznat autor teksta\nPunchlied, WoO 111 (1791), nepoznat autor teksta\nIz Kulturnog centra Apatin stiže apel za sve zainteresovane, a glasi:\nPoštovana publiko, najljubaznije vas molimo da pre dolaska na program proverite da li imate povišenu temperaturu. Ako imate bilo kakve simptome, molimo vas da ostanete kod kuće. Na ulasku u pozorište, molimo vas da pređete preko dezinfekcione barijere, te da dezinfikujete ruke postavljenim dezinfekcionim sredstvom. U pozorišnoj sali je obavezna upotreba zaštitne maske i poštovanje preporučene fizičke distance.\nPredhodniKUGLAŠICE APATINA UBEDLJIVE, APATINCI NEMOĆNI\nSledećiPORAST BROJA ZARAŽENIH, ALI I VAKCINISANIH U NAŠOJ OPŠTINI\nAPATINCI SPREMNI ZA BUDUĆNOST 23. avgusta 2018.\nHAJDUK KROJI VRH TABELE 2. oktobra 2020.\nAPATINSKI FUTSALERI LAKO PREPLIVALI TISU


Baštenski Set Ema Sto+4 Stolice | MaxShop\nPočetna Baštenski nameštaj Nameštaj Baštenski stolovi i kompleti Baštenski Set Ema Sto+4 Stolice\nBaštenski Set Ema Sto+4 Stolice\nBaštenski Set Ema Sto+4 Stolice Baštenski set rasklopivi Ema je set koji čine četvrtasti stočić i 4 rasklopive stolice. Stolice iz baštenskog seta rasklopivi su presvučene platnom gustine 1x1, u vedroj zelenoj boji. Platno čini stolicu udobnom za sedenje, a komforu dodaje zgodan naslon za ruke.\nŠifra proizvoda: NX-54306\nSet čine: sto, 4 stolice\nDimenzije stolice: 54x43x89cm\nDimenzije stola (DxŠxV): 80x80x67cm\nBaštenski Sto Aluminijumski Četvrtasti Dario\nPivski Sto+2 Klu.200X80


Fasade možda iz Fonda | VAmedia - info portal\nFasade možda iz Fonda\n27/08/2015 27/08/2015 Нема коментара на Fasade možda iz Fonda\nProgram energetske efikasnosti koji sprovodi ministarstvo za energetiku još nije uključio individualna domaćinstva. Najava da bi u Valjevu mogao biti osnovan fond iz kog bi bile radjene fasade još uvek je samo najava.\nPočetkom ove godine moglo se čuti da Grad Valjevo ima nameru da osnuje Fond iz kog bi bile radjene fasade i kao novac za početak uloži 3 miliona dinara. Predočena namera predvidjala je da potom gradjani otplaćuju uradjene fasade uplaćujući novac u pomenuti Fond čime bi se stvorio preduslov za zamenu fasada na drugim objekatima. Kako sada stvari stoje i dalje sve na nameri , ali izostaje realizacija. „Program ministarstva odnosi se samo na velike zgrade. Nama je to važno zbog potrošmnje toplotne energije i odmah smo bili za to da te fasade ne budu estetske već upravo u službi energetske efikasnosti.Mi smo razgovarali sa ministarstvom da se kreditiraju i individualni objekti, ali za sada se to radi na ovaj način. Mi smo u Valjevu imali situaciju da su se pojedini stanari zgrada u centru žalili na estetski izgled njihovih zgrada“, kaže Žarko Kovač zamenik gradonačelnika.\nPre desetak godina postojala je ideja o formiranju javnog preduzeća koje bi se bavilo tim poslom , ali takav predlog na Skupštini nije prošao.“ Tada je bio predlog ili posebno javno preduzeće ili da se taj posao poveri nekom od preduzeća pa da to bude nešto kao nekad postojeće Stambeno preduzeće i da se svakog meseca uplaćuju troškovi održavanja , a da se iz takvog fonda koji tako bude oformljen radi rekonstrukcija fasada i krovova, ali takav predlog nije usvojen“, objašnjava Kovač.\nPo njegovim rečima moguće je da će do kraja godine biti pokušano da se takav predlog nadje pred odbornicima. „ Znate naši ljudi misle , ako sam kupio stan ja sam sa tim završio i šta ja imam sa fasadom , ali to po Zakonu nije tako jer oni su vlasnici i fasade . Nije na gradu da to obnavlja i ulaže u fasade jer su stanari vlasnici fasade . Tada 2004. godine vlasnici stanova su u Valjevu smatrali da nije potrebno da plaćaju bilo šta za fasadu i da smo tada oformili taj deo u nekom preduzeću ili posebno preduzeće danas ne bismo imali situaciju kakvu imamo. Besmisleno je rešavati problem fasada samo estetski“, kaže Kovač.\nFasade dakle nisu vlasništvo niti obaveza grada kao što je početkom godine latentno bilo predočeno. Ukoliko je tako ukoliko neko bude povredjen zbog osipanja fasade gradjani bi mogli da tuže vlasnike zgrade za nadoknadu štete. Zakon o planiranju i izgradnji daje mogućnost gradu da uredi izgled fasada , ali nije poznato da takva odluka postoji na nivou grada. Mnoge fasade zapravo su ruglo, a kako godine prolaze stanje se pogoršava.\nPo zakonu ukoliko bi grad osnovao Fond u koji bi gradjani u ratama plaćali fasadu morao bi biti pod storgim nadzorom grada odnosno osnivača kako se ne bi dogodilo s obzirom na visok stepen korupcije u državi da novac nestane , a posao ne bude završen.\nOvim poslom moglo bi da se bavi neko privatno preduzeće koje odluči da kreditira prve radove da bi potom od novca koji pristiže mogli da nastave renoviranje fasada na drugim zgradama , ali u tom slučaju grad se ne bi mogao pojaviti kao investitor izuzev za objekte koji pripadaju gradu.\nOnog trenutka kada se pojavila informacija o mogućnosti formiranja Fonda pojavilo se i pitanje ko odlučuje o tome koja će zgrada biti prva uradjena i po kojim odnosno čijim kriterijumima . Ipak na ta pitanja moguće je da će odgovor stići ukoliko se celokupno pitanje Fonda nadje na dnevnom redu Skupštine.\nDS: Za i protiv investicija\nZašto za Tešnjarske ne znaju van Valjeva?


"VRLO JE MOGUĆE DA ĆE SE POJAVITI I KOD NAS" Dr Kon o novom soju korona virusa: Pratimo situaciju, moramo biti spremni | Najnovije vesti - Srbija danas\n19.01.2021. • 16:21 Tanjug\n"VRLO JE MOGUĆE DA ĆE SE POJAVITI I KOD NAS" Dr Kon o novom soju korona virusa: Pratimo situaciju, moramo biti spremni\n"Borimo se protiv virusa, on i dalje postoji, cirkuliše, sam neće otići, već ga moramo oterati vakcinacijom", rekao je Kon.\nNa pitanje u vezi sa novim sojem korona virusa, Kon je istakao da on nije utvrđen u Srbiji, ali i naveo da je, budući da je taj soj prisutan u Evropi, vrlo moguće da se pojavi i kod nas, te da ne bi trebalo očekivati da će drugacije da se ponaša, nego u Evropi.\nNAJNOVIJI PODACI! Još 1.688 novoobolelih, preminulo 20 lica: Novi soj korona virusa nadomak Srbije\n- Na to moramo biti spremni, a odgovor na to je čuvanje granica, mere ostaju. Pratimo situaciju. Nema novog soja da smo ga utvrdili. Borimo se protiv virusa, on i dalje postoji, cirkuliše, sam neće otići, već ga moramo oterati vakcinacijom - rekao je Kon.\nUpitan može li se to desiti do leta, Kon je rekao da bi to bio optimističan pogled, ali da lično ne sme da bude ni optimista ni pesimista, ali da ćemo svakako, uz ozbiljno reagovanje, dobar odziv i poverenje u vakcinaciju, suzbiti virus i brže nego što smo mislili.\n- Da me je neko pre šest meseci pitao da li će se ovo dešavati u januaru, rekao bih da nema šanse. Ja sam sada ogroman otpimista, iako možda ne izgledam tako - rekao je Kon.\nOn je rekao da su informacije o početku masovne imunizacije ohrabrujuće.\nNaveo je da i vakcinacija zdravstvenih radnika ide dobro, i da nikada nije bio masovniji njihov odziv, kada se uporedi sa vakcinacijom proitiv gripa\n- Odziv je veliki, nakon prvog talasa vakcinacije se i naglo povećala zainteresovanost - rekao je Kon.\nOn je naveo da je važno da se shvati da ALIMS jeste garant bezbednosti i efikasnosti, a da će se efektivnost tek videti, ali da je sigurno da sve tri nabavljene vakcine štite živote.\nPredrag Kon korona virus u Srbiji novi soj korona virusa


Preporuke za LEGENDarno proleće – Ključaonica\nPreporuke za LEGENDarno proleće\nPosted by ključaonica on March 14, 2016 March 14, 2016\nI ova sezona za proleće/ leto 2016 dokazuje da neki dezeni jednostavno nikada ne izlaze iz mode, kako za žene tako i za muškarce.\nPored klasične teget ili crne kombinacije, dizajneri nam poslednjih sezona nude pruge različitih boja i debljine.\nOčigledno je da mnogi muškarci vole ovaj dezen jer pruža velike mogućnosti kombinovanja i zato što, gotovo svaka kombinacija, čini da izgledate posebno. Stoga, uvek vam je potreban modni komad koji će biti nepogrešiv izbor za različite prilike i koji ćete lako uklopiti sa ostatkom autfita a pritom izgledati moderno.\nPamučni džemper na pruge je svakako must have za prelazni period a ukoliko ga ukombinujete sa džinsom dobićete savršenu kombinaciju, bilo da ste krenuli na posao, šetnju, izlazak ili pak popodnevnu kafu. Birajte klasiku, koja nikad ne izlazi iz mode.\nUkoliko je devojkama potreban autfit za manje formalne poslovne skupove, priredbe, večernja poslovna druženja, koktel sa kolegama, ili atraktivna kombinacija koja će ispratiti ceo radni dan, nepogrešiv izbor jeste – kežual smart.\nPoslovni autfiti imaju prećutna pravila za dobijanje izgleda profesionalnosti i pristojnosti. Međutim, ništa vas ne sprečava da se poigrate sa dezenima, materijalima, bojama i aksesoarima, a da pritom sačuvate izgled pristojne biznis dame. Legend je u novoj sezoni obezbedio kompletan casual smart asortiman, sastavljen od modernih autfita, koji odišu trendom i smelošću.\nDa li je vaš izbor dezenirana, neprovidna košulja zatvorene kragne sa vanvremenskim, uvek modernim modelom zvono pantalona? Ili je to možda jednostavan kroj haljine sa širokim bretelama koje pokrivaju ramena, u kombinaciji sa klasičnim trenčom?\nNapravite sjajan izbor i izgledajte profesionalno, pristojno i verno svom stilu.\nPrevious Post Knjižari uzvraćaju udarac: Šta se čita ovog proljeća?\nNext Post Vodič kroz 13. Beogradski festival igre


EFSA: Zašto se izbjegava stručna rasprava na temu javnih prihoda u FBiH? - N1\nBiznis Autor:N1 BiH25. jan. 202217:061 komentar\nJučer su u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije BiH usvojene izmjene Zakona o pripadnosti javnih prihoda. Predložene izmjene, koje treba da izglasa i Dom naroda Parlamaneta FBiH izazvala su različite reakcije javnosti.\nSvoje viđenje načina preraspodjele sredstava između kantona u Federaciji za N1 su iznijeli i ankterani građani Sarajeva Tuzle i Mostara.\nOsim građana oglasili su se i sa Ekonomskom fakulteta u Sarajevu. U saopćenju ističu da je jedan od ključnih problema vezanih za postupak pripreme i usvajanja izmjena Zakona o pripadnosti javnih prihoda je odsustvo volje za bilo kakvom stručnom raspravom na ovu temu.\nPredstavnički dom Parlamenta Federacije BiH jučer je usvojio izmjene Zakona o pripadnosti javnih prihoda. Poslušajte šta o preraspodjeli sredstava kažu građani Sarajeva, Tuzle, Mostara? pic.twitter.com/HmjaR99ADZ\n“Javnost treba da zna da su zastupnici oba doma Parlamenta još prije nekoliko mjeseci upozoreni na brojne slabosti postojećeg modela identificirane kroz analize domaćih i međunarodnih institucija. Također, javnost treba da zna da su zastupnicima prezentirane postavke novog modela raspodjele na koji nisu imali niti jedan prigovor. U pitanju je model koji kroz dva stuba kombinira ekonomske i socijalne kriterije, model koji principe socijalne pravde i solidarnosti dopunjava principima transparentnosti i odgovornosti”, naglašavaju sa Ekonomskog fakulteta u Sarajevu te dodaju da je reakcija jednog broja zastupnika bila da je sve to „lijepo, fino“, ali da je „na dugu štapu“, da se sa izmjenama i dopunama ne može čekati, odnosno da se iste čim prije imaju usvojiti.\nImajući to u vidu, Ekonomski institut Sarajevo i Ekonomski fakultet Univerziteta u Sarajevu su, na osnovu pozitivne međunarodne prakse i uvažavajući specifičnosti fiskalnog federalizma u FBiH, koristeći podatke Poreske uprave FBiH pripremili prijedlog potpuno novog modela, zajedno sa simulacijama šta bi to značilo za prihode svakog od kantona. Na javnu prezentaciju koja je održana 21.01.2022. u prostorijama Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu pozvani su zastupnici iz oba doma Parlamenta FBiH, ali i predstavnici javnih ekonomskih fakulteta u FBiH.\nPosmatrano kroz političku prizmu, vjerovatno najveći problem predloženog novog rješenja je taj što pokušava da otkloni anomalije postojećeg sistema vezane za manipuliranje procjenama broja stanovnika, problem posebnog tretmana određenih lokalnih zajednica, itd. Zastupnici su navedenog itekako svjesni, ali su također svjesni da na sve na što su upozoravani moraju da zažmire kako bi izmjene koje su jučer usvojene za zastupničkom dobile podršku i na Domu naroda.\nizborni ciklusiJavni prihodiRevizijaVlada FBiH


Našem društvu treba mnogo više hrabrosti - TESANJ.NET\nNašem društvu treba mnogo više hrabrosti\nTesanj Net 23.04.2013. Hilma Unkić Komentariši\nfederalna.ba: Prošlo je deset godina otkako je Dubioza Kolektiv krenula sa radom. Iza vas je mnogo pjesama, angažmana i nastupa, a upravo je snimljen i šesti album. Šta se promijenilo od albuma „Dubioza Kolektiv“ do „Apsurdistana“. Gdje ste bili, gdje ste sada?\nfederalna.ba: Od početka, Dubioza Kolektiv je mnogo više od muzičke grupe, ono što radite je progresivno, socijalno djelovanje koje je s vremenom dobilo obilježje pokreta. Kada ste se pojavili, još uvijek ste bili nešto novo, svježe i revolucionarno. Danas je, međutim, sve više muzičara koji crpe inspiraciju iz istih izvora kao vi, koji direktno ili indirektno pjevaju o problemima u zemlji, nepravdi i socijalnim pitanjima. Šta mislite o toj pojavi? Koliko je to korak bliže buđenju masa ili samo način da se slušaoci zasite takvih tema?\nfederalna.ba: Šta generalno mislite koliko ste svojim djelovanjem doprinijeli nekim pomacima i da li nekada djeluje da je proces prespor? Kakav je odnos vašeg truda i ulaganja i pozitivnih promjena u društvu?\nfederalna.ba: Novi album se pojavio prije nekoliko dana. Koliko ste zadovoljni dosadašnjim prijemom kod publike, koliko je ljudi do sada skinulo album sa neta, ima li povratnih informacija?\nfederalna.ba: Kako je došlo do saradnje sa Predragom Lucićem i Borisom Dežulovićem na pjesmi „K.P. dom“? Koliko inače posvećujete pažnju saradnji sa drugima?\nfederalna.ba: Opisali ste grb Apsurdistana kao ideološki bućkuriš koji služi kao temelj za društveno-političko uređenje države, kombinovan sa elementima koji na slikovit način predstavljaju stanovnike Apsurdistana i njihove navike, uvjerenja i sistem vrijednosti. Za razliku od prethodnih covera, ovaj put niste imali minimalistički pristup. Čija je ideja bila “bućkuriš”?\nfederalna.ba: Iako grb Apsurdistana predstavlja navike, uvjerenja i sistem vrijednosti stanovnika na nama bliskim prostorima, kažete da nailazite na dobar prijem i razumijevanje gdje god svirate. Šta misliš koja je to glavna zajednička nit koja spaja i koja je prihvatljiva svima u vašoj muzici?\nfederalna.ba: Da li se ipak desi da ne možete ostvariti dobru konekciju sa publikom i da poslije koncerta budete razočarani upravo zbog toga jer vas ljudi nisu razumjeli?\nfederalna.ba: Jednom si izjavio kako želiš da ljudi dođu na vaš koncert ne da bi zaboravili na svoju stvarnost, nego upravo suprotno – kako bi se sukobili sa svojim problemima, i poslije toga doživjeli promjenu, postali bolji. Vjeruješ li u toliku moć vaše muzike i tekstova, i uopće u moć koju bilo koji oblik umjetnosti može imati?\nfederalna.ba: Ovog ljeta vjerovatno planirate promotivnu turneju, imate li već ugovorene neke značajnije nastupe u zemlji ili na nekim većim festivalima vani?\nPrethodna Sastanak na temu obrazovanja odraslih\nSlijedeća Bošnjaci i genocid


Kako COVID 19 provode bosanskohercegovački sportisti?!\nBest апр 5, 2020, 11:08 пре подне\nSvoje dane tokom korone virusa bh. atletičar Amel Tuka provodi održavajući svoju formu.Da se prisjetimo Amel Tuka je prošle godine u Dohi na Svjetskom prvenstvu osvojio srebro na 800 metara, tako da po svemu sudeći on mora održavati svoju formu kako bi i dalje bio vrlo uspješan i nizao uspjehe.\nBosanskohercegovački fudbaler Edin Džeko svoje dane u izolaciji provodi sa svojom porodicom u zabavi i razonodi.Također "Dijamant" redovno trenira kako bi ostao u vrhunskoj formi i Bosni i Hercegovini pomogao u odlasku na Euro.\n"Mali princ" se može pohvaliti da je došao do brojke od 5. miliona pratitelja na instagramu.\nTako je posato prvi nogometaš na prostorima BiH sa ovolikim brojem pratioca.\nKao i ostali sportisti Miralem trenira i može se reći da uživa u izolaciji jer je proslavio 30. rođendan prije nekoliko dana ,a i također Saša Matić mu je u to ime priredio super "pokolon" pa ne sumnjamo da on uživa.


Fudbal: Zaječarska okružna liga -DERBI PRIPAO RADNIČKOM | Radio Magnum 103 MHz\nPočetak/Sport/Fudbal: Zaječarska okružna liga -DERBI PRIPAO RADNIČKOM\nFudbal: Zaječarska okružna liga -DERBI PRIPAO RADNIČKOM\nRadio Magnum Send an email 13. maja 2019. | 13:56\nProteklog vikenda u Grljanu je odigran susret između, u tom trenutku drugoplasiranih domaćina i Radničkog, koji je na stepeniku niže zaostajao bod. Lubničanima je bio dovoljan samo jedan gol da se kući vrate sa sva tri boda i domaćine prestignu na tabeli. Ta će se razlika, sigurno, još više uvećati nakon narednog kola, jer je Radnički domaćin Osniću, a Grljanci su slobodni. U drugom derbiju vrha između 019 i Malinika, slavio je domaćin i ostao usamljen na liderskoj poziciji. Zaječarci imaju veliku bodovnu prednost, ali će verovatno želeti da i u Grezni, u narednom kolu, ostanu neporaženi.\nRezultati 27. kola: Ozren – Midžor 1:3, OFK Knjaz – Sloga 3:1, OFK 019 – Malinik 2:1, Graničar – Omladinac 3:0, Osnić – Bučje Podvis 4:1, Rudar Vrška Čuka – Radnički 1946 0:1, Trebič – Velika Jasikova 3:1, slobodni su bili OFK Rtanj i Kosovo.\nParovi 28. kola: Velika Jasikova – Kosovo, Radnički 1946 – Osnić, Bučje Podvis – Graničar, Omladinac – OFK 019, Malinik – OFK Knjaz, Sloga – Ozren, Midžor i Rudar Vrška čula su slobodni.\nTabela nakon 27. kola: 1) OFK 019 67, 2) Radnički 1946 54, 3) Rudar Vrška Čuka 52, 4) Malinik (-1) 49, 5) Midžor 43, 6) Trebič 40, 7) Graničar 35, 8) Omladinac 33, 9) Velika Jasikova (-1) 30, 10) Ozren 30, 11) Osnić 28, 12) OFK Rtanj (-1) 24, 13) Kosovo (-1) 20, 14) OFK Knjaz 19, 15) Bučje Podvis 18, 16) Sloga (-1) 2.\nDAN OTVORENIH VRATA na Fakultetu za menadžment u Zaječaru


Sbplus.hr, Slavonski Brod : Požega : Sport : Košarka : Plamene u polufinalu Kupa izvukle Ragusu\nSubota , 21.5.2022. | 05:39\nObjavljeno: 19.3.2021. u 11:40\nAutor: P.S./SBplus/Požeški športski savez\nRagusa ove sezone nema poraza\nPlamene u polufinalu Kupa izvukle Ragusu\nOsim odličnih nastupa u Ligi za ostanak požeške košarkašice su izborile i odlazak na Final Four Kupa Ružice Meglaj Rimac koji će se održati u Dubrovniku 10. i 11. travnja.\nPOŽEGA - Igračice Ženskog košarkaškog kluba Plamen Požega su u prvih šest kola doigravanja u Ligi za ostanak Premijer ženske košarkaške lige ostvarile pet pobjeda i samo jedan poraz. Košarkašice trenera Vladimira Englmana su trenutno na prvom mjestu Lige za ostanak, a tu će vjerojatno i ostati nakon što se odigraju i preostale četiri utakmice(Split, KAŽL, Zagreb, Zadar).\nU 7. kolu Plamene će ugostiti ŽKK Split, a utakmica će se igrati sutra s početkom u 15 sati u Sportskoj dvorani Tomislav Pirc. U 2. kolu doigravanja, 13. veljače, Split je na svom parketu poražen od Plamen Požege rezultatom 71:83 (17:23, 17:20, 13:18, 24:22), piše Požeški športski savez.\nOsim odličnih nastupa u Ligi za ostanak požeške košarkašice su izborile i odlazak na Final Four Kupa Ružice Meglaj Rimac koji će se održati u Dubrovniku 10. i 11. travnja. U Zagrebu su jučer u prostorijama Hrvatskog košarkaškog saveza izvučeni parovi utakmica poluzavršnice Kupa "Ružice Meglaj-Rimac”.\nZanimljivo, Mursa će igrati protiv Šibenika po treći put u kratko vrijeme. Naime, u srijedu, 17. ožujka odigrala se zaostala utakmica Lige za prvaka Premijer ženske lige u kojoj je slavio Šibenik, a narednog vikenda se oba kluba sastaju u 7. kolu Lige za prvaka. U tjednu nakon Uskrsa izbornik Ženske seniorske reprezentacije i trener Šibenika Stipe Bralić i pomoćni trener u reprezentaciji i trener Murse VROS Goran Gunjević imat će priliku za treći međusobni ogled.\nEkipa koja ove sezone nije izgubila ni jednu utakmicu - Ragusa, igrat će protiv plamenih cura iz Požege, tako da će se sastati prvi u Ligi za prvaka i prvi u Ligi za ostanak Premijer ženske lige.\nKK "Mursa VROS” - ŽKK "Šibenik”\nŽKK "Ragusa” - ŽKK "Plamen Požega”\n7.7.2021. | 8:00\nPlamene ostvarile tri pobjede u Ligi za ostanak\n25.2.2021. | 14:00\nNakon odlične sezone u Ragusi\nMože li se Ana nadati pozivu u reprezentaciju?\n18.2.2021. | 13:30\nOdigrale najbolju utakmicu ove sezone sa 102 poena\n25.1.2021. | 12:40


Snežana Burzan: Porodica i uspjesi na poslu me čine srećnom - MagazinNina\nSnežana Burzan: Porodica i uspjesi na poslu me čine srećnom\nNovember 28, 2017 November 28, 2017 magazinnina\nMagistar medija i odnosa sa javnošću Snežana Burzan već nekoliko godina uspješno vodi Kulturno Informativni Centar “Budo Tomović”, koji čini -srce kulture glavnog grada. To što joj radni dan u KIC-u traje bezmalo 24. sata, ženu čiji se žarm i čudesna energija osjete već pri prvom susretu sa njom, ne zabrinjava. Osijehom se brani od umora, a ima i svoj tajni recept kojim se oporavlja od nezaobilaznog stresa. Srećnom je čini porodica i uspjesi na poslu. Kaže da joj je žao što do sada nije postala mama.\nKoliko je kultura danas u CG prisutna i loliko ljudi posjećuju kulturna zbivanja?\nBrojne institucije kulture kako sa državnog tako i sa gradskog nivoa, neke sa većim a neke sa manjim budžetskim sredstvima, sa više ili manje entuzijazma, trude se da građanima Crne Gore ponude, posljednjih godina, sve raznovrsnije umjetničke sadržaje. Čini se da nikad nijesmo imali više festivala, manifestacija, projekata, svirki, performansa, izložbi, tribina, a često se u Podgorici dešava da istog dana imamo i po nekoliko izvrsnih programa. To me kao kulturnu poslenicu posebno raduje. Najbolji primjer je upravo KIC “Budo Tomović”. Ako uzmemo u obzir da smo za tri godine, od 2015. do danas, organizovali više od 800 programa (koncerta, filmova, predstava, književnih večeri, izložbi) koje je odgledalo oko 125 hiljada posjetilaca, onda je odgovor na vaše pitanje da su ljudi svih generacija, itekako zainteresovani za kulturu i da zbilja posjećuju kulturna dešavanja.\nBudžeti gradskih institucija kulture trebalo da budu veći, I trebalo bi da institucije imaju još snažniju podršku gradskih uprava, ali i resornog ministarstva, kao i sponzora, donatora i međunarodnih institucija, kako bi plasirali još kvalitetnije i raznovrsnije programe građanima.\nDa li kao nacija više volimo zabavna dešavanja od kulturnih, i kako ljude vratiti da ponovo zavole knjige, da obilaze večeri ,poezije, koncerte klasične muzike itd?\nKao što rekoh KIC nema takvih problema. Ipak, Crnogorci su kroz dugu istoriju uvijek bili prepoznati, osim kao ratnička i slobodarska, i kao izuzeno talentovana umjetnička nacija, sa jakim art genom. Na ovako teritorijalno malom prostoru rođeni su ili stvarali velikani poput štampara Makarija koji je na poziv Crnojevića štampao najstariju knjigu naše nacije ali i Južnih Slovena “Oktoih prvoglasnik” 1493. godine, veličanstvenog Svetog Petra Cetinjskog, mudrog Njegoša, istaknutih – Marka Miljanova, Stefana Mitrova Ljubiše, Mihaila Lalića, Rista Ratkovića, Huseina Bašića, Radovana Zogovića svjetski prepoznatih – Lubarde, Voje Staniće, Dade Đurića, Bora Tamindžića, Kane Radević, Veljka Mandića, Slobodana Aligrudića, i stotine drugih. Kultura je uvijek bila značajna u životu građana Crne Gore. I bivša velika država, podsjetiću, gradila je centre za kulturu u svakom gradu i gradiću.\nI ako su manje ili više u 21. vijeku sveukupne socio – ekonomske i društvene okolnosti ’’gurnule’’ kulturu i umjetnost u drugi plan, pa se čini da su ljudi skloniji da se opuste uz neke lakše i pitkije zabavne sadržaje, smatram da su porodica, škola, mediji, uz institucije kulture i umjetnosti, prave adrese koje moraju još više doprinositi i usmjeravati djecu i mlade, ali i starije, ka pravim umjetničkim vrijednostima “štiteći ih” tako od šunda, kiča i laganih zabavnih sadržaja.\nKIC je u tom smislu prepoznat po programima koji afirmišu kroz klasičnu i zabavnu, pop, džez muziku, poeziju i modernu književnost, organizuje umjetničke izložbe, pozorišne predstave, alternativne umjetničke izraze, ali KIC čuva I tradiciju organizujući večeri folklora, humora. Sa druge strane neafirmisani umjetnici više od 50 godina upravo u KIC-u imaju priliku da predstave svoj talenat i vještine i da im naša scena bude odskočna daska u daljoj karijeri.\nKako volite da provodite slobodno vrijeme?\nSvaki slobodan trenutak koristim da ’’napunim baterije’’ i da se oslobodim negativne energije. Najljepše mi je u društvu porodice, sestara, roditelja, a obožavam da se družim sa sestrićima Novakom i Dinom, kumićima Lukom, Miom, Anjom, Dunjom, Bodinom, sa prijateljima na kafi ili sladoledu. Čitanje dobre knjige, gledanje filmova ili predstava sve to pokušavam da uklopim u slobodno vrijeme kojeg nema puno. Priznajem da obožavam da pišem i fotografišem, ali zasad nemam vremena da se tome posvetim koliko bih željela.\nKoliko dnevno imate stresa i kako ga se oslobađate?\nKao direktorici Kulturno – informativnog centra ‘’Budo Tomović’’ radni dan mi, bez pretjerivanja, traje 24 sata. Kako sam i radoholičarka i perfekcionista, zbog svakodnevno žurbanog tempa kao i brojnih planiranih ali i nepredviđenih situacija, stres je nešto sa čim se svakodnevno borim! Kako? Koristim rijetke slobodne trenutke za relaksaciju. Putovanja me najviše opuštaju, i za mene je svaka nova destinacija najkorisnija antistres terapija. Nekada sam mnogo češće išla sa mojim klubom Montenegro Phototreking na planinarenja širom Crne Gore, a i sada kad god mogu idem sa njima u prirodu, jer me boravak na svježem vazduhu potpuno oporavi i pripremi za novu radnu nedjelju. Dodaću da skoro čitav svoj život muziku, uz ostalo, doživljavam i kao najbolji lijek za stres, pa sam i sada aktivna u KIC POP HORU.\nSa ličnog aspekta, srećnom me čini moja porodica, naše dobro zdravlje i napredak, izvanredni rezultati i uspjesi u profesionalnim oblastima kojima se svi mi bavimo. Zadovoljna sam i ispunjena jer sam dugi niz godina održala prijateljstva koja su prava i iskrena, što je u današnje vrijeme prava rijetkost.\nIz profesionalnog ugla, ponosna sam što sam u svim javnim profesijama kojima sam se bavila predhodnih 23 godine, ostavila upečatljiv trag i “otvorena vrata”, a srećna sam što sam požrtvovanim radom, sa KIC-timom, uspjela da ovoj instituciji vratim i mjesto i značaj koje je nekada imala u Titogradu, jer je danas KIC prepoznat kao “srce kulture Podgorice”, a i šire, i najposjećenije je mjesto u Glavnom gradu.\nKada pogledate unazad da li postoji nešto što sebi ne možete da oprostite i kažete mogla sam to da uradim drugačije, bolje?\nSvako od nas žali zbog nekog postupka ili životne odluke. Ipak, sa 20 godina ne razmišljate isto kao sa 40, i drugačije pristupate životu. Imam širinu praštanja i sebi i drugima. Možda mi je ipak žao što već do sada nijesam rodila dijete…\nOna je 50 godina na sceni, a čuveni pisac Meša Selimović je plakao dok mu je pjevala\nNatali Dizdar premijerno predstavlja dva nova singla


Sertifikovan Xiaomi Mi Band 4 - BIGportal.ba\n3 Maja, 2019 0160\nTokom marta je objavljeno da se Xiaomi Mi Band 3 fitnes uređaj prodaje toliko dobro da Xiaomi ne žuri sa objavom njegovog naslednika. Jedan od razloga za velikom potražnjom ovog nosivog uređaja jeste i njegova niska cena od oko 30 dolara. Uređaj može da meri korisnikove otkucaje srca, broj pređenih koraka, prati aktivnosti spavanja i mnoge druge parametre.\nMeđutim, čak i Mi Band 3 će u nekom trenutku morati da bude zamenjen novijom verzijom, koja će implementirati još veći broj funkcija. Sada je jedna od dve Mi Band 4 varijante dobila sertifikat od NCC-a (National Communications Commission) u Tajvanu.\nMi Band 4 je sertifikovan sa brojem modela XMSH07HM, a u pitanju je verzija bez NFC podrške. Još jedna varijanta nosi oznaku XMSH08HM i stiže uz NFC, najverovatnije kako bi se koristila sa Xiaomi Pay servisom za mobilno plaćanje. Obe varijante su u martu dobile Bluetooth SIG sertifikat, koji otkriva da će Mi Band 4 koristiti Bluetooth 5.0 LE (Low Energy).\nNCC sertifikacija uključuje i fotografije glavnog moddula za Mi Band 4. Sugeriše se da će fitnes uređaj koristiti ECG skener, a koristiće se za detektovanje stanja kao što je atrijalna fibrilacija ili abnormalni ritam/otkucaji srca koji mogu da vode do srčanih udara, zakrčenja i smrti.\nNATO AGRESIJA: 3. maj – pogođen autobus kod Savine vode