Nemate jedriličarskog iskustva, još uvek niste spremni da samostalno zaplovite ili prosto želite da uživate, u tom slučaju neophodno je angažovanje skipera. Pored upravljanja brodom, skiper će vam predložiti mesta i uvale, najbolje plaže, restorane i mesta za izlazak. U dogovoru sa vama i u odnosu na vremensku prognozu, sezonsku gužvu isl., odrediće itinerer i plan plovidbe.\nMožete se odlučiti za lokalnog skipera ili za nekog od naših skipera sa kojima Ultima Nautica sarađuje.\nSkiper se angažuje na 7 dana. Dnevnica skipera je od 120 do 150eur, u zavisnosti od regiona. Nešto povoljniji su naši skiperi i cena zavisi od nekoliko faktora, tako da je moguć svaki dogovor. Prednost lokalnih skipera je što dobro poznaju akvatorijum, lokalne prilike i običaje što može da ima svojih prednosti. U svakom slučaju imate izbor.\nObavezni ste da skiperu obezbedite hranu i piće. Uobičajeno je da se skiper hrani sa vama, a u slučaju da idete u restorane potrebno je da obezbedite hranu za brod kako bi skiper mogao da spremi svoj obrok.\nZa one koji žele nešto i da nauče, svaki skiper će vas vrlo rado uputiti u osnove jedrenja i upravljanja jedrilicom. Mnogi su naučili da jedre već posle nekoliko nedelja plovidbe sa skiperom.\nNajracionalnije je da ukoliko se odlučite za angažovanje skipera odaberete veći brod i okupite veće društvo, u tom slučaju se trošak skipera deli na više osoba. U ponudi imamo brodove sa 4 - 5 dvokrevetnih kabina koji imaju jednu izdvojenu kabinu za skipera. Kada se radi o manjem društvu racionalnije je uzeti manji brod, ali u tom slučaju skiper spava u dnevnom boravku.\nNa slici desno je plan broda sa 5 dvokrevetnih kabina i 3 kupatila i skiperskom kabinom u pramcu. Pogodan za dve porodice sa decom ili veće društvo. Za manje osoba preporučujemo jedrilicu sa 3 kabine, 2 kupatila i širom krmom: pogledajte ovde.\nZa sve informacije molimo da nas pozovete i mi ćemo vam predložiti najbolju opciju za vas.


Mostanje 1949 u derbiju slavilo nad vodećom Gorankom, Karlovac poražen u Puli od Uljanika - Radio Mrežnica\nPočetna stranica » Mostanje 1949 u derbiju slavilo nad vodećom Gorankom, Karlovac poražen u Puli od Uljanika\nSport KUGLANJE Objavljeno 11.3.2018. - 23:15 Autor Radio Mrežnica Podijeli\nMostanje 1949 u derbiju slavilo nad vodećom Gorankom, Karlovac poražen u Puli od Uljanika\nMarinko Magdić iz Obrtnika oborio 617, a Davor Celinšćak iz Mostanja 1949 615 čunjeva.\nKARLOVAC, OGULIN, OZALJ – Kuglači Mostanja 1949 u derbiju su 20. kola Druge hrvatske lige Zapad nadigrali vodeću Goranku, no poraz Ravnogoraca nije iskoristio Karlovac, koji je poražen u Puli od Uljanika. Korana je odnijela bodove iz Jelenja, Obrtnik je slavio nad Skradom, a Rakovica i Kupa upisale su poraze.\nU derbiju kola na kuglani Doma oružanih snaga Zrinski Mostanje 1949 je sinoć nadigralo vodeću Goranku s 5:3. Karlovčani su oborili ukupno 3.379 čunjeva, 126 više od gostiju, a junak njihove pobjede bio je sjajni Davor Celinšćak sa 615 srušenih ‘drva’.\nPoraz Ravnogoraca u Karlovcu nije iskoristio do ovog kola drugoplasirani Karlovac, koji je sinoć u Puli izgubio od domaćeg Uljanika rezultatom 5:3. U slabom nastupu Karlovčani su srušili samo 3.161 čunj, 69 manje od Puljana, a najraspoloženiji u karlovačkoj ekipi bio je Dario Kafol s 580 oborenih čunjeva.\nKuglači Korane istim su rezultatom sinoć u Jelenju pobijedili posljednjeplasirani domaći Zlobin. U vrlo neizvjesnom dvoboju oborili su ukupno 3.269 čunjeva, samo 4 više od domaćih igrača, a najbolji u slunjskom sastavu bili su Ante Holjevac i Ivan Bogović s po 573 srušena čunja.\nRakovica, koja se grčevito bori za opstanak, danas je u Otočcu poražena od domaćeg Karlobaga rezultatom 7:1. Rakovičani su upisali ukupno 3.223 oborena čunja, 102 manje od domaćina, a najraspoloženiji u njihovoj momčadi bio je Nikola Ninković s 558 srušenih ‘drva’.\nKuglači Obrtnika večeras su na domaćoj kuglani Klek nadigrali momčad Skrada s 5:3. Ogulinci su srušili ukupno 3.388 čunjeva, 48 više od gostiju, a prvo ime dvoboja bio je sjajni Marinko Magdić sa 617 oborenih čunjeva.\nKupa je večeras na domaćoj kuglani Azelija pomalo neočekivano poražena od Velebita II rezultatom 7:1. Ozljani su oborili 3.307 čunjeva, 52 manje od gostiju, a najbolji u domaćem sastavu bio je Đorđe Čupurdija s 578 srušenih čunjeva.\nDva kola prije kraja sezone Goranka je ostala vodeća s 32 boda, dva više od drugoplasiranog Mostanja 1949 i tri od trećeplasiranog Karlovca. Četvrta Korana ima 27, peti Obrtnik 19, osma Kupa 18, a pretposljednja 11. Rakovica 12 bodova.


Za šta je sve dobar vitamin E | Lepota | Zdravlje i fitness\nELIKSIR MLADOSTI: Stručnjakinja otkriva čudesne moći vitamina E 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nIzvor: Nicolas Solerieu/Unsplash\nKada sam jednom prilikom čula kako ginekolog kaže pacijentu da tajna za rešenje većine ginekoloških problema leži u vitaminu E, ta rečenica danima me je okupirala. Pošto sam godinama beauty zavisnik, i sama sam znala kako je vitamin E moćan antioksidant i da usporava proces propadanja ćelija, ali o nekom detaljnijem delovanju i primeni nikada nisam razmišljala. Našla sam tu ginekološkinju – mr sci. dr med.\nSlobodanku Petković, specijalistu ginekologije i akušerstva sa višegodišnjim iskustvom, koja mi je objasnila sledeće: „Vitamin E pripada grupi vitamina rastvorljivih u mastima i akumulira se u masnom tkivu, mišićima i mišićnim organima: srcu, materici, hipofizi, jetri, nadbubrežnoj žlezdi. Otporan je na visoke i niske temperature, ali se brzo razgrađuje UV zracima, pa namirnice koje ga sadrže treba zaštititi od sunca.“\nPošto naš organizam ne proizvodi vitamin E, jedini način da ga unesemo jesu ishrana i suplementi ili nanošenje na površinu kože pomoću kreme ili losiona.\nDr Svjetlana Vujanović, specijalista dermatovenerolog kaže: „U dermatologiji vitamin E je poznat kao antioksidant koji štiti ćelije od oštećenja nastalih dejstvom slobodnih radikala. S obzirom na to da UV zraci indukuju stvaranje štetnih kiseoničkih radikala u ćelijama kože, primenom neenzimskih antioksidanata kao sto je vitamin E, može se uticati na taj proces tako što se usporava starenje kože i odumiranje ćelija.“ Pošto sunčevi zraci razgrađuju ovaj vitamin, ako ga nanesemo pre izlaganja suncu, pravimo štit koji čuva vitamin E koji nam je već „u sistemu“.\nNaravno, to ne znači da on ima ulogu zaštitnog faktora, već je samo pomagač koji radi na prevenciji fotooštećenja kože, crvenila, otoka i opekotina, pogotovo ako je kombinovan sa vitaminom C. Ali, da bi ovo imalo efekta, dr Vujanović kaže da koncentracija vitamina E u proizvodu mora biti bar jedan odsto. „Zbog svog antioksidativnog delovanja, vitamin E je i tradicionalno omiljen sastojak preparata u borbi protiv starenja, za ublažavanje bora i fotostarenja, a takođe pomaže u zadržavanju prirodne vlažnosti i preporučuje se za negu suve kože“, dodaje dr Vujanović.\nOvaj vitamin kao da nema mane kad je reč o spoljašnjoj upotrebi. Ne postoji količina koja bi mogla da škodi koži, ali treba obratiti pažnju i nanositi ga u obliku koji će se najbolje iskoristiti, a kako je E vitamin rastvorljiv u mastima, najefikasniji je u formi ulja. Po nekim studijama, uspešan je i u borbi protiv ožiljaka jer utiče na regulaciju sinteze i razgradnje kolagena i elastina, što je veoma važno prilikom tretiranja kože sa ožiljcima i strijama.\nDoktorka Slobodanka Petković uvela me je u ovo istraživanje tj. detaljno izučavanje, kako ga ona zove, vitamina reprodukcije. „Pravo ime vitamina E je tokoferol, a to u prevodu sa grčkog znači ,onaj koji prinosi potomstvo’ i njegovu ulogu u procesu reprodukcije naučnici su otkrili još 1920. godine.“\nVitamin E poboljšava funkciju polnih organa kod muškaraca i žena, normalizuje hormone, lučenje estrogena i progesterona, dakle deluje na kariku ljudske reproduktivne funkcije koja omogućava proces začeća deteta. „Za žene koje planiraju trudnoću, tokoferol doprinosi sazrevanju oocita, jajnih ćelija koje se oslobađaju iz jajnika u toku ovulacije.\nU trenutku začeća, žena mora da poseduje određene zalihe vitamina E jer on promoviše bezbednu implantaciju oplođene jajne ćelije i neophodan je za normalan razvoj embriona“, naglašava dr Petković i dodaje da E vitamin učestvuje ne samo u formiranju i sazrevanju placente, već sprečava njeno starenje kao i odvajanje posteljice, obezbeđuje razmenu kroz placentu između majke i deteta te pomaže u laktaciji.\nAli, za razliku od površinske primene, u ovom slučaju pri dugoročnom korišćenju može da dođe do predoziranja, kaže moja sagovornica, jer se on akumulira u telu pa može da dovede do alergijske reakcije, osipa, mučnine, slabosti... Zato unos ove, kao i svih drugih supstanci u trudnoći, ali i inače, treba sprovoditi uz konsultaciju sa lekarom. Dr Petković upozorava i da se vitamin E u trudnoći ne koristi u kombinaciji sa preparatima gvožđa jer oni nisu kompatibilni. „Nakon prijema tokoferola mora da prođe najmanje osam sati, kako bi se apsorbovao u organizmu i tek tada može se uzeti preparat gvožđa.“\nIsta pravila potrebno je slediti i u ishrani: hranu bogatu gvožđem i vitaminom E treba koristiti u različito vreme. Kao stručnjaka u oblasti nutricionizma, konsultovala sam Ljiljanu Milićević, višeg nutricionistu i dijetetičara.\nZnamo šta slobodni radikali čine koži, ali ima mišljenja i da većina bolesti nastaje dejstvom slobodnih radikala, pa je stoga vitamin E dobar u njihovoj prevenciji, otkriva Ljiljana i dodaje da ovaj vitamin potpomaže celokupnom zdravlju tako što poboljšava cirkulaciju, rad mišića, podmlađuje kožu i strukturu kose, a što je najvažnije, poboljšava imuni sistem i odbranu organizma od infekcija. Meni lično najzanimljivija je informacija da vitamin E pomaže za bolju iskorišćenost vitamina A koji mi žene znamo kao retinol, ili magični anti age sastojak.\nIzvor: Unspash/Alex Motoc\n„S obzirom na to da je vitamin E rastvorljiv u mastima, najbolje se iskorišćava u kombinaciji s njima.“ Nerafinirana biljna ulja – maslinovo, kukuruzno, suncokretovo, laneno, susamovo i ulje klica žitarica treba preliti preko salate da bi iskoristivost vitamina E bila maksimalna. Namirnice koje su njim bogate su avokado, paprike, zelje, spanać, mahunasto povrće, orasi, lešnici, bademi, kikiriki, jaja, riba, ali bez obzira na to što je termostabilan, termička obrada, skladištenje i zamrzavanje ovih namirnica mogu da oslabe njegovu aktivnost.\nI kada je reč o ishrani, medalja ima dve strane: u slučaju hipervitaminoze vitaminom E može da se javi poremećaj vida (dvostruke slike), slabost mišića i smanjenje koagulativne moći, a njegov nedostatak najviše utiče na lepotu, pa su nokti i kosa lomljivi, koža beživotna, a može da dođe i do gubitka mišićne mase što se dešava samo ukoliko je reč o nekoj bolest digestivnog trakta pa je njegova apsorpcija oslabljena. Tada je najbolje uzeti ga kao suplement na bazi biljnih ulja u obliku kapsule i to u toku jela jer se tako najbolje iskorišćava, kaže gospođa Milićević.


U Tuzli otvoren salon GWM automobila - Klix.ba\nauto U Tuzli otvoren salon GWM automobila\nU Tuzli otvoren salon GWM automobila\n22.8.2006. u 12:54\nU sklopu akcije uspostavljanja i širenja prodajne i servisne mreže u Bosni i Hercegovini, 16. augusta 2006. godine otvoren je izložbeno-prodajni salon GWM automobila u kompaniji "Stuhli Auto", u Tuzli.\nPored moderno opremljenog salona, koji se nalazi u SRPC "Mejdan" kupcima su na raspolaganju i usluge servisiranja, sa originalnim auto-dijelovma.\nModeli koji se nude su urbani terenac Hover, pickup Deer kao i klasicni terenac Safe za koje trenutno vrijedi posebna ponuda. Cijena vozila Hover iznosi vec od 29.9000,00 KM i u nju nije ukljucen PDV, dok cijena modela SAFE pocinje vec od 22.900,00 KM, bez PDV-a.\nFirmama i fizičkim licima koje imaju potrebe za komercijalnim vozilima, takoder se izašlo u susret tako da Pick Up vozlo DEER, po cijeni vec od 19,900.00 KM postaje veoma isplativa investicija. Ova posebna ponuda vrijedi za ogranicen broj vozila.\nProdaja ovih vozila je organizovana putem leasing linija svih vodecih leasing kuca.\n"Gas do poda" 72\nprije 20h 13m 32


RIJEČI ZBOG KOJIH SU SVI ZAĆUTALI: Govor Amfilohija i oca Mihaila na sahrani Glogovca pamtiće se zauvijek!\nPonedjeljak, 12.02.2018 | 19:48\nOprostili smo se od velikog glumca Nebojše Glogovac, a riječi koje su mitropolit Amfilohije Radović i sveštenik Mihailo, izgovorili na opelu, pamtiće se zauvijek.\nNaime, Nebojša je sahranjen danas u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju, pored kolege Milorada Mandića Mande i u itom redu gdje se nalaze i grobovi Dragana Nikolića i Velimira Bate Živojinovića.\nStotine ljudi okupilo se na Novom groblju kako bi izjavi saučešće porodici i odali počast slavnom glumcu, a kolege i prijatelji Nikola Đuričko i Vojin Ćetković ponijeli su sanduk.\n"Šta se to događa sa čovjekom, zašto se rađamo ovde na zemlji? Ako je ljudski život samo tih pedesetak godina, ima li onda smisla taj ljudski život? Bez obzira koja je uloga čovjeka na ovom svijetu, bio on patrijarh, predsjednik, kralj, glumac ili nešto drugo... Ako je u tome ljudski smisao, onda je proklet dan u kojem se taj čovjek rađa. Čovjek je biće koje je stvoreno za vječnost, neprolaznost, sazdan po Božjem liku, a ne po repatom majmunu. U tome i jeste smisao našeg Nebojše kojeg ispraćamo danas. Njegov istinski život se nastavlja danas i to je najljepša vrlina pokojnog Nebojše. Vjerovao je u besmrtnost ljudskog bića", rekao je Amfilohije Radović.\nNakon njega, obratio se i Nebojšin otac, sveštenik Milovan Glogovac, a njegove riječi bile su potresnije nego išta.\n"Dobio sam blagoslov od patrijarha da održim ovaj govor, jer je on spriječen da prisustvuje danas. Nebojšu je Njegova svetost vrlo dobro poznavao. Ko je u posljednje vrijeme bio na liturgijama na kojima je služila Njegova svetost, mogao je da primijeti da se pominje Nebojšino ime na tom svetom mjestu. On je u Nebojši prepoznao autentičnost, bio je sposoban da se odbrani od ovog klonulog svijeta i da kaže drugačije od onoga što slušamo svakog dana. Kada su pitali Nebojšinu drugaricu šta je to najljepše što je on uradio, rekla je "nije se obrukao". Zamislite kako je to divna rečenica... Eto, šta je u njemu prepoznao naš patrijarh srpski. Zato ga voli i poštuje", rekao je on.\nVeliko PRIZNANJE: Tony Cetinski započeo godinu NAGRADOM ZA NAJBOLJEG PJEVAČA pod nazivom "Oliver Dragojević"\nPonedjeljak, 14.01.2019 | 16:21\nZapočeti godinu nagradom, zasigurno je želja svih muzičara. Upravo takva čast, pripala je jedinstvenom Tonyju Cetinskom.\nUtorak, 15.01.2019 | 12:59\nMartinović i njegova grupa OSUĐENI na ZATVOR: ''Ja hoću da izađem... Bolje da sam mrtav nego ovo da slušam''\nUtorak, 15.01.2019 | 12:44\nVijeće podgoričkog Višeg suda danas osudilo je Duška Martinovića, zbog međunarodnog šverca droge na šest godina i tri mjeseca zatvora.\nDOPUNA krivične prijave: Utajom poreza i doprinosa OŠETITILI BUDŽET Crne Gore za 326.000 EURA?\nSrijeda, 16.01.2019 | 11:23\nPolicija je podnijela osnovnom državnom tužiocu u Baru izvještaj, kao dopunu krivične prijave, protiv barskog preduzeća Monter.ing, te odgovornih lica u toj firmi I.P. (44) iz Bosne i Hercegovine i B.B. (36) sa Kosova, zbog sumnje da su utajom poreza i doprinosa i zloupotrebom ovlašćenja u privredi nanijeli budžetu Crne Gore štetu veću od 326.000 eura.\nPokušaj UBISTVA sedmogodišnjaka u Rijeci Crnojevića: Majka tvrdila da se POTUKAO sa djecom


Večeras počinje 7. haloo Sarajevo Beer Festival | Trebevic.net\nKoncerti počinju u 21:00 čas, kapije se otvaraju u 16:30 časova, a ulaz je besplatan do 18:00 časova. Nakon toga će se moći ući uz dnevne ulaznice po cijeni od 10 KM, te trodnevne pakete po cijeni od 25 KM.\nKao i svake godine, posjetioci će tokom tri dana festivala imati priliku da uživaju u sjajnim bendovima. Osim dobre muzike, prisutni će moći da uživaju u premium, lager, pšeničnim i craft pivama, kao i u odličnoj gastronomskoj ponudi i brojnim takmičarskim igrama.\nVečerašnje otvaranje Festivala pripalo je sarajevskom pop rock bendu Bombaj Štampa. Drugi nastupaju momci iz benda Letu štuke, a zatvaranje prve noći festivala pripalo je bendu Kultur Shock.\nU saradnji sa MUP-om KS, haloo Sarajevo Beer Festival će kao i prethodnih godina provoditi društveno odgovornu kampanju “Ako si pio, ne vozi” čime se želi podići svijest vozača, posebno mladih, o rizicima vožnje pod dejstvom alkohola.\nAfter party 7. haloo Sarajevo Beer Festivala biće održan u sarajevskom klubu Underground.\nhaloo Sarajevo Beer Festival


DOKAZUJE 37 GODINA DA JOJ DEVOJČICA NIJE UMRLA: Poplava odnela istinu o bebi | Društvo | Novosti.rs\nDOKAZUJE 37 GODINA DA JOJ DEVOJČICA NIJE UMRLA: Poplava odnela istinu o bebi\nM. MARKOVIĆ | 31. maj 2019. 22:02 | Komentara: 1\nZorica Jevtić ni posle 37 godina ne odustaje u dokazivanju da joj devojčica nije umrla posle porođaja. Instinkt majke me je pokrenuo da tragam, a dokumenti me uveravaju da je moje dete i dalje živo\nZorica Jevtić Foto Igor Marinković\nCela zemlja juri zloglasnu "ujnu": Otela DEVETORO dece, jedan otac se UBIO, a nedavno se žrtva vratila porodici posle 15 godina\nUKRADENA osmomesečna BEBA u Pančevu: Otac se probudio i video da nema deteta, policija PRONAŠLA KOLICA u blizini kuće\nRoditelji lakše do istine za kojom tragaju decenijama: Usvojen Zakon o nestalim bebama\nDogovor premijerke i udruženja roditelja: Popravlja se zakon o nestalim bebama\nKAKO vreme odmiče sve sam uverenija da je moja beba, koja je navodno umrla u porodilištu, i danas živa. Da je negde u nekoj usvojiteljskoj porodici. I, ja ne tragam kako bih, ako se jednom sretnemo, kopala po njenim ranama i ranama te porodice. Želim samo da je vidim i zagrlim.\nBezmalo četiri decenije protekle su, a Zorica Jevtić iz Vlaške kod Mladenovca istrajava dokazujući da je prevarom ostala bez deteta, ubrzo posle porođaja u Ginekološko-akušerskoj klinici u Višegradskoj ulici u Beogradu, u leto 1982. godine.\nMnogo pre nego što se zakovitlala afera krađe beba u Srbiji, ona je vođena instinktom majke sama pokrenula svojevrsnu istragu, koja bi potvrdila ili otklonila sumnje u zvaničnu verziju smrti njene novorođene devojčice. Dokumentacija do koje je dolazila uz veliku muku i čudnim spletom okolnosti, davala joj je novu snagu da dalje traga sve snažnije uverena da je na pravom putu da dokaže prevaru.\n- Porodila sam se 13. avgusta, pre 37 godina, u beogradskom GAK, u Višegradskoj, i na svet donela zdravo žensko dete - priča Zorica Jevtić. - Moja beba bila je teška 2.300 grama, dugačka 49 centimetara, crnpurasta na oca, dobila je ocenu - osam. Nisu mi je doneli na podoj, objasnili su da mora u inkubator, da još malo sazri, navodno rođena je prevremeno. Mene su ubrzo uputili kući. Kad god bih došla da se interesujem za dete, govorili su mi "dobro je, napreduje".\nBeba je u inkubatoru, kaže Zorica, navodno bila tri nedelje.\n- Ko da zaboravi, bio je 22. dan od porođaja, 4. septembar, pre podne. Pozvala sam kliniku, javio mi se neko sa odeljenja: "Vaša beba je umrla, rano jutros". Veza se prekinula, ja sam se onesvestila.\nPROČITAJTE I: SUMNjA MAJKE: Bebu mi uzeli i odneli u svet\nZorica nije preuzela telo deteta, jer je "klinika preuzela dalje obaveze".\n- Razdirala me je sumnja i prvo sam se obratila beogradskom groblju - seća se ova žena. - Tražila sam pisani dokaz o sahrani bezimenog novorođenčeta sa prezimenom Jevtić. Uprava je odgovorila brzo: "Uvidom u registar sahranjenih za 1982, utvrđeno je da nema podataka o takvom detetu". To je dodatno podgrejalo moju sumnju da mi je dete uzeto, pogotovo što sam već došla do protokola o rođenju u kome ne stoji nikakav navod o "nezrelosti" bebe ili bilo kakvoj bolesti.\nBebu je donela na svet pre 37 godina u GAK u Višegradskoj ulici Foto I. Marinković\nU međuvremenu, Zorica je tragala i za dokumentacijom GAK u Višegradskoj. U spisima koje je klinika dostavila Arhivu Srbije, navedeno je, međutim, da je mikrofilmovana arhivska građa za tražene bolesti u 1982, kao i u godini pre, pa čak do 1984. "oštećena ili uništena prilikom plavljenja depoa Instituta".\n- Želela sam da znam, ali bih bila mnogo srećnija da nisam saznala i da ne saznam ništa više što bi me ponovo razdiralo - govori Zorica Jevtić. - Ali, kada me, jednom, u njivi našla žena i počela da ispituje da li ja ili neko moj bolujemo od kakvih bolesti, posumnjala sam da je moja beba kod nje. Nisam se snašla, ni za ime da pitam, samo znam da je kazala da je socijalni radnik. Ja je i sada molim, i svakog ko zna bilo šta o mojoj bebi, da se javi. Da moje dete samo zagrlim. Majka sam i znam da je živa. Sanjam je... Neka se javi, svima će biti lakše.\nPODRŠKA DA ISTRAJE\nZORICA je imala 22 godine kada je rodila devojčicu koju su joj, kako je uverena, uzeli. Pre ovog porođaja, dva puta se ostvarila kao majka.\n- Moguće je da se neko rukovodio činjenicom: ima dvoje dece, dosta joj je - razmišlja glasno. - Zbog toga sam se odlučila i na četvrti porođaj. Moja deca, njih troje i suprug, čitava naša porodica, pruža mi veliku podršku da istrajem. I, imam snage za to.\nU JANUARU 2007. godine, Zorica Jevtić je Okružnom javnom tužilaštvu u Beogradu podnela krivičnu prijavu protiv N. N. lica za "obmanu o smrti deteta". O tome je detaljno svedočila u iskazu pred inspektorima policije. Naišla je na zid ćutanja, koji i danas traje.\nOceniteDopada mi se 2 Ne dopada mi se 50


Prenoćište ili dnevni odmor na putu za Grčku - Sve u vezi sa putovanjem kolima - Putovanja.info\n2737 poruka u ovoj temi\nStranica 1 od 183 mirarbi putofilka\nPostavljeno 23 jun 2007\nJel' neko od vas koji ste isli svojim kolima od Beograda do udaljenijih letovalista u Grckoj uzimao prenociste ili dnevni odmor u nekom smeštaju u Makedoniji ili u Grckoj? Ukoliko jeste, molim vas da mi kazete u kom mestu ste napravili pauzu, tj. prenocili i u kom hotelu.\nPokusala sam preko Google-a da nadjem izbor od nekoliko hotela blizu granice, kao i vise informacija o njima, ali ponuda, sudeci po Internetu, bas i nije neka. Tri hotela bi mogla da dodju u obzir: hotel Park u Negotinu, hotel Jugo u Gevgeliji i hotel Istatov u Dojranu.\nDa li je neko od vas odsedao u nekom od navedenih hotela? Da li je neko isao na taj granicni prelaz Dojran, kakav je put do tamo i od granice ka Solunu i da li su stvarno znatno manje guzve nego na Evzoniju?\nIli mi mozda predlazete prenociste u Solunu? U kom hotelu? Ima li taj hotel svoj parking?\nIzmenjeno 11 maj 2009 (mirarbi)\nGuest miler Gost\nAko idete preko evzoni,preporucujem selo Polikastro,par km cim predjete grcku granicu.prenocim tu porodicno,jer je cisto,ne skupo i ljudi su odlicni-neiskvareni.razumeju putnika-namernika,dok u velikim gradovima....znate kako je.kroz skopje ne stajem i ne znam.....\nZa ostale ne znam, ali ne bih ti preprocula taj Jugo u Gevgeliji, tu sam spavala pre par godina i bio je u ocajnom stanju.\nAko idete preko evzoni,preporucujem selo Polikastro\nDa li mi preporucujete neki odredjeni hotel ili vilu u Polikastru? Da li mogu da racunam da cu bez prethodne rezervacije, tu sigurno naci smestaj po pristojnoj ceni, samo za jednu noc?\nEto, a bas taj hotel reklamiraju na netu kao hotel sa cak cetiri zvezdice. Kao extra lux sa sve kazinom. I kako covek sada da zna?\nPlaniramo da putujemo u Grčku kolima, ali bismo voleli da negde pred makedonsku granicu napravimo pauzu i prespavamo.\nDa li neko ima neki predlog, iskustvo?\nDa li postoji mogućnost noćenja u manastiru Prohor Pčinjski, čuli smo za neke nove konake, da li treba rezervisati?... :)\nNe znam odakle krecete. Mi krecemo iz Beograda put Tasosa i planirali smo da prenocimo negde na 2/3 puta, otprilike. Iz Beograda se do granice sa Makedonijom stize za 4, 5 sati, jer se ide autoputem, tako da mislim da je mnogo bolje prevaliti malo veci deo puta i proci bar jedan granicni prelaz, pa tek onda negde nociti.\nAko bas hoces da nocis u Srbiji, mozes to da ucinis u motelu "Predejane", koji je blizu granice sa Makedonijom. Ekipa emisije SAT na svojoj patroli do Grcke, je prikazala sobe u ovom hotelu, koje su renovirane, a i cena je pristupacna (oko 1.500,00 dinara).\nJa sam za prenociste u Makedoniji izabrala dva hotela - dve moguce opcije. To su hotel "Park" u Negotinu, na 104 km od srpsko-makedonske granice, a 70km od Evzonija (hotel sa 4 zvezdice, bazenom, cuvanim parkingom...cena 37 Eura za dvoje sa doruckom) i hotel "Istatov" u Novom Dojranu (cena 40 Eura za dvoje sa doruckom).\nPostoji varijanta nocenja u mestu Polikastro, odmah po ulasku u Grcku. Tu ima nekoliko hotela sa po dve zvezdice, ne znam kakve su cene.\nI mi krećemo iz Beograda, ali iz nekog potpuno čudnog razloga moj muž se oseća sigurnije da spava u Srbiji nego u Makedoniji. Ima li neko informaciju kada je najbolje preći srpsko - makedonsku i makedonsko - grcku granicu, u koje vreme, kada su najmanje gužve?\nDa, zaboravila sam da te pitam, da li je potrebna rezervacija?\nI da li imaš neki njihov sajt (od ovih hotela)?\nU svakom slucaju bi bilo dobro dve, tri nedelje ranije telefonom rezervisati sobu.\nEvo sajta hotela Park u Negotinu u Makedoniji:\nOstali hoteli koje sam pominjala mislim da nemaju svoj sajt.\nMotel Predejane je na 299km od Beograda. Ekipa emisije SAT ga preporucuje (upravo gledam SAT reviju). Kazu da je hotel renoviran, od WC-a do soba. Prenociste za dvoje kosta od 3.000 do 3.800 dinara.\nNa 306km od Beograda, imas motel Dzep. Tu je nocenje sa doruckom 2.000 dinara za dvoje.\nNa 337,5km od Beograda je skretanje za Vranjsku banju. Pretpostavljam da se tu moze naci dobro prenociste.\nEkipa SAT-a ne pominje mogucnost prenocista u Prohoru Pcinjskom, mada su isli i na taj prelaz.\nIma li neko informaciju kada je najbolje preći srpsko - makedonsku i makedonsko - grcku granicu, u koje vreme, kada su najmanje gužve?\nE tu izgleda nema pravila. Jedino sto mi svi govore je da treba izbegavati da se na granicnom prelazu Evzoni, tj. ulazu u Grcku, bude oko 7h ujutru. Kazu da je tada najveca guzva.\nJos sam se necega setila. Ukoliko idete na Krf, Pargu, Lefkadu i uopste te destinacije blize Albaniji, mozete da prespavate u Bitolju ili u hotelu Molika na planini Pelister ili cak na Ohridu. Tu su granicni prelazi - ulazi u Grcku, koji su znatno blize Krfu i ostalim navedenim destinacijama, nego Evzoni.\nMrBuco iskusni putnik\nMi smo 20.juna, upravo u 07.15h ujutru bili na srpsko-makedonskoj granici.\nIzlaz iz Srbije je bio toliko brz da nije ni cigareta mogla da se popusi Ali zato ulaz u MK Dve kolone, na samo dva prolaza....i chak se i oni ne pomeraju\na ostalih 3 ili 4 prolaza ne rade!\nMi smo bili 50. u jednom, od dva reda.\n45 minuta stajanja u koloni i bukvalno ne pomeranja auta,\nje dovoljno za dorucak, kafu i cigaru ali ... Moja pretpostavka je, da im je u to vreme smena,\npa i ako nemaju pazar da predaju :P malo se ispricaju, sta ima novo, kako zena i deca B)\nZatim se, oko 8h otvaraju i ostali prolazi,\nko pre djevojci, pre ce se osoliti B) tako da smo mi, za bukvalno 15-20 minuta od kada smo pomerili auto,\nprebacili se na novi prolaz (nema veze, EU ili NonEU)\nbili 5-6 u koloni\ni ushli u MK.\nTo je nashe lichno iskustvo.\nU povratku nismo osetili granicu\nIzlaz iz Gr oko 16h\nizlaz iz MK oko 17.30h.\nNa oba prelaza po maksimalno 10-15minuta.\nPozdrav i srecan put!\nU pravu si Buco, i ja sam čula da je smena carinika oko 7, znači, da izbegavamo to vreme.\nHvala, Mirarbi, sviđa mi se ovaj hotel Park, sad ću da da ubedim muža da ipak prespavamo u Makedoniji. ;)\nHvala, Mirarbi, sviđa mi se ovaj hotel Park, sad ću da da ubedim muža da ipak prespavamo u Makedoniji.\nDa, to je i moj favorit.\nNa drugom forumu sam se dopisivala sa forumasem iz Velesa. Raspitao se i saznao da je hotel stvarno onakav kako pise na sajtu. Privatizovan je pre par godina i renoviran.\nUostalom, to je jedini hotel na putu ka Evzoniju, koji postoji i na stranim sajtovima i to ga ocenjuju kao "high hotel".\nJedino sto me buni je sto na njihovom sajtu pise da imaju bazen, a na stranim sajtovima kod opisa tog hotela ne stoji da ima bazen. Ipak, ako stignete uvece, bazen ne biste ni koristili. Meni je to bilo vazno u situaciji kada bismo u Negotino stigli posle podne.\nIzmenjeno 3 jul 2007 (mirarbi)\nJa sam sinoc zvala hotel "Park" u Negotinu u Makedoniji.\nCena je stvarno ona koja pise na sajtu (37Eura za dvoje odraslih sa doruckom).\nDorucak je od 7 - 9h.\nU sobu se moze uci od 14h.\nJedino sto me je razocaralo je da im bazen ne radi, jer se renovira.\nSmestaj moze da se rezervise slanjem meil-a sa njihovog sajta. Menadzer hotela je Todor. On prima mail-ove i salje nazad mail potvrde rezervacije.\nMi idemo na Krf i potpuno nam je besmisleno da se odmaramo u Makedoniji. Omor ćemo praviti u planinskom mestu Metsovo, koje se nalazi negde na sredini između solina i Krfa. Kada bi spavali u Makedoniji, na Krf bi stigli po podne, što nam ne odgovara.\nStranica 1 od 183 Napravi nalog ili se prijavi sa postojećim kako bi komentarisao/la


Nuhodžić: "Preduzimamo aktivnosti za sistemski odgovor države na problem trgovine ljudima" | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA Nuhodžić: “Preduzimamo aktivnosti za sistemski odgovor države na problem trgovine ljudima”\nNuhodžić: “Preduzimamo aktivnosti za sistemski odgovor države na problem trgovine ljudima”\nVlada Crne Gore u kontinuitetu preduzima aktivnosti na unapređenju kapaciteta za sistemski odgovor države i društva na problem trgovine ljudima, poručio je ministar unutrašnjih poslova Mevludin Nuhodžić otvarajući međunarodnu konferenciju „Borba protiv trgovine ljudima na Zapadnom Balkanu"\nVlada Crne Gore u kontinuitetu preduzima aktivnosti na unapređenju kapaciteta za sistemski odgovor države i društva na problem trgovine ljudima, poručio je ministar unutrašnjih poslova Mevludin Nuhodžić otvarajući međunarodnu konferenciju „Borba protiv trgovine ljudima na Zapadnom Balkanu” koju su zajednički organizovali Odbor za rodnu ravnopravnost Skupštine Crne Gore, Ministarstvo unutrašnjih poslova i Generalni sekretarijat NATO-a za žene, mir i bezbjednost.\n“Na ovaj globalni izazov moramo dati zajednički odgovor, kroz osnaženu regionalnu i međunarodnu saradnju. Moramo raditi zajedno kako bi spriječili zločin i zaštitili žrtve”, navedeno je u saopštenju.\n“Ministar Nuhodžić je saopštio da Strategija za borbu protiv trgovine ljudima za period 2019-2024. g. pokazuje odlučnost da se na efikasan način rješavaju svi aspekti trgovine ljudima, a fokus je na iskorjenjivanju trgovine ljudima u svrhu seksualne eksploatacije, ugovorenih brakova romske i egipćanske populacije i prosjačenja na ulicama. U prethodnom periodu je unaprijeđena koordinacija institucija na nacionalnom i lokalnom nivou, sprovode se brojne edukacije, poboljšana je dostupnost usluga na planu reintegracije žrtava, a radi se i na podizanju svijesti javnosti o ovom fenomenu i jačanju informisanosti o načinima prijavljivanja”, piše u saopštenju.\nNuhodžić je podsjetio da su formiranjem Odsjeka za suzbijanje trgovine ljudima, krijumčarenja i ilegalnih migracija u Upravi policije, te formiranjem Operativnog tima za borbu protiv trgovine ljudima, intenzivirane proaktivne istrage.\n“Informisao je da je Ministarstvo unutrašnjih poslova formiralo Tim za formalnu identifikaciju žrtava trgovine ljudima koji će postupati po standardnim operativnim procedurama, a cilj je pomjeranje težišta identifikacije žrtava trgovine ljudima sa aspekta zasnovanog na krivičnom gonjenju na aspekt ljudskih prava”, navedeno je u saopštenju.\nTakođe, Nuhodžić je ukazao na jaku vezu između trgovine ljudima i drugih oblika prekograničnog kriminala, te saopštio da se, uvažavajući činjenicu da su migranti rizična kategorija, posebna pažnja posvećuje ovoj problematici.\n„Svjesni smo da je potrebno nastaviti sa proaktivnim pristupom i ulagati dodatne napore u narednom periodu na prepoznavanju, otkrivanju i procesuiranju krivičnog djela trgovine ljudima“, zaključio je Nuhodžić.


Osam mladih osoba dobilo certifikat Udruženja kuhara BiH i šansu za zaposlenjem | N1 BA\nOsam mladih osoba dobilo certifikat Udruženja kuhara BiH i šansu za zaposlenjem\n30.10.2020. |11:58 >12:03 |\nOrganizacija SOS Dječija sela BiH kroz projekat YEEP organizovala je stručnu obuku za osam mladih osoba, koji su nakon završene edukacije dobili certifikat Udruženja kuhara BiH za zvanje Pomoćnog kuhara. Edukacija, koja je provedena u saradnji sa Cooking Academia, dio je YEEP projekta koji za cilj ima osnaživanje mladih u riziku, prije svega kroz jačanja njihovih ličnih i poslovnih vještina, kako bi sutra lakše mogli naći zaposlenje.\n"Presretna sam što sam imala priliku učiti od profesionalnih kuhara koji su me još više motivisali da se bavim ovim poslom. Mnogo toga smo naučili i jedva čekamo da svoje znanje pokažemo i u poslovnom svijetu. I kući često kuham, svaki dan primjenjujem naučeno i trudim se napredovati. Obuka je bila sjajna prilika za usavršavanjem i ohrabrenje da mi mladi možemo ostvariti svoje snove. Nadam se da ću uskoro dobiti priliku za zaposlenjem", kaže Šejla, jedna od polaznica stručne obuke.\nIako je pandemija itekako uticala na ugostiteljstvo i turizam, pa je i završni rad polaznika bio prolongiran, iz Udruženja kuhara BiH kažu kako ipak ima mjesta za mlade kuhare na tržištu rada.\n"Ponosni smo što smo dio projekta koji će mladima pomoći da se sutra lakše zaposle. Veliki je izazov raditi sa mladima koji nemaju nikakvo prethodno iskustvo, ali kada postignemo rezultate, kao danas, onda je osjećaj ponosa i zadovoljstva još veći. Mi odrasli moramo imati strpljenja za mlade, trebamo se sjetiti kako je bilo nama, svima je početak bio izazov, a danas smo profesionalci sa dugogodišnjim iskustvom. To znanje smo stekli od starijih, i zato i mi moramo naučeno prenijeti mladima. Oni su naša budućnost i zato koristim priliku da pozovem i druge da pomognu mladima kroz slične projekte", rekao je predsjednik Udruženja kuhara BiH Nermin Hodžić.\nPolaznici kursa započeli su obuku prošle godine i tokom 120 časova teoretskog i praktičnog rada razvijali su vještine kulinarstva i ugostiteljstva uz mentorstvo profesionalnih kuhara, a sve uz podršku stručnjaka iz SOS Dječijih sela BiH.\n"Naša briga o mladima ne prestaje kada oni postanu punoljetni. Osim brige o djeci, naša misija je da pripremimo mlade osobe za samostalni život, a to možemo samo ukoliko osnažimo njihove vještine. I to je ono što je osnovni cilj projekta YEEP, koji je finansijski podržan od strane BMZ-a Federalnog Ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj Savezne Republike Njemačke i Hermann Gmeiner Fonds Deutschland. Mi osluškujemo želje i potrebe mladih, ali je jako važno da ih edukujemo i osposobimo za rad u branšama za koje ima mjesta na tržištu rada, kao što je ova. Ovo je samo još jedan uspješno realizovan segment projekta, a mi nastavljamo dalje raditi sa mladima u riziku kako bismo im pomogli da izgrade bolju budućnost", poručili su iz SOS Dječijih sela BiH.\nNakon uspješno položenog završnog ispita i dodjele certifikata, predstavnici SOS Dječijih sela BiH , Udruženja kuhara BiH i Cooking Academia dogovorili su nastavak saradnje, kroz mentorstvo i profesionalni razvoj, kao i pomoć pri zapošljavanju mladih. Ukoliko i vi želite podržati rad Organizacije i pomoći mladim ljudima u riziku, više informacija možete naći na web stranici www.sos-ds.ba.\nIntesa Sanpaolo Banka BiH donirala školski materijal SOS Dječijim selima 31.08.2020.\nPrijavite se za besplatni razgovor sa psihologom 24.04.2020.\nIntesa Sanpaolo Banka BiH i Svjetlostkomerc darivali prvačiće SOS Dječjih sela 21.08.2019.\nVelika eksplozija kod Bristola, strahuje se da ima žrtava\nJelena Trivić za predsjednicu RS?\nSarajevo: Klanjana dženaza i obavljen ukop Nimete Jahić\nU Općoj bolnici hospitaliziran kardinal Puljić, njegovo stanje stabilno 14:52 h\nMeđunarodni pravni ekspert, savjetnik VSTV-a: Najlogičnije da Tegeltija odstupi 14:43 h\nSarajevo: Klanjana dženaza i obavljen ukop Nimete Jahić 14:37 h\nAvdo Muslimović iz Ustikoline optužen zbog kršenja izolacije 14:30 h\nVeliki pad turističkih posjeta u BiH 14:20 h\nSkijaška sezona na Bjelašnici trebala bi početi 12. decembra 14:18 h\nRaspisana potjernica za Brankicom Liješnić 14:16 h


Dexy co | BIG Rakovica\nDexy Co Kids je maloprodajni lanac kompanije Dexy Co i sinonim je za bogat izbor najaktuelnijih svetskih brendova. Počevši od najudobnije dečije obuće i odeće, preko najkvalitetnije baby opreme i igračaka, pa sve do knjiga, gaming i trendy asortimana – Dexy Co Kids Vam pruža sve što vam je potrebno za svako dete od glave do pete.\nDexy Co Kids radnje se nalaze na najaktuelnijim lokacijama u 15 gradova širom Srbije, a svaka prodavnica je veoma pažljivo i kreativno osmišljena. Posebna pažnja je posvećena sigurnosti i zabavi dece uz pružanje maksimalnog zadovoljstva kupcima prilikom kupovine.


Roksanda Ilinčić predstavila je novu kolekciju u Londonu | Buro 24/7\n22.9.20. 13.53 2020-09-22T13:53:44+02:00\nModna kreatorka Roksanda Ilinčić danas je predstavila svoju kolekciju za proleće/leto 2021. u okviru Nedelje mode u Londonu.\nJednostavna poruka "Iz naše kuće ka vašoj" sumira način na koji je sama prezentacija urađena: naime, mali broj ljudi bio je pozvan da joj lično prisustvuje dok je lookbook koji broji 15 modela istovremeno predstavljen online. Roksandin dizajn, naravno, nije baš nešto što biste nosili dok se izležavate kod kuće ali ni kuća u kojoj je predstavljena ova kolekcija nije baš prosek. Prezentacija je postavljena u jednom stanu u Londonu koji je dizajnirala sama Roksanda prošle godine (koja se pre mode bavila arhitekturom) i koji se nalazi u istorijskoj zgradi pod zaštitom države. Prostor je ispunjen delima umetnica potput Charlotte Perriand, Linae Bo Bardi i Caroline Denervaud i savršeno je rezonirao sa Roksandinim osećanjima vezanim za ovu kolekciju.\n"Ova godina bila je puna izazova. Puno sam se preispitivala i ono što mi je izuzetno zanimljivo jeste činjenica da su, kroz svu ovu usamljenost i patnju, društvene strukture pukle i na površinu su isplivala jako važna pitanja - i bilo je krajnje vreme", izjavila je Roksanda pre nego što je otpočelo prikazivanje.\nSama odeća, gotovo da je pala u drugi plan ovako postavljena u (veći) umetničko-društveni kontekst, ali kolekcija jeste sveža i veoma aktuelna, pogotovo ako se uzme u obzir da je većim delom izrađena od upcycled materijala. Pletivo i prerađeni kašmir, teksas i lan koji je izgledao luksuzno poput svile. "Fokusirala sam se na gornje delove pošto smo sad u svetu u kom je Zoom nova stvarnost. Ipak ima i nekih prelepih kreacija - ali nam možda nije potrebno da ih baš bude deset", osmehnula se. "Samo po koja, dovoljno da i dalje možemo da sanjamo."


Kontakt - Najbolje erotske priče\nNajveca riznica erotskih prica na internetu.\nNapisi i ti svoju erotsku pricu ili svoj erotski dozivljaj!\nBudi i ti deo tima koji jebe pa rastura!\nPricu posalji na:\ni sacekaj da bude objavljena\nIli pak posalji sugestiju sta da menjamo, sta da objavimo …. naravno i pohvale primamo sto da ne\n22 komentara na “Kontakt”\n19 septembra, 2008 u 9:43 am\nMozda ovo o cemu cu ja pisati i nije toliko interesantno za Vas ali moram da pitam?\nDa li bi mogli vise da se pozabavite incestnim vezama i pricama? Voleo bih da na ovom sajtu mogu opusteno da citam o tome, posto mi je to omiljena tema kada je sex u pitanju. Nisam do sada imao takva iskustva, ne verujem da cu ih i imate kako stvari stoje, ali obozavam tu temu. U bilo kom delu se mozete pozabaviti sa tim, da li je istrazivanje ili erotska prica ili su zanimljivosti, ali mogli bi da ubacite poseto i o tome. Znam da je to taboo za nase prostore ali bih Vam bio jako zahvalan.\nS’ postovanje, Vas redovni posetilac.\n2 oktobra, 2015 u 5:11 pm\nu dokolici pročitam neku zanimljivu erot.tabu.priču\n23 novembra, 2008 u 8:35 am\nslazem s u potpunosti sa komentarom.\ni ja bi vise voleo da postoje konkretni incest-forumi itd.\n27 novembra, 2008 u 2:28 am\nNolio bi da mi se jav zene,djevojke za sex\n11 juna, 2009 u 10:10 am\nodlicni ste, samo nastavite tako\n13 jula, 2015 u 3:31 pm\nTatjana Jovanic….. mmmmmmmm\n21 jula, 2015 u 8:04 am\nnek mi se javu slobodne devojke na ovaj email.pozdrav iz australije\n24 avgusta, 2015 u 8:02 pm\nDA LI NEKO ZNA GDE MOZE DA SE PROCITA JOS KOJA PRICA OSIM ONE TRI OD TATJANE JOVANIC?\n21 septembra, 2015 u 4:16 pm\n21 septembra, 2015 u 4:19 pm\nko je za dobru jebacinu\n18 maja, 2016 u 7:22 pm\n21 septembra, 2015 u 4:40 pm\nima li koga ovde ah\n24 septembra, 2015 u 1:11 am\nMajo…da li si imala neku incest situaciju\n22 aprila, 2016 u 3:26 am\nprvi put sam na ovoj stranici,ja sam imao incest i jos uvjek smo ludi jedan za drugim i to ce trajat do kraja zivota ona je moja yulia i bit ce moja zauvjek.kao i ja njen to je zabranjeno voce.al zato je i najbolje ona je dosta mlađa od mene ali nasa ljubav je nesto poput naj.sna ..ako ima koja cura koja je u slicnoj situaciji nek mi se javi\n22 aprila, 2016 u 3:30 am\njesam ja jesi ti majo još za\n22 aprila, 2016 u 3:31 am\njel ima koga jos ovdije samo da je ženski rod\n28 aprila, 2016 u 12:46 am\nkako moze dase prijavi za snimanje porno filmova\n3 marta, 2017 u 11:49 am\nDa li se ovde jos uvek objavljuju komentari i misljenja?\n30 aprila, 2017 u 1:28 am\nCekanje da se odobri????\nNisam ja najgori na ovim sajtom. U cemu je problem?\nudate drolje su najbolje kaže:\n25 avgusta, 2017 u 10:58 am\nzasto su ukinuti komentari….niste time pooboljali sajt, nego ga oisiromasili.\n28 januara, 2018 u 1:24 am\nPozdrav svima,ispricat cu vam kako sam dozivjela incest,mislim nije bilo sexa…saznat cete ako procitate,naime,ja sam Ivana, sada sam srecno udata i imam dvoje djece,imam 34 godine a kada se dogodio incest imala sam 16 godina,opet ponavljam nije bilo sexa…..Dakle kada sam imala 16 godina usla sam u pubertet,kazu svi kasno ali tako je bilo…Da ne duzim sa uvodom preci cu na stvar,tek tada sam pocela misliti o sexu i o mastarijama,inace sam perverzna osoba….Dakle tada sam pocela gledati erotske filmove,nije tada kao danas bilo udjicna net i trazi sta pozelis,bilocje mnogo teze doci do porno filmova…mislim jedva ko je imao kompijuter….dakle sta zelim reci,pocela sam ispitivati svoje tijelo,inace sam tada trenirala kosarku…Jedan dan mi se desilo da sam bila u skolu,imala trening nakon skole,a onda me mama pokupila da idemo u prodavnicu,dakle obukla sam se rano ujutro,trenirala,shopingovala i tek oko 8 navece dosla kuci. Usla sam,oprala ruke izula se i bacila na krevet da malo odmorim prije tusiranja. Legla sam onako umorna …. tada sam osjetila miris svoga tijela……Uzbudila sam se….ne znam sta je to tada bila ali me dodatno uzbudio miris mojih nogu u skroz znojavim carapama…..skinula sam ih i pomirisala….Srce mi je pocelo jako udarati….sada mi je to sve smjesno…da ne duzim sa opisom…uzivala sam u mirisu mojih carapa…nisam znala sta da radim….samo sam ih stavila pod jastuk i posla se tusirati…..Zaspala sam te noci sa carapama pod jastuk….danima sam ih cuvala i mirisala…..zeljela sam probati…ako se tako kaze probati miris patika ili nosenih carapa od bilo koga…zvala sam par drugarica da trcimo…treniramo u mom dvoristu..sve sam to radila da bih ih na kraj zvala u moju sobu da kao nesto preslazemo,itd,naravno da se izuju…kada bi se izule…rekla bih da moram do wc i krisom uzimala patike i uzivala u njihom mirisu…cak sam jednoj drugarici ukrala ulozak iz patika 🙂 Tada sam zivjela sa majkom,bratom i tatom…Tata mi je pomorac pa je mnogo vremena provodio po moru….Dakle,ko je bio strpljiv,sada ce cuti pricu o incestu….Krisom sam uzimala bratove i mamine nosene carape i uzivala u njihovom mirisu….I patike sam takoodje krisom mirisala ali carape su me mnogo vise uzbudjivale jer sam ih lijepo mogla osjetiti…par puta sam ih i polizala ali mi se to nije dopadalo…Jos da napomenem kada sam isla kod drugarica ili kod rodbine u posjetu,ceprkala sam po korpi za ves trazeci carape,uopste mi bas nije bilo bitno cije su….dal ih je nosio neko od sto godina ili mladji,jednostavno me miris uzbudjivao….a da napomenem da se tada nisam znala samozadovoljiti…mozda da jesam ne bih sve to radila…Da predjem na stvar…incest…Usla sam u wc i naravno ceprkala trazeci carape…nasla sam bratove….inace brat je stariji od mene godinu ipo dana….Jos da kazem da se sve do ove scene to desavalo oko 3 do 4 mjeseca,to jest dok nisam bila da se prosto izrazim provaljena….dakle nasla sam brarove carape u korpi….stavila to jest obukla ih na ruke i pocela mirisati…Rijesila sam ih uzeti sa sobom i ponijeti u sobu kako bih na miru uzivala u njima….za tih par mjeseci sam vec upoznala svoje tijelo….ali ne dovoljno da bih znala da se samozadovoljim…legla sam pod jorgan i skinla donji dio dio….imala sam majcu na sebi…obukla sam bratovu carapu na jednu ruku i pocela mirisati dok sam se drugom rukom dirala….prepustila sam se uzitku…momentu…bila sam jako uzbudjena….Tada mi se srusio svijet…cula sam da neko kuca na vrata i otvara ih…bila sam uhvacena na djelu…osramocena…da potonem od blama….brat je usao i vidio me sa carapom na ruci….jedno da napomenem…do tada dok me nije uhvatio…omirsala sam mnogo mnogo carapa ne znam ni ja sa kime ali NISAM ZELJELA SEX NI SA JEDNOM OSOBOM od kojih sam mirisala carape i patike….bila sam u soku….ostao je kao kip….nakon par sekundi cutnje…pitao me sta radim…sa njegovom carapom na ruci…..cutala sam….sjeo je pored mene,rekao je da je skinem sa ruke i da popricamo…..Posto je mama bila na posao rekao je da predjemo u dnevni boravak….ustao je i cekao da krenem za njim…Rekla sam da ide da moram da se obucem,bacio je pogled na krevet i vidio donji dio trenerke i gacice….samo je rekao…ne mogu da vjerujem….i izasao….obukla sam se i posla u dnevnu gdje me je cekao…Presao je na stvar pitanjem sta radim…da to nije bas normalno ali da me razumije da sam u tim godinama….hahaha jos me pitao da se izuje i da mu omirisem svjeze carape….naravno sala je bila….bila sam postidjena….rekao mi je otvoreno da se vise puta samozadovoljavao mirisajuci moj donji ves…ostala sam u soku….Rekao mu je direktno nesto nevjerovatno…ne znam odakle mu ta ideja…..\n1 oktobra, 2021 u 7:48 am\nČulo mirisa je veoma važno u privlačnosti partnera,i kod stvaranja potomstva,pored glasa pokreta i hoda..od pamtiveka


Ekskluzivno uoči ramazana donosimo i razgovor s hafizom Sulejmanom Bugarijem koji je između ostalog poručio da se nikad nije više, a lošije govorilo\nNA KIOSCIMA ŠIROM BIH Danas u "Dnevnom avazu" čitajte: Nikad se nije više, a lošije govorilo\nU današnjem printanom izdanju "Dnevnog avaza", najtiražnijeg dnevnog lista u BiH, čitajte: Izgubili smo ljekare, akademike, glumce, nastavnike, policajce...\nUsljed posljedica zaraze koronavirusom, do sada preminulo više od 7.300 ljudi u BiH. Ispovijesti preživjelih i članova porodica umrlih svjedoče o patnjama kroz koje su prošli u ovakvom zdravstvenom sistemu u državi. Dok su pojedine porodice izgubile i više članova, a u proteklih godinu oprostili smo se i od brojnih poznatih ličnosti koje su izgubile bitku s opakom bolešću. Među njima su zdravstveni i prosvjetni radnici, policajci, privrednici, funkcioneri, istaknuti javni radnici.\nVakcine s crnog tržišta mogu se nabaviti i u BiH. Pročitajte šta je na ovu temu rekao naš ugledni imunolog prof. dr. Jasenko Karamehić.\nEkskluzivno uoči ramazana donosimo i razgovor s hafizom Sulejmanom Bugarijem koji je između ostalog poručio da se nikad nije više, a lošije govorilo.\nKomentar dana pisao je Alen Bajramović: Urušavanje države.\nLičnost dana je Fuad Halilović: Srce za oboljele.\nNa stranama Globusa donosimo SAD protiv EU po pitanju Covid pasoša: Moramo poštovati privatnost ljudi.\nIstražujemo zašto je Republika Srpska odbila da se zaduži za novih 25 miliona KM kod privatnih banaka. Mogući razlog je u tome da je Republika Srpska pristala na reforme zbog novog aranžmana s Međunarodnim monetarnim fondom.\nPročitajte i detalje bitke u SDA zbog pozicija u BHANSA-i.\nPosjetili smo i hipodrom u Butmiru: Omiljeno okupljalište brojnih Sarajlija godinama propada. Donosimo i priču iz Rogatice o atrakciji turističkog kompleksa Brkić, gdje lane s gostima igra nogomet.\nNa stranama Crne hronike donosimo detalje stravične nesreće u kojoj su poginula trojica Sarajlija. U prevrtanju BMW-a smrtno stradali A. M. (29), J. N. (37) i A. B. (29). Također pročitajte i kako je završen dokazni postupak u Kantonalnom sudu i kakvu kaznu može dobiti Sadiković zbog silovanja svoje djevojke.\nNa stranama „show biza“ pročitajte razgovor s bh. rediteljem Jasminom Durakovićem: Praznina je na sve strane, u nama i oko nas.\nNa stranama Sporta donosimo najavu meča u kojem Mostarci dočekuju lidera na tabeli: Dudićev tim traži novi skalp. Također, pročitajte i kako su u klubu s Grabavice konačno prelomili i zašto Amar osim više nije trener Željezničara.\nU današnjem printanom izdanju donosimo i revijalno izdanje priloga "Sport“: Mirela Kardašević – Žena riba koja pomjera granice.\n11.04.2021 u 07:05\nDnevni avaz Koronavirus Ramazan Pandemija Sulejman Bugari Fuad Halilović Jasenko Karamehić Republika Srpska MMF Jasmin Duraković


Katedra za medicinsku statistiku i informatiku - Medicina - Doktorske studije - Biostatistika I\nStudenti upisani na elektronsku nastavu\n19. novembar 2021. Biostatistika I - DAS - Početak nastave 2021-22\n20. septembar 2021. Oktobar 2021 -DS- Biostatistika i informatika za istraživače - Biostatistika II\n03. septembar 2021. Septembarski ispitni rok 2021 -DS- Biostatistika i informatika za istraživače - Biostatistika II\n06. jul 2021. Julski rok 2021 -DS- Biostatistika i informatika za istraživače - Biostatistika II\n16. jun 2021. Junski rok 2021 - DS / SAS - Statistika i Informatika za istraživače - Biostatistika II\nStudijski program/studijski programi: Doktorske akademske studije\nVrsta i nivo studija: Doktorske akademske studije, studije trećeg stepena\nNaziv predmeta: Biostatistika I\nRukovodilac predmeta: prof. dr Dejana Stanisavljević\nCilj ovog predmeta je da studente upozna sa neophodnim biostatističkim metodama, alatima, tehnikama, računskim veštinama i pravilima pisanja potrebnim za: a) statističko razmišljanje, posebno njegovu ulogu i ograničenja u naučnom radu i praksi; b) praksu čitanja statističkih aspekata publikovanih radova i druge literature; v) razumevanje i ispravnu primenu širokog opsega statističkih metoda relevantnih za medicinske nauke; g) generisanje, prikupljanje i pripremu neophodnih podataka i njihovu analizu; d) prepoznavanje i primenu odgovarajućih analitičkih tehnika u analizi specifičnog skupa podataka; đ) interpretaciju statističkih rezultata i e) kritičku evaluaciju procesa rasuđivanja uključenog u specifičnu analizu.\nStudenti će neophodne biostatističke metode, alate, tehnike, računske veštine i pravila pisanja primeniti u kritičkoj proceni, s jedne, i u samostalnom rešavanju kvantitativnih problema iz oblasti medicinskih nauka (prekliničkih, javnozdravstvenih i kliničkih), s druge strane. Ovo je uvodni, početni, kurs u oblasti pa je iskustvo u tipovima analiza ograničeno. Bez obzira na to, tehnike i metode koje su sastavni deo ovog kursa predstavljaju osnovu za upoznavanje naprednijih i složenijih metoda.\nOrijentacija predmeta je ka upoznavanju studenata sa često korišćenim biostatističkim metodama, odnosno, ka planiranju i dizajniranju istraživanja, prikupljanju podataka, njihovoj analizi, interpretaciji rezultata i kritičkoj evaluaciji. Tehnike i alati koje su sastavni deo ovog kursa predstavljaju osnovu za upoznavanje naprednijih i složenijih metoda. Glavne teme su: Statistički koncepti i termini, Planiranje i dizajniranje istraživanja, Baza istraživačkih podataka, Eksploracija podataka, Verovatnoća i raspodele verovatnoća, Statističko zaključivanje, Statističko modelovanje, Statistika kao kvantitativni metod odlučivanja, a sve uz korišćenje različitih statističkih softvera.\npredavanja, seminari, diskusioni klubovi u malim grupama, studije slučaja, izrada metodološko-analitičkog izveštaja, vežbe, korišćenje statističkih softvera\nMaksimalni broj poena 100; Predispitne obaveze: provere znanja - 12 poena; projektni zadaci - 18 poena; praktični deo ispita - 35 poena; teorijski deo ispita - 35 poena\nErić-Marinković J, Dotlić R, Janošević S i sar. Statistika za istraživače u oblasti medicinskih nauka. Četvrto izdanje, Medicinski fakultet, Beograd, 2011.\nAltman DG. Practical statistics for medical research. Chapman & Hall, 1991.\nDawson B, Trapp RG. Basic and clinical biostatistics. Lange Medical Books/McGraw Hill, 2001.\nJanošević S, Dotlić R, Erić-Marinković J. Medicinska statistika, 5-to izdanje. Medicinski fakultet, Beograd, 2011.\nStatSoft on-line textbook: http://www.statsoft.com/textbook/stathome.html.\nTrajković G, Bukumirić Z. Medicinska statistika u R programskom okruženju, Medicinski fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd, 2019.\nTriola MM, Triola FT. Biostatistics for the biological and health sciences. Pearson Addison Wesley 2006.\nBrojne veb lokacije sa statističkim kalkulatorima


Nova ofanziva Anglosaksonaca na Balkan, na meti nisu države nego društvo - Sputnjik Srbija\n23:12 18 April 2021\n19:55 09.07.2019 Preuzmite kraći link\nKoliko je Britaniji važna borba protiv „lažnih vesti“ na Balkanu, svedoči i činjenica da je povećanje pomoći najavio lično šef britanske diplomatije Džaremi Hant.\nPrema njegovim rečima, tek deset odsto stanovnika na Zapadnom Balkanu ima pristup „slobodnim“ sredstvima za masovno informisanje. U takvoj situaciji, „lažne vesti i dezinformacije nastavljaju da potkopavaju i destabilizuju društvo“.\nZa razliku od Britanije, koja izdvaja „skromnih“ 22 miliona dolara, akcija USAID-a je sveobuhvatnija i skuplja — prema informacijama iz Stejt departmenta, predloženo je da budžet za suprotstavljanje „malignom ruskom uticaju“ iznosi čak 661 milion dolara do 2020. godine\nStrategije suprotstavljanja „zlonamernom uticaju Kremlja“ direktor USAID-a razmatrao je 4. i 5. jula u Parizu sa predstavnicima grupe sedam najrazvijenijih zemalja sveta (G7).\nNišta novo, komentariše najnovije odluke britanskih i američkih predstavnika sociolog Slobodan Reljić, već odavno se svet nalazi u hibridnom ratu, u kojem su mediji artiljerija i raketni sistemi.\n„Povećavanje novca je kao dopremanje municije na front. Nisam brojao, pa ne znam koja je ovo, sedma ili deveta ofanziva Anglosaksonaca na balkanskom frontu. Mislim da moramo da razumemo da je to neka vrsta anglosaksonskog uvođenja reda ovde. Tu je uticaj Nemaca i Francuza sekundaran. Oni, naravno učestvuju, ali oni to niti smišljaju, niti su glavni izvođači“, kaže Reljić.\nSkroman učinak bombardovanja\nU ovoj fazi povećavanja budžeta za borbu protiv „malignog ruskog uticaja“ na Balkanu, prema Reljićevoj oceni, ne radi se o ratu za države, jer i SAD i Britanija veruju da su države pod njihovim uticajem. Radi se, kaže on, o ratu za društva.\n„To pokazuje da je dosadašnji učinak tog medijskog bombardovanja, recimo, na Srbe, relativno skroman. Nema nekih velikih uspeha. Recimo, 81 odsto Srba je protiv nezavisnosti Kosova, čak i kada bi nas pustili u EU. Devedeset odsto ljudi je protiv NATO-a. I to je, praktično tako cementirano, relativno mali učinak će imati ti milioni ostavljeni za uspostavljanje reda na balkanskom frontu“, kaže Reljić.\nPovećanje sredstava za borbu protiv ruskog uticaja na Balkanu najavio je britanski ministar spoljnih poslova Džeremi Hant.\nU ostalim balkanskim društvima, dodaje Reljić, ugrožene su elite i sistem koje je postavila anglosaksonska sila: Milo Đukanović u Crnoj Gori nikada nije stajao gore, u Severnoj Makedoniji vlada otrežnjenje nakon što je Skoplju saopšteno da nema ništa od EU integracija, u Albaniji premijer Edi Rama opstaje u sistemu koji je stalno na ivici građanskog rata, a krizi u BiH ne vidi se kraj...\n„Pomoć“ za sukob\n„U takvim stanjima izbija nezadovoljstvo malih ljudi. To je nešto što postaje sve očiglednije i mislim da je ovo pre svega pokušaj da se stabilizuje to stanje“, smatra Reljić.\nStabilizacija stanja, odnosno elita na vlasti koje su postavljene anglosaksonskom voljom, vodi ka destabilizaciji regiona, što je prema Reljićevim rečima i glavni cilj svega jer destabilizacija ima rezultat na kratak rok.\nIzlaz iz svega Reljić vidi u tome da balkanske države, bez ičijeg uticaja, pokušaju da reše međusobne probleme — to ne bi bio lak posao i ne bi trajao kratko, ali taj proces vodio bi u pravcu uspostavljanja realne ravnoteže između balkanskih država. U suprotnom, „pomoć“ anglosaksonskog sveta znači samo produbljivanje sukoba.\nRuska i kineska politika u međunarodnim odnosima podrazumeva ideju samoorganizovanja — ta ideja smeta samo Zapadu zbog čega možemo očekivati da će to biti ideja koja će biti najviše napadana, zaključuje Reljić.\nmaligni ruski uticaj, lažne vesti, protiv, borba, novac, mediji, Britanija, ofanziva, društvo


Performans za čovjeka: Anamarija Helena Milardović\nPriča Performans za čovjeka Anamarije Helene Milardović bila je u konkurenciji za ZiN nagrade. Anamarija Helena o sebi: "Rođena sam 1978. godine u Karlovcu, a više od 25 godina živim u Zagrebu. Završila sam Menadžment u kulturi, uz rad, a fakultet sam sama financirala. 2013. godine sam upisala Informacijski i komunikacijski studij Filozofskog fakulteta u Zagrebu, smjer Bibliotekarstvo, na kojem me od diplome dijeli diplomski rad u nastajanju. Pišem pjesme i priče, najviše me


ODMAH REAGUJTE: Kada vam računar pošalje OVE poruke, vaši podaci su u opasnosti! | Zabava | Kurir\nObjavljeno: 23.05.2018. 13:06h\nOVO JE GREŠKA KOJU SVI PRAVIMO PRI KORIŠČENJU MASKE: Evo ...\nHUAVEJ DONOSI REVOLUCIJU U SVET FOTOGRAFIJE POMOĆU NOVE ...\nPOZNATA GLUMICA SE PORODILA U KADI PA OKAČILA SNIMAK NA ...\nSVE OVO NAM GOVORE CRTEŽI ZLOSTAVLJANE DECE! Oni nemaju ...


Direktor Bundeslige prozvao upravljačke strukture evropskih velikana\nDirektor Bundeslige, Kristijan Sajfert, izrazio je protivljenje evropskoj Superligi, posebnu kritiku je uputio prema upravama klubova koji učestvuju u ideji kreiranja tog takmičenja.\nKristijan Sajfert, direktor njemačke Bundeslige, uputio je javnu kritiku prema najuspješnijim evropskim klubovima i potencijalnoj evropskoj Superligi na današnjem samitu koji je organizovao “Financial Times”, prenosi “Football Espana”.\nSajfert je, na pitanje novinara o finansijskim mogućnostima klubova koji su nosioci ideje o pokretanju novog takmičenja, odgovorio:\n“Ukoliko bih se našao u ulozi potencijalnog investitora u takvo takmičenje, prvo bih se zapitao da li su ti klubovi odgovarajući partneri. Oni će na kraju baciti taj novac u prazno, kao što ga bacaju u prazno posljednjih par godina. Mišljenja sam da bi se ti klubovi prije svega trebali pozabaviti izgradnjom finansijske samoodrživosti, razmotriti prijedlog o ograničavanju plata za igrače i sličnim stvarima”.\nGovoreći o 15 klubova koji trenutno izražavaju želju za osnivanjem novog evropskog klupskog takmičenja, Sajfert je između ostalog okarakterisao njihove upravljačke strukture kao ljude koji su lošim vođenjem svoje klubove pretvorili u mašine za bacanje para.\nPrethodni članakLegenda Arsenala blizu klupe engleskog kluba\nNaredni članakRade Krunić pred duel sa Crvenom zvezdom otkrio za koji tim je navijao u djetinjstvu


Kako ukloniti reklame sa Fejsbuka | SN\nKako ukloniti reklame sa Fejsbuka\nAutor: Stefan Marjanov Objavljeno: 04.09.2011 Ažurirano 12.08.2014\nPre nekoliko dana Fejsbuk je uveo nekoliko novina, o kojima sam već pisao, medju njima su i reklame, tzv Ads. Tačnije, sad postoje 2 vrste reklama: „Reklame“ i „Ads„. Reklame su nam poznate od ranije, a Ads je nešto novo. Sve ove reklame se pojavljuju desno na početnoj strani Fejsbuka ispod dela gde su „Dogadjaji“ (eng. event).\nKako nekog ove reklame ne zanimaju i nerviraju, sigurno su tražili neko rešenje da ih uklone. Jedno takvo rešenje ću predstaviti u ovom postu.\nTačnije, to je dodatak (eng. plug-in) za Chrome i Firefox.\nZa Chrome preglednik tu je AdsBlock koji odlično obavlja svoj posao. Kad ga instalirate i uključite, možete zaboraviti na dosadne reklame. Ali dodatak ne uklanja reklame samo sa Fejsbuka, već sa svih sajtova, medju kojima je i Youtube.\nKo ipak koristi Mozillin čuveni Firefox, može se poslužiti dodatkom pod sličnim nazivom – AdBlock Plus\nStefan kaže pre 10 godina\nJa sam sve uradio i to nekoliko puta i ništa! Reklame su opet tu :(\nProvereno radi. Evo slike sa dodatkom i bez njega:\nBez dodatka – http://www.dodaj.rs/f/3x/13j/4bBkElIz/1.png\nSa dodatkom -http://www.dodaj.rs/f/p/zU/4bqyxsgz/2.png\nNego, kada instaliraš dodatak moraš osvežiti Facebook stranicu (ako si na Chromu), ili ponovo pokrenuti Browser (za Firefox).


Šarićevi saradnici izbjegli hapšenje u Crnoj Gori\nGoran Soković (l) i Darko Šarić (d), arhivska fotografija. Foto: Savo Prelević\nIako je Sporazum o izručenju sopstvenih državljana između Crne Gore i Srbije potpisan gotovo tajno, četiri dana prije zvaničnog datuma, kako bi se, objašnjeno je, postigao faktor iznenađenja, hapšenje su izbjegli upravo oni koji su bili neposredan povod za potpisivanje ovog međunarodnog ugovora.\nCrnogorski državljani Goran Soković, Dejan Šekularac i Draško Vuković za kojima je, na inicijativu Srbije, ranije raspisana Interpolova potjernica, pod optužbom da su pripadnici navodnog narko-klana odbjeglog Pljevljaka sa srpskim pasošem Darka Šarića, izbjegli su hapšenje u policijskoj akciji koja je pratila iznenadno potpisivanje Sporazuma o izručenju sopstvenih državljana izmedju Srbije i Crne Gore.\nU toj akciji u Crnoj Gori uhapšena su trojica Podgoričana koje potražuje Srbija, a iza rešetaka su se našli i Beranac Boris Laban koji se označava kao član narko-lana iz operacije Balkanski ratnik Rožajac Samir Musić, koji se takođe tereti za trgovinu narkoticima, dok je lociran i Baranin Robert Franović koji se, kako je saopšteno, nalazi na izdržavanju kazne u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija.\nSoković i Šekularac uhapšeni su na zahtjev Srbije početkom februara ove godine a pušteni su nakon što je crnogorsko državno tužilaštvo ocijenilo da protiv njih dvojice u Crnoj Gori nema osnova za pokretanje krivičnog postupka, dok je Srbija odbila da dostavi dokaze protiv njih, sakupljene u operaciji Balkanski ratnik.\nVuković, za kojim je Srbija takođe raspisala potjernicu zbog sumnje da je kao član klana Šarića ucestvovao u švercu 2,7 tona kokaina, sredinom februara se predao beranskoj policiji ali je nakon saslušanja pušten na slobodu.\nČinjenica da su u posljednoj akciji hapšenje izbjegla upravo trojica crnogorskih državljana zbog kojih se zahuktala priča o neophodnosti potpisivanja sporazuma o izručenju sa Srbijom, Aleksandar Zeković, član Odbora za građansku kontrolu rada policije smatra vrlo zabrinjavajućom.\n"Desio se veoma ozbiljan propust , koji baca sjenku na aktuelnu operaciju policije i otvara dodatnu smunju na profesionalizam crnogorskih bezbjednosnih struktura. Lica koja su bila poznata i dostupna vlastima , čak i raniej lišena slobode početkom ove godine poput Šekularca, Sokovića i Vukovića su u bjekstvu.Poznato je da su oni ranije pušteni zbog birokratske igre koju je osmislila i na koju je igrala naša vlast i zaista je indikativno da u toku priprema i planiranaj oev operacije, koja se već proglašava uspješnom nijesu an vrijeme locirali i držali na oku jedne od vodećih aktera Balkanskog ratnika , koji su našli utočište u Crnoj Gori," kaže Zeković.\nAleksandar Zeković: Desio se veoma ozbiljan propust, koji baca sjenku na aktuelnu operaciju policije i otvara dodatnu smunju na profesionalizam crnogorskih bezbjednosnih struktura\nU Srbiji je nakon potpisivanja sporazuma uhapšeno sedam osoba koje potražuje Crna Gora od kojih se petoro terete za ratne zločine počinjene devedesetih, u sudskom procesu zbog deprotacije bosanskih izbjeglica i ubistva albanskih sviila u Kaluđerskom lazu i okolini tokom NATO intervencije 1999. godine.\nSporazum na osnovu kojeg je u Srbiji i Crnoj Gori upapšeno trinaest ljudi optuženih za teška krvična djela naišao je na kritiku njihovih pravnih zastupnika koji tvrde da ugovor nije usklađen sa ustavima Crne Gore i Srbije, kao i da ne može imati pravno djejstvo dok se na ratifikuje u skupštinama zemalja potpisnica. Osvrćući se na te primjedbe pravni ekspert i univerzitetski profesor, Blagota Mitrić kaže:\n"Po mom sudu, primjedbe na način i postupak potpisivanja sporazuma između Srbije i Crne Gore o izručenju nijesu sasvim na mjestu, iako mogu da zadovolje neke formalne kriterijume. Evo zašto: kao što u domaćem pravu postoji institut lex specialis, kada se pojedini zakoni iz raznih interesa donose mimo postupka predviđenih Ustavom i postupaka predviđenih za donošenje zakona oko tih važnih pitanja, tako isto u međunarodnom pravu postoji ustanova zaključenja međunarodnih ugovora, kao i u slučaju lex specialis. Ja mislim da je postojao veliki interes državni i međudržavni i međunarodni da se ne može dovoditi sporazum u odnosu na Ustav, da li je saglasan sa Ustavom ili nije. Po mom sudu međudržavni sporazum ima jednaku pravnu snagu sa Ustavom zato što se domaći zakoni ocjenjuju prema domaćem Ustavu i prema zaključenim međunarodnim sporazumima."


Vodič za izbor opreme za zaštitu sluha | Blog - Inex zaštita\nMoje porudžbine · Prijavi se\nSadržaj liste za upit\nUbacite u korpu proizvode koje želite da kupite na sledeći način:\nglave i lica\nKupovina: plaćanje i dostava\nVodič za izbor opreme za zaštitu sluha\nNebojša Kostić 20.Apr 2021\nPočetna / Blog / Vodič za izbor opreme za zaštitu sluha\nDa li ste znali da je BUKA NA RADNOM MESTU najveća profesionalna dugoročna opasnost po vaše zdravlje? I dok svi vodimo najviše računa kako da se zaštitimo pri radu na visini, pri rukovanju oštrim predmetima ili opasnim hemikalijama, buku na radu, koja uglavnom potiče od mašina, alata ili mehanizacije ne uzimamo previše ozbiljno.\nNajnovija istraživanja ukazuju da upravo konstatna buka, kojom smo na radnim mestima izloženi svakodnevno, više sati, ne samo da može dovesti do trajnog oštećenja sluha, već može prouzrokovati i mnogo drugih oboljenja.\nU ovom tekstu želim da vam ukratko i na razumljiv način pojasnim koja i kakva buka može biti opasna i kako se najefikasnije zaštititi od nje i koju vrstu opreme da odaberete u moru raznih modela i proizvođača.\nŠTA JE BUKA I KAKO PREPOZNATI NJENO ŠTETNO DEJSTVO ?\nNivo buke se meri u decibelima (dB), to svi znamo. Čak i običan razgovor sa kolegama ili buka motora koju čujemo u kabini automobila stvara određenu buku. Ipak, ta uobičajena buka, koja je na nivou 60-70 dB ne predstavlja problem. Prema najnovijim propisima, već u slučaju učestale buke veće od 80 dB je potrebno koristiti jednostavniju zaštitu, dok je 85 dB ona granica preko koje je neophodno koristiti odgovarajuću opremu, o čemu će biti reči malo kasnije.\nNaučno je dokazano da dugoročna i svakodnevna izloženost buci preko 85 dB, a posebno preko 100 dB, vodi lagano ali sigurno do trajnih posledica. Osnovna posledica je oštećenje ili gubitak sluha, u ekstremnim slučajevima, ali ono što posebno zabrinjava jesu saznanja da buka posredno uzrokuje mnoge probleme. Dokazano je da konstantna i neprijatna buka drastično utiče na pad koncentracije i zamor, što često može imati fatalne posledice, naročito ako ste na radu izloženi i drugim rizicima i kada je koncentracija potrebna u svakom trenutku. Takođe, buka dugoročno vodi i do neuroloških problema i drugih oboljenja.\nU tabeli i na grafikonu ispod prikazani su uobičajeni nivoi buke u zavisnosti od njenih izvora. Podaci su informativni i ne mogu se uzimati olako. Recimo, kosilice za travu mogu proizvoditi razne nivoe buke: zavisno od modela, proizvođača, jačine motora i sl.\nODAKLE POČETI I ŠTA PREDUZETI ?\nPrvi korak u rešavanju problema s bukom, posebno ukoliko govorimo o industrijskim uslovima i pogonima, jeste detektivati nivo buke za svako radno mesto. Sem nivoa buke, veoma je bitno odrediti i trajanje buke, njene oscilacije, da li je buka konstantna ili impulsivna i slično. Ovaj posao obavljaju licencirana lica ili ovlašćene firme koristeći odgovarajuću mernu opremu, na osnovu koje sastavljaju izveštaj i preporuku za korišćenje opreme, što je sve sadržano u dokumentu koji se zove Akt o proceni rizika.\nPosebnu pažnju treba obratiti i na maksimalno vreme u kojem možemo biti izloženi određenoj buci bez posledica.\nKAKO I ŠTA ODABRATI OD OPREME ?\nSada dolazimo da najvažnijeg dela - koju oprema za zaštitu sluha nam je potrebna i šta odabrati?\nU osnovi, svu opremu za zaštitu od buke možemo podeliti u 2 grupe:\nOvde možemo dodati i tzv. uređaje u za komunikaciju, koji se koriste u složenijim uuslovima, kada se treba zaštititi od buke ali i omogućiti nesmetanu komunikaciju između zaposlenih, posebno na gradilištima, aerodromima, velikim objektima i sl.\nPrvi i osnovni savet - nabavljajte isključivo sertifikovanu opremu a preporuka je svakako da to bude oprema poznatih svetskih proizvođača, kao što su 3M, JSP, Uvex i slični. Nesertifikovana oprema, za koju niste sigurni ni ko je proizvodi sa sobom nosi brojne rizike - počev od toga da nije prošla neophodna ispitivanja i da ne znate koliko i da li vas štiti, da se može lako oštetiti i “izdati” vas onda kada vam najviše treba, do toga da mogu biti od škodljivih materijala koji mogu izazvati razne alergijske reakcije (posebno kod korišćenja čepića za uši).\nDrugo - informišite se o SNR broju.\nŠta je SNR? SNR (Single Number Rating) je, prosto rečeno, nivo buke koji oprema umanjuje. Izražava se u decibelima. Što je broj decibela veći, to je veće zagušenje buke. Uobičajeno se kreće od 23 dB pa do 38 i više dB.\nČinjenica je da jaku buku nije moguće potpuno neutralisati, ali je sasvim moguće sa recimo 110 dB spustiti na ispod 80 dB i naše uši dovesti u “zonu konfora”.\nDakle – zavisno od jačine buke biramo “jačinu” čepića ili antofona na osnovu deklarisanog SNR broja. Vodič za to može biti tabela ispod:\nČEPIĆI ILI ANTIFONI ?\nŠta je bolje? Dobro je i jedno i drugo, zavisi od uslova rada, navika, korišćenja ostale opreme i slično.\nPo pravilu, čepići za uši imaju veće zagušenje buke (uglavnom je SNR preko 30 dB), zato što skoro potpuno popunjavaju ušni kanal.\nČepići od penastih polimera (samoformirajući), koji su uglavnom valjkastog oblika, pre postavljanja u ušni kanal potrebno ih je stisnuti i uvrnuti i tako postaviti. Kada se postave oni se rašire i popune optimalno ušni kanal. Dobra stvar je što praktično odgovaraju svima jer se prilagođavaju svakom obliku ušnog kanala. Nedostatak im može biti to što se koriste jednokratno, odnosno nisu predviđeni za ponovnu upotrebu. Prednost, uz navedeno, je i jako pristupačna cena.\nOvi čepići spadaju u najčešće korišćene, naročito u bučnim indistrijskim postrojenjima, gde se uglavnom koriste u velikim pakovanjima (dozeri ili dispenseri), po sistemu samoposluživanja.\nČepići od silikona ili mikrogume (već formiranog oblika) su čvršći, sa definisanim oblikom koji je uglavnom anatomski, najčešće sa bočnim percima kako bi optimalno popunili ušni kanal. Ovde je već daleko veća ponuda raznih oblika i modela, pa je često potrebno izabrati dizajn koji vam će vam biti najudobniji, jer nema mogućnosti da ga prilagođavate. Prednost i odlična svar je što se ovi čepići mogu prati i koristiti više puta, ne upijaju vlagu, često dolaze u praktičnim kutijama, pa ih posle upotrebe možete odložiti u džep. Nedostatak je što svaki model ne odgovara svakom ušnom kanalu i načelno imaju nešto manje prigušenje buke od samoformirajućih.\nObe varijante mogu biti bez ili sa trakom koja ih povezuje, što je praktično ukoliko želite da ih skinete i stavite oko vrata ili ih prosto ne zagubite. Neke od varijanti imaju i plastični most (raif) čime se omogućava da čepići stabilno stoje u ušnim kanalima bez rizika da spadnu ili se zagube. Postoje i čepići koji su posebno dizajnirani za korišćenje u prehrambenoj industriji (gde postoji uveden HACCP) sa ugrađenim metalnim kuglicama koje se mogu detektovati metal detektorom u slučaju da se zagube.\nU suštini – čine ih 2 školjke povezane trakom oko glave. Postoji veliki broj modela koji se razlikuju po kvalitetu i udobnosti školjki, mogućnosti štelovanja i sl. I kod njih je bitno opredeliti se za SNR broj zavisno od buke od koje se treba zaštiti. Postoje i antifoni koji se koriste u kobinaciji sa ostalom zaštitom glave (viziri, šlemovi) i oni najčešće imaju samo ušne školje sa adapterima koji se kače na šlem ili nosač vizira.\nNeki model se mogu sklopiti, što olakšava odlaganje i čuvanje, što je jedna od najvećih “mana” antifona u odnosu na čepiće. Napredniji modeli imaju veoma meke i udobne naušnice, robusne ili tanje školjke, sunđerom obložen most koji spaja školje radi veće udobnosti ili slično.\nPrednosti antifona je svakako što su udobni, odgovaraju svima, ne mogu se lako izgubiti i mogu se jako dugo koristiti. Nedostaci se ogledaju u nešto manjem prigušenju buke, težem korišćenju uz ostalu opremu (šlemovi, viziri), mada se to može rešiti korišćenjem antifona montažnih na šlem ili nosač vizira.\nNa kraju se kao zaključak nameće da je najbolja i najisplativija ona oprema koja najviše odgovara uslovima vašeg rada. Uz to od ključne važnosti je i da svu opremu, pa i ovu za zaštitu od buke koristite na ispravan način i da je ispravno održavate.\nSlobodno se kod svog specijalizovanog prodavca zaštine opreme, u čije iskustvo ne sumnjate, raspitajte o svim detaljima. Tehnologija i nauka u oblasti zaštite na radu svakodnevno napreduju i sasvim sigurno možete naći idealan par antifona ili čepića za uši.\nObaveštenje o radu za vreme popisa\nObaveštenje o isporukama\nNeradni dan – Dan primirja u I sv.ratu\nSeminar: noviteti u svetu lične zaštitne opreme 2020/2021\nSOFTSHELL PROLEĆNE JAKNE\nFloat Tech tehnologija\nRukavice ATG MaxiFlex\nKNOXFIELD radna odeća\nVodič za veličine Payper odeća\nMi na Twitteru\nNalazimo se na izlasku iz Jagodine,\nna starom putu za Kragujevac\nul. 7.jula 127,\nPonedeljak - Petak (07:30 - 15:30)\nSubota (08:00 - 15:00)\nTel: +381(0)35 8 222 917\n+381(0)35 8 230 917\n+381(0)35 8 240 917\n+381(0)35 8 243 916\nFax: +381 (0)35 8 231 917\nCopyright © 2014 By INEX ZAŠTITA d.o.o. All rights reserved.


Urban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Zid Mortal objavio video singl “Ovo je moj grad” uz nagradnu igru\n“Spot ima za cilj da nas pokrene da vratimo sve što nam je oduzeto. Počećemo od svog grada a to je svaki grad. Došlo je vreme da glasno kažemo - Ovo je moj grad. Tekst pesme je napisan pre dvadeset godina, stajao sam pred ambasadom, rano ujutro i posmatrao. To što sam zabeležio tada oslikava našu svakodnevicu i danas” - kaže Goran Šobić Sirano, tekstopisac i kompozitor pesme.\nZid Mortal je do sada objavio dva albuma, “Iskon“ 2001. godine i „Svemir i ljudska glupost“ 2005. godine. Svirali su na EXIT festivalu, na prvom Belgrade beer festu, na Zaječarskoj Gitarijadi, kao predgrupa Ribljoj Čorbi, više puta sa Hitom Radija 202 po Srbiji, nekoliko humanitarnih koncerata... Naziv benda nas podseća da je život ograničen isamim tim vredan. Zid Mortal želi da, autentičnom autorskom muzikom pošalje poruku da pravi rock'n'roll može da postoji.\nKao gosti na albumu se pojavljuju: Jovana Milošević (Maraqya), Milena Branković (Trigger), Katarina Popović (Etar), Robert Perić (Feud, Rapid force), Vidoja Božinović - Džindžer (Riblja Čorba), Nikola Zorić (Riblja Čorba), Nikola Demonja Jr.


Lav – mesečni horoskop za septembar 2016. - ljubav, posao, zdravlje, srećni dani\nHome » Mesečni horoskop » Lav – mesečni horoskop za septembar 2016.\nMesečni horoskop za septembar 2016. za sve Lavove!


Znate li koliko novca zapravo treba trošiti na godišnji odmor? - Klix.ba\nPažljivo planirajte Znate li koliko novca zapravo treba trošiti na godišnji odmor?\n18.11.2019. u 10:02\nČak i ako imate veoma oraganizovan budžet, planiranje godišnjeg odmora nije uvijek jednostavan zadatak. Cijene letova, smještaja i prijevoza mogu biti previsoke i van vaših finansijskih mogućnosti, stoga je važno znati koliko tačno treba potrošiti na godišnji odmor.\nJedan od najefikasnijih načina koji će vam pomoći da organizujete svoj godišnji odmor jeste način 50/30/20.\nCertificirani finansijski planer kompanije Abundo Wealth Eric Simonson kazao je kako, prema ovom planu, 50 posto vašeg prihoda ide prema fiksnim troškovima poput hipoteke, komunalnih usluga, hrane i čuvanja djece, 30 posto je za diskrecijsko trošenje, a štedite 20 posto.\n"Putovanja spadaju unutar tih 30 posto i postotak od tih 30 posto može se trošiti na vaš odmor", kaže Simonson.\nAko su vam putovanja prioritet, budite svjesni da ćete možda morati žrtvovati odlaske u restorane, na koncerte, kupovinu odjeće ili izlaske.\n"Sve je to zabavno, ali ako smanjite potrošnju na svaku tu stvar i uložite u putovanja, možete sakupiti pristojnu sumu za godišnji odmor. Važno je da ne napravite grešku i da zbog sakupljanja novca za odmor previše ne remetite svoje finansije", kaže Simonson.\nNe smijete riskirati nijedan drugi prioritet o kojem se inače ne može pregovarati, poput otplate tekućeg duga, fiksnih troškova, fonda za hitne slučajeve... Sve dok ne dovodite najbitnije stvari u opasnost, možete trošiti novac na ono što vas čini sretnim.\nNe trošite na godišnji odmor više nego što imate u banci. To se možda čini dobrom odlukom u tom momentu, ali moglo bi se desiti da imate toliko troškova da će se njihovo otplaćivanje odužiti još godinu dana. Dakle, trošite samo ono što ste uštedjeli za odmor.\nPlanirate li uznajmiti ili kupiti kuću za odmor?\n"To može dodati dosta novca konačnoj cijeni odmora zbog troškova kamata. Najbolje bi bilo praviti proračun tokom cijele godine i uštedjeti mjesečni iznos koji ćete koristiti na putovanjima", kaže Simonson.\nNaprimjer, izdvojite 80 KM mjesečno na računu za putnu štednju i osigurajte sebi odmor od 1.000 KM svake godine bez potrebe da se zadužujete ili uzimate novac iz rezervi.\nAko koristite kreditnu karticu za plaćanje kada putujete, budite oprezni gdje je provlačite i gdje podižete novac, jer neki bankomati i neke kase skidaju procenat za uslugu korištenja.\n"Ne smanjujte kvalitet radi količine. Ako ste htjeli otići dvije sedmice, otiđite deset dana. Idite pet noći umjesto sedam, nemojte degradirati iskustvo", kaže Simonson dodajući da uvijek napravite budžet i isplanirate koliko ćete potrošiti prije nego krenete te da se držite svog plana.\n07.08.2019. u 08:37\nIstraživanja pokazala da su nakon ljetovanja potrebna još tri dana odmora da se vratimo obavezama\n06.08.2019. u 10:07\n03.08.2019. u 10:12


U nedelju 5. jula u 20.00h, u klubu komedije Ben Akiba, gledaćemo još jedno izvođenje Sandrinog stand up nastupa! “Veče sa Sandrom” postao je jedan je od najgledanijih stand up nastupa u prethodne tri sezone (2016-2019).\n+ Dodaj u svoj kalendar 2020-07-5 19:30 2020-07-5 19:30 Europe/Belgrade Stand up veče @ Ben Akiba: Veče sa Sandrom Ben Akiba comedy club & bar Standup.rs standup@standup.rs


Šta su teme sastanka ministara G7 u Londonu | Ekspres.net\nŠta su teme sastanka ministara G7 u Londonu\nIzvor: EPA/ Hollie Adams\nU Londonu se danas nastavlja sastanak ministara spoljnih poslova G7 - Velike Britanije, Francuske, Nemačke, Italije, SAD, Kanade i Japana.\nMinistri su se prvi put nakon dve godine okupili na jednom mestu, a razgovaraće se o novim načinima da se stane u odbranu međunarodnog prava.\nIzvor: EPA/Hollie Adams\nG7 London Velika Britanija


Šminku treba prilagoditi karakteru osobe - Foto IN Magazin\nby Anđela Zec · 29. јануара 2018.\nPoznata novosadska make up umetnica Jelena Mandić svoj stil šminkanja gradi već nekoliko godina uspešnog bavljenja šminkanjem foto: privatna arhiva\nSmatram da će uvek u trendu ostati Marilyn Monroe stil crvenog ruža i crnog eyelinera i stil Soft smokey eyes– suptilno zatamnjenih očiju uz isticanje pogleda i usne boje mesa. Jedan od ova dva stila svima stoji. Ostatak trendova se menja munjevitom brzinom, i to i jeste u suštini trend, da bude zanimljivo u određenom trenutku\nJelena Mandić, make up umetnica\nJelena Mandić je završila grafički dizajn i inženjerstvo na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu i tim činom postala nesuđeni zaljubljenik u sve što može da se stvori i napravi rukama. Međutim, svoju karijeru je počela da gradi na polju kozmetologije, čije polje delatnosti obuhvata i šminkanje. Jelena je počela da se bavi šminkanjem pre jedanaest godina iz hobija i ljubavi prema tom zanatu, a danas poseduje svoj sopstveni beauty studio,vodi školu šminkanja i ima dve saradnice u svom make up timu, čiji se rezultat rada ogleda u pregrštu zadovoljnih mušterija i učenica. Za Foto In magazin govori o šminkanju iz ugla umetničkog dara, koji je neophodan za ovaj zanat.\nMake up umetnica Jelena Mandić foto: privatna arhiva\nKada ste imali prvi profesionalni kontakt sa šminkerskim zanatom ?\nMoja ljubav prema šminkanju traje jako dugo i počela je davno, ali tek nakon upisanog fakulteta 2006.-e godine sam imala konačno vremena i mogućnosti da se tom hobiju ozbiljnije i posvetim. Završila sam 2007.-e godine Kryolan školu šminkanja, ali je u to vreme to samo moglo pružiti neko osnovno znanje i neke osnovne informacije.\nZapravo, posao kojim se danas bavim profesionalno, nastao iz mog hobija i ogromne ljubavi prema tome, a ja sam ga sama podigla na profesionalni nivo koji sam želela. Za sve je naravno potrebno vreme i treba konstantno raditi. Zanimljivo je da je moja prva mušterija, kojoj sam naplatila šminkanje, i dan danas moja mušterija, a naša saradnja na polju šminker-klijent traje jednu deceniju.\nŠta za Vas predstavlja šminka, koju većina ljudi površno posmatra samo kao sredstvo za ulepšavanje pripadnica nežnijeg pola ?\nZa mene šminka predstavlja sredstvo ličnog izražavanja, kako mene kao umetnika, tako i osobe koju šminkam. Po mom mišljenju, šminku je najbitnije prilagoditi karakteru osobe koja će tu šminku i nositi. Od presudnog je značaja da se osoba oseća dobro sa šminkom, da se sakriju mane i u prvi plan istakne ono najbolje na licu. Kada se potrefi ono najbitnije – stil i intenzitet šminke , tada šminka predstavlja najjačeg saveznika samopouzdanja svake žene.\nKoje su tehnike šminkanja uvek u trendu ? Da li se noviteti iz oblasti šminke mogu isključivo pratiti iz svetski poznatih modnih magazina ?\nSmatram da će uvek u trendu ostati Marilyn Monroe stil crvenog ruža i crnog eyelinera i stil Soft smokey eyes– suptilno zatamnjenih očiju uz isticanje pogleda i usne boje mesa. Jedan od ova dva stila svima stoji. Ostatak trendova se menja munjevitom brzinom, i to i jeste u suštini trend, da bude zanimljivo u određenom trenutku.\nJa se trudim da ispratim sve trendove, ali i uz dozu ličnog senzibiliteta ih uobličavam po svom ukusu. Danas je trendove moguće pratiti preko svih društvenih mreža, ne samo preko modnih magazina, a u poslednje vreme najpopularniji su Beauty blogovi , kao jedni od najmoćnijih i najuticajnijih sredstava informisanja o svim novitetima iz sveta kozmetike i mode.\nKoje su sve faze i redosledi šminkanja lica ?\nMoje svako šminkanje počinje sa pripremom lica, čišćenjem i hidratacijom. Nakon toga radim šminkanje očiju, pa tek posle prelazim na ten. Ten tada ostaje svežiji i čistiji. Svako šminkanje počinjem ali i završavam sa očima, podešavam dodatno intenzitet boje i oblik oka.\nZbog čega je važna organizacija master klasa šminkanja poput master klasa, koji ćete Vi organizovati u martu u Novom Sadu ?\nKao šminker, već deset godina sam sakupljala iskustvo i potkrepljivala ga znanjem, radila na sebi i usavršavala se. Moja želja je da prenesem stečeno znanje i iskustvo iz mog ugla kolegama, koji cene moj rad ili jednostavno smatraju da mogu nešto novo da čuju, pokupe koji novi trik, savet ili sugestiju.\nJa i sama smatram da od svakoga mogu nešto novo da čujem i naučim. Master class koji organizujem biće mesto za širenje znanja, razmenu iskustava i jedno, pre svega , lepo i poučno druženje među kolegama.\nIzvor fotografija: privatna arhiva\nTags: intervjuJelena Mandićmake up artistmaster classšminkaŠminkanje\nDiplomac Filozofskog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu. Pasionirana ljubiteljka pasa i mačaka, a posebno pomeranaca, patuljastih šnaucera i francuskih buldoga.\nNext story Od tinejdžerke do uspešne mlade fotografkinje\nPrevious story Modne novosti


Dan: 1. Septembra 2011.\nU Visokom će od 5-10. septembra 2011. biti održana Druga međunarodna naučna konferencija o Bosanskoj dolini piramida (ICBP 2011) uz učešće 25 arheologa, geofizičara, antropologa, historičara, fizičara, arhitekata i inžinjera iz SAD, Velike Britanije, Italije, Njemačke, Austrije, Srbije, Slovenije, Hrvatske, Finske i Bosne i Hercegovine. Oni su proteklih godina vršili arheološka iskopavanja, mjerenja energetskih fenomena …\nBosna je u seriji od tri uzastopne i ubjedljive pobjede, ali nema puno vremena za slavlje. Prvenstvo se nastavlja ovog vikenda, a nogometaše Bosne očekuje novo zahtjevno gostovanje kod ekipe Bisera. Ova ekipa je zvanično iz Sarajeva, ali svoje utakmice kao domaćin igra u Hadžićima, pa će u tom mjestu dočekati i nogometaše Bosne. S …\nU subotu 03. septembra na Bucima kod Visokog bit će upriličeno otvorenje nove džamije “Beš šerefe”, prve džamije u svijetu sa minaretom od pet šerefeta. Sama svečanost otvorenja ove zaista posebne džamije počinje sutra, u petak 02. septembra u 12.00 sati klanjem kurbana, te nakon toga i prvim džuma-namazom u novoj džamiji, a između akšama …\nOd danas i MZ Goduša ima svoj stadion koji je i zvanično otvoren, pa član općinske nogometne lige FK “Goduša” više neće morati svoje domaće utakmice igrati na stadionu u Luci, nego će od ove sezone biti pravi domaćin na svom terenu, koji nosi naziv “Duge njive”. Naša ekipa je prisustvovala svečanom otvorenju stadiona, koji …\nMoja banka otvorila je danas istureni šalter u centru Gračanice pored Visokog. U prisustvu poslovnih partnera, predstavnika javnog života, klijenata i medija, otvorena je još jedna poslovnica na području Visokog koja će uposlenicima Preventa, mještanima, ali i brojnim privrednicima ovog područja olakšati svakodnevno korištenje bankarskih usluga. Moja banka je prva banka koja svoju poslovnicu otvara …\nUvijek sa vodama i na vodama. Tetkina kuća je na izlazu iz Bugojna prema Kupresu, u selu Poriči, uz potok kojeg svi prosto zovu Rijeka. Do Bugojna se putovalo čađavim ćirom, uskotračnom prugom preko Komara sa trećim nazupčastim kolosjekom u sredini. Kad smo stigli bilo mi je dosadno. Bratu od tetke sam bacio flašicu u …


Sa novim vlasnikom hotel Sarajevo postaje ibis Styles - Klix.ba\n30.3.2018. u 14:38\n“Orbis kao najveća hotelska grupacija u Istočnoj Evropi ima ambicioznu razvojnu strategiju u regiji Balkana, što potvrđujemo uvođenjem internacionalno etabliranog branda ibis Styles na tržište BiH. Kroz ibis Styles Sarajevo ćemo donijeti inovaciju i ponuditi potpuno novi, drugačiji doživljaj hotelske usluge”, riječi su Gilles Clavie, predsjednika uprave Orbis Hotel Group.\nEnes Kazazić, projekt menadžer novog ibis Styles Sarajevo najavljuje sveobuhvatnu rekonstrukciju i adaptaciju postojećih 69 soba.\n“Očekujemo da ćemo u drugoj polovini godine završiti sveobuhvatnu rekonstrukciju i adaptaciju postojećih 69 soba po međunarodnim grupnim standardima te okončati proces rebrandinga u ibis Styles Sarajevo. U nastavku je planirano značajno proširenje hotela i povećanje kapaciteta sa dodatnih 117 soba. Implementacijom ovog projekta pod imenom jednog od najbrže rastućih i najprepoznatljivijih Accor brendova, svakako ćemo unaprijediti standarde kvalitete u hotelskoj industriji te dati poticaj domaćoj ekonomiji kapitalnim ulaganjem od oko 30 miliona KM i širenjem postojećeg tima sa 25 novih radnih mjesta”, rekao je Kazazić.\nHotel Sarajevo ibis Styles\nDanašnji promet na SASE 14.483,06 KM\n30.03.2018. u 15:06


Ren i Merkelova: Nastavak pregovora sa Srbijom već tokom juna\nKomesar Evropske unije za proširenje Oli Ren izjavio je danas da Evropska komisija sa Srbijom može da nastavi pregovore o asocijaciji i prudruživanju, ali da će konačan datum moći da bude odredjen posle posete glavne tužiteljke Haškog tribunala Karle del Ponte Beogradu naredne sedmice.\n"Na osnovu veoma pažljive i obuhvatne procene Komisija može da obnovi pregovore o stabilizaciji i pridruživanju. Datum za prvu rundu moći ćemo da odredimo po povratku Karle del Ponte iz Beograda i u svetlu nalaza njene posete", rekao je Ren novinarima u Berlinu.\nKomesar za proširenje EU je učestvovao u razgovorima koje su danas vodili savezna kancelarka Angela Merkel i predsednik Srbije Boris Tadić. Ren je izrazio uverenje da će "srpska vlada nastojati da maksimalno iskoristi ovu posetu i nastaviti da ostvaruje bitan napredak u ostvarivanju pune saradnje sa Haškim tribunalom".\n"Kada budu otpočeli, biće neophodno nekoliko meseci da privedemo pregovore kraju. Naglašavam da je nužan uslov za okončanje pregovora puna saradnja sa Haškim tribunalom koja bi trebalo da dovede do izručenja i hapšenja Ratka Mladića i drugih optuženih", izričito je rekao Ren.\nNa pitanje novinara da li očekuje da će prva runda obnovljenih pregovora o stabilizaciji i asocijaciji početi već tokom juna, Ren je rekao da očekuje da će se prva runda pregovora sa Srbijom "svakako održati već u junu" .\nAngela Merkel: Podrška evropskom putu Srbije\nNemačka kancelarka Angela Merkel koja je do 1. jula i predsedavajuća Evropske unije, najavila je danas da će Berlin i Brisel nastaviti da podržavaju Srbiju na njenom putu u evropske integracije, bez obzira na razlike u stavovima o budućem statusu Kosova. Istovremeno je kancelarka odbacila mogućnost da se Srbiji ponudi ubrzana procedura za ulazak u EU ukoliko bi se Beograd zauzvrat odrekao sadašnjeg stava da je neprihvatljiva nezavisnost Kosova. Angela Merkel je ocenila da je "zamislivo da pregovori o stabilizaciji i asocijaciji sa EU budu obnovljeni već tokom juna".\nKancelarka je ocenila da Kosovo ostaje tema koja "nije laka" i ponovila da EU i dalje zastupa stav da u Ujedinjenim nacijama treba da bude usvojena rezolucija na osnovu plana Martija Ahtisarija.\n"Razlike u stavovima o Kosovu nas ne sprečavaju da i dalje podržavamo put Srbije u EU", istakla je kancelarka.\n"Ne bi nikako vodilo stabilnosti u regionu ako bi Srbija odjednom na putu u EU pretekla Hrvatsku, niti bi to uticalo da se približe sada različita mišljenja o Kosovu. Naravno da je za Srbiju nužna evropska perspektiva, ali ovakvu trampu smatram neprihvatljivom", rekla je kancelarka Merkel.\nPredsednik Tadić je ponovio stav Srbije da je "nezavisnost Kosova neprihvatljiva" i izrazio uverenje da još "ima prostora da se postigne medjusobno prihvatljivo rešenje". Tadić je rekao da "Srbija ima kapaciteta da u tim razgovorima učestvuje i demokratsku nameru da se postigne kompromisno rešenje prihvatljivo i za Beograd i za Prištinu".\nNaveo je da je u Berlin došao da "ubedi evropske prijatelje Srbije da što pre treba obnoviti pregovore o asocijaciji i stabilizaciji", jer je Srbija "pružila dovoljno dokaza da je spremna na punu saradnju sa Haškim tribunalom." Predsednik Srbije je kazao da je to što je Srbija trenutno jedina zemlja u regionu koja ne pregovara sa EU ne samo "štetno po Srbiju i njene gradjane, već i kontraproduktivno kada je reč o interesima EU".


TK2 – Početak nastave školske 2021/2022 godine | telit.etf.rs\nPolazna strana / Novosti i obaveštenja / Predmeti / Osnovne studije / Telekomunikacije 2 (13E033T2) / TK2 – Početak nastave školske 2021/2022 godine\nTK2 – Početak nastave školske 2021/2022 godine\n3. oktobar 2021. Doc dr. Goran Marković Telekomunikacije 2 (13E033T2)\nPlanirano je da predavanja i računske vežbe iz predmeta Telekomunikacije 2 (13e033t2) počnu da se drže „uživo“. Prvo (uvodno) predavanje će se držati po rasporedu u utorak 05.10.2021. godine (termin 14,00-17,00 časova), i na njemu će biti data sva obaveštenja vezana za održavanje nastave i ocenjivanje. Napomena: U skladu sa situacijom i dogovorom sa studnetima tokom semestra će se možda preći na online nastavu preko MS Teams platforme.\nStudenti koji planiraju da prate predmet, treba da se prijave i za tim na MS Team platforrmi 13e033t2 – Telekomunikacije 2 – 2021/2022 (formirana je nova grupa – ona sa oznakom 2020/2021 je za prošlu godinu), pošto će se u svakom slučaju neki elementi nastave (konsultacije, projekti, online lab. vežbe i slično) držati i online. Prijave se vrši klikom na link:\nSva obaveštenja i materijali biće dostupni na sajtu Katedre (http://telit.etf.rs/kurs/telekomunikacije-2/), MS Teams grupi, kao i mailing listi predmeta (https://lists.etf.bg.ac.rs/wws/info/13e033t2) čim bude formirana (nakon prijave predmeta za ovaj semestar). Napomena: Svima koji pošalju mail za prijavu na mailing listu pristup će biti odobren tek naredne nedelje, nakon automatskog ažuriranja (ako bi sada bile prihvaćene bile bi poništene tokom ažuriranja).\nOznake 3. godina - osnovne studije, Telekomunikacije 2 (13E033T2)\nObrada signala 1 – početak nastave – 2021/2022


Francuzi ukinuli Liga kup! - Sportske.net\nDa li i Englezi trebaju da krenu njihovim stopama.\n"Ovakva odluka dozovoljava da smanjimo broj utakmica što daje više vremena fudbalerima za odmor. Zavisno od dalje situacije i tržišta zadržavamo opciju povratka ovog takmičenja", stoji u saopštenju čelnika Lige.


JU OŠ ,,Vlado Milić” – Podgorica -nastavnice CSBH jezika i knj.-Tatjana Popović, Daniela Vasilijević – Begzić, Vukomirka Kankaraš -nastavnica biologije- Snežana Maretić -nastavnice istorije i geografije- Sanja Bošković i Ranka Radulović\n[OŠ – Obavezni] Crnogorski-srpski bosanski hrvatski jezik i književnost, [OŠ – Obavezni] Likovna kultura, [OŠ – Obavezni] Geografija, [OŠ – Obavezni] Biologija, [OŠ – Obavezni] Informatika sa tehnikom, [OŠ – Izborni] Literarna i novinarska radionica\n2.1.1. Primjenjuje standarde jezika u čitanju i pisanju (čita literarne i neliterarne tekstove uz razumijevanje pisanih informacija; piše tekstove na osnovu datih podataka), 2.1.4. Identifikuje i tumači pojmove, osjećaje, činjenice, mišljenja i stavove u usmenom i pisanom obliku, 2.1.7. Pronalazi, procjenjuje, obrađuje i prezentira razlilčite vrste podataka i informacija koristeći različite vrste izvora podataka i informacija\n2.3.2. Koristi osnovne principe održanja i matematičke jednakosti za opisivanje procesa i zakonitosti u realnom svijetu prepoznavajući primjenu nauke u tehnologiji, 2.3.6. Primjenjuje proporcionalnost, razmjeru i procentni račun u svakodnevnim životnim situacijama, 2.3.9. Prikuplja, klasifikuje i organizuje empirijske podatke po traženim kriterijumima, 2.3.15. Upoređuje moguće koristi i štete od upotrebe različitih mašina i prirodnih resursa doprinoseći svojim aktivnostima bezbjednosti ljudi i zaštiti životne sredine\n2.4.6. Kreira i dijeli digitalni sadržaj i materijale (npr. tekst, tabele, grafički prikaz, slika, prezentacija, audio i video materijal…) koristeći servise i aplikacije i digitalnu tehnologiju za skladištenje podataka, 2.4.8. Koristi digitalne uređaje, aplikacije i jednostavne softvere za kreiranje, obradu, adaptaciju i spremanje teksta, slike, videa i drugih digitalnih sadržaja, 2.4.10. Ponaša se u skladu s pravilima poželjnog ponašanja u internet zajednici (netiquette), pravilima koja se odnose na korištenje i sigurnost digitalnih uređaja, aplikacija i softvera\n2.5.1. Primjenjuje kodeks ponašanja i pravila efikasne komunikacije prilagođene situaciji, iskazujući pozitivni sistem vrijednosti koji usmjerava sopstvene odluke i ponašanje na dosljedan način, 2.5.11. Samovrednuje proces učenja i dostignute rezultate i procjenjuje ostvareni napredak, 2.5.12. Dijeli znanje i sopstvenog iskustva s drugima, 2.5.15. Konstruktivno komunicira i sarađuje s drugima iskazujući fleksibilnost u komunikaciji, mogućnost pronalaska kompromisa, samopouzdanje i osjećaj empatije\n2.6.5. Razlikuje uzroke i posljedice klimatskih promjena, promjena biodiverziteta i demografskih promjena na lokalnom i globalnom nivou, 2.6.9. Angažuje se dobrovoljno u aktivnostima od javnog i zajedničkog interesa na nivou škole i zajednice, 2.6.13. Afirmiše ljudska prava uvažavajući različite identitete, jednakost i slobodu, 2.6.16. Iskazuje stav o odgovornom odnosu prema životnoj sredini prilagođavajući se promjenama u njoj\n2.7.2. Sastavlja budžet za aktivnosti koje stvaraju vrijednost, 2.7.4. Unapređuje ideje koje stvaraju vrijednost eksperimentišući sa svojim vještinama i kompetencijama te različitim tehnikama prikupljanja alternativnih opcija kako bi riješio problem kritički i konstruktivno, te na najbolji nači, 2.7.8. Suočava se sa izazovima i problemima aktivno, hrabro i istrajno, prepoznavajući prilike i prihvaćajući rizik, 2.7.9. Motiviše druge sopstvenim primjerima i aktivno se odnosi prema emocijama drugih razvijajući odgovornost, etičnost i brigu o ljudima i svijetu\n2.8.1. Analizira proizvode i izraze nacionalnih, regionalnih i evropskih kultura (jezike, nasljeđe, rituale, tradiciju), predstavlja stečeno znanje u različitim formama ispitujućI uticaj kulture na ideje pojedinca i međusobni uticaj različitih kultura, 2.8.2. Prenosi svoje ideje i osjećanja kroz kreativni proces koristeći različite medije, npr. tekstualne/ pisane, digitalne, vizuelne, skulpturalno modelovanje i sl., 2.8.5. Stvara i učestvuje u organizovanim kolektivnim kulturnim i drugim procesima u školi i zajednici, 2.8.7. Ispoljava radoznalost i za istraživanje različitih kulturnih i umjetničkih formi i oblika\nSamoevaluacijski listić za učenike koji su učestvovali u pripremi i realizaciji Javnog časa\nUčenički literarni rad