NIN / Ko�tunica protiv �ovi�a\nPredsednik Jugoslavije Vojislav Ko�tunica usprotivio se inicijativi za ukidanje Saveznog komiteta za Kosovo i Metohiju, isti�u�i da nijedna stranka niti koalicija nema vlast da ukida dr�avne ustanove. U pismu upu�enom premijerima SRJ i Srbije Dragi�i Pe�i�u i Zoranu �in�i�u, i predsednicima Koordinacionog centra i Komiteta za Kosovo i Metohiju Neboj�i �ovi�u i Mom�ilu Trajkovi�u, Ko�tunica isti�e da se "nepotrebno vode �u�ne diskusije oko Komiteta". Predsedni�tvo DOS-a odlu�ilo je u ponedeljak uve�e da predlo�i jugoslovenskoj vladi da raspusti Savezni komitet za Kosovo i Metohiju i da ingerencije tog tela prenese na Koordinacioni centar.\nPismo jugoslovenskog predsednika �lan Koordinacionog centra Oliver Ivanovi� u izjavi za B92 je kratko prokomentarisao: "Smatram da je predsednik doneo odluku i svoj stav pre nego �to je sednica zavr�ena, �to govori u prilog tome da je dobio poluinformaciju ili informaciju od nekoga ko je bio na sednici, iako do trenutka kada je pismo poslato nismo imali zavr�enu ni debatu a ni odluku."\nPredsednik Koordinacionog centra za Kosovo i Metohiju Neboj�a �ovi� ponovio je u pismu predsedniku SRJ Vojislavu Ko�tunici predlog da se ukine Savezni komitet za Kosovo i Metohiju.\n�ovi� je u odgovoru na Ko�tuni�ino pismo ocenio da nije "ni principijelno ni legalisti�ki braniti organ savezne dr�ave koji je bio me�u najpozvanijim da se stara za uspeh koalicije Povratak na kosovsko-metohijskim izborima, ali je voljom svog predsednika odlu�io da to ne �ini. Verujem da �e svi pitati: Kakva je to dr�ava u kojoj odluka jednog vladinog funkcionera mo�e postati starija i va�nija od odluka vlade, naveo je �ovi� i dodao: "Kako se mogu dopunjavati rad i nerad, izlazak na izbore i smi�ljeni bojkot izbora"?


Saopštenja 2012 - April\n25.04.2012. godine - Radna posjeta delegacije CBCG Međunarodnom monetarnom fondu\n24.04.2012. godine - Guverner CBCG primio njegovu ekselenciju ambasadora Norveške u Srbiji i Crnoj Gori, Nilsa Ragnar Kamsvåga\n20.04.2012. godine - Guverner CBCG dr Radoje Žugić sastao se sa njegovom ekselencijom gospodinom Aleksandrom Vasilevskim, ambasadorem Makedonije u Crnoj Gori\n17.04.2012. godine - Kliring međunarodnih plaćanja\n12.04.2012. godine - Održana XXIX sjednica Savjeta CBCG\nPodgorica, 25.04.2012. godine\nRadna posjeta delegacije CBCG Međunarodnom monetarnom fondu\nNa sastanku u Washingtonu, protekle sedmice, delegacija CBCG je prisustvovala setu sastanaka sa Međunarodnim Monetarnim Fondom. U okviru bilateralnih razgovora, MMF je nagovijestio da će predložiti da se u okviru nove Bečke inicijative II uključi i Crna Gora, u kojoj će participirati sve zemlje koje su participirale u okviru Bečke inicijative I, uz nekoliko novih zemalja. Cilj ove inicijative, čiji sadržaj se još uvijek dogovara, bi u najvažnijem obuhvatao jače povezivanje u okviru home-host supervizije, angažman matičnih banaka na čišćenju loše aktive banaka-kćerki kao i sprečavanje naglog smanjivanja kreditne podrške matičnih banaka-bankama kćerkama.\nJedna od tema razgovora delegacije CBCG i MMF-a je i dogovorena tehnička podrška MMF-a Centralnoj Banci u procesu kreiranja Plana poslovnog kontinuiteta, dok je MMF izrazio predlog o pružanju tehničke pomoći u okviru efiksanog upravljanja nekvalitetnim kreditima u bankarskom sistemu Crne Gore. Konačno, misija CBCG sa predstavnicima Ministrastva finansija i MMF-a je razgovarala i na temu ocjene MMF-a makroekonomske situacije u Crnoj Gori, dok su na sastanku sa predstavnicima Svjetske Banke, naročito pohvaljene do sada sprovedene strukturne reforme u finansijskom sistemu koje je preduzela CBCG.\nPodgorica, 24.04.2012. godine\nGuverner CBCG primio njegovu ekselenciju ambasadora Norveške u Srbiji i Crnoj Gori, Nilsa Ragnar Kamsvåga\nGuverner Centralne banke Crne Gore, dr Radoje Žugić, primio je danas njegovu ekselenciju, gospodina Nilsa Ragnar Kamsvåga, ambasadora Norveške u Srbiji i Crnoj Gori.\nU otvorenom i prijateljskom razgovoru, bilo je riječi o aktuelnoj ekonomskoj situaciji u zemlji, stanju u bankarskom sektoru i efektima dužničke krize na Crnu Goru, kao i o budućim projektima podrške koje će Kraljevina Norveške realizovati u Crnoj Gori.\nPodgorica, 20.04.2012. godine\nGuverner CBCG dr Radoje Žugić sastao se sa njegovom ekselencijom gospodinom Aleksandrom Vasilevskim, ambasadorem Makedonije u Crnoj Gori\nGuverner Centralne banke Crne Gore, dr Radoje Žugić, sastao se danas sa njegovom ekselencijom gospodinom Aleksandrom Vasilevskim, ambasadorem Makedonije u Crnoj Gori.\nAmbasador Vasilevski čestitao je Guverneru CBCG otvaranje Muzeja novca na Cetinju i istakao da je otvaranje muzeja veoma važan događaj za Crnu Goru sa aspekta nacionalnog i kulturno-istorijskog identiteta.\nU prijateljskom razgovoru, razgovaralo se o ekonomskoj i finansijskoj situaciji u Crnoj Gori i Makedoniji I o mogućnostima dalje ekonomske saradnje između dvije zemlje.\nPodgorica, 17.04.2012. godine\nCentralna banka Crne Gore je u dužem periodu strateški opredijljena za uspostavljanje efikasnijeg platnog prometa sa Republikom Srbijom i Bosnom i Hercegovinom, koji bi rezultirao u manjim troškovima za sve njene učesnike. U tom cilju, centralne banke iz Republike Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore zaključile su u septembru 2007. godine posebni Sporazum o kliringu međunarodnih plaćanja, čiji je operater Narodna banka Srbije, sa ambicijom da njegova implemetacija uslijedi u relativno kratkom roku. Na planu praktične primjene ovog Sporazuma, Centralna banka Crne Gore je, u dijelu svojih nadležnosti, blagovremeno stvorila sve potrebne uslove za implementaciju kliringa, na način što je donijela propise iz ove oblasti, održala više konsultativnih sastanaka sa poslovnim bankama i obezbijedila potrebne organizaciono-tehničke pretpostavke za početak i uspješno obavljanje ovog sistema plaćanja. U početku, dvije banke su pokazale interesovanje za korišćenje ovog sistema, i sa Centralnom bankom Crne Gore su zaključile ugovor o obavljanju platnog prometa preko kliringa, ali do njihovog operativnog uključivanja u sistem nije došlo, jer su ubrzo odustale od prvobitne namjere. U međuvremenu je nastupio period globalne finansijske krize, što je dodatno usporilo realizaciju projekta i smanjilo interesovanje potencijalnih učesnika za ovakav vid plaćanja.\nObzirom da klirinški sistem nije zaživio, prilikom prvog susreta novoimenovanih guvernera Centralne banke Crne Gore i Narodne banke Srbije, g-dina Žugića i g-dina Šoškića, početkom marta prošle godine u Beogradu, ovo pitanje je ponovo aktualizovano i dogovoreno je da se pokrenu aktivnosti na animiranju crnogorskih banaka za uključivanje u ovaj sistem. Polazeći, upravo, od ovog dogovora i realne potrebe za uspostavljanjem efikasnijeg i jeftinijeg platnog prometa između subjekata iz ove tri države, u organizaciji Centralne banke Crne Gore u junu prošle godine, sa bankama je održana stručna rasprava i izvršena prezentacija projekta, gdje su prisustvovali i predstavnici Narodne banke Srbije. Svim crnogorskim bankama je, takođe, dostavljen pismeni zahtjev i kompletna dokumentacija sa procedurom uključivanja u kliring, sa molbom da se izjasne o potrebi korišćenja novog sistema plaćanja. Međutim, ponovna aktualizacija ovog pitanja nije doprinjela promjeni stava crnogorskih banaka, tako da do danas nije dostavljena ni jedna pismena inicijativa Centralnoj banci za uključivanje u klirinški način plaćanja.\nKako smo u poslednje vrijeme svjedoci da se predstavnici nekih banaka u pojedinim sredstvima javnog informisanja izjašnjavaju o neophodnosti korišćenja kliringa od strane njihovih banka, Centralna banka ovom prilikom preporučuje bankama u Crnoj Gori da pristupe priključivanju u ovaj sistem plaćanja i da prethodno zaključe ugovor sa Centralnom bankom Crne Gore, kako je to predviđeno propisima.\nCentralna banka Crne Gore ne raspolaže sa egzaktnim podacima o visini troškova kod obavljanja platnog prometa sa inostranstvom na standardni način, korišćenjem swift tehnologije, i putem kliringa, ali je skoro izvjesno da kliring obezbijeđuje efikasniji način plaćanja i da su neposredni troškovi manji. Značajno je napomenuti da centralne banke učesnice u ovom sistemu kod obavljanja ovih poslova ne naplaćuju nikakvu nadoknadu za svoje usluge.\nBez obzira na dosadašnju nezainteresovanost banaka, Centralna banka Crne Gore će i dalje nastaviti intenzivne aktivnosti kako bi sistem zaživio. Ovo prvenstveno iz razloga, što sve dosadašnje analize pokazuju da klirinški sistem plaćanja pruža značajne pogodnosti za sve učesnike u platnom prometu sa inostranstvom. Ipak, uključivanje u sistem kliringa zavisi od autonomne volje i ekonomskog interesa svake banke pojedinačno i Centralna banka nema mehanizme da nosiocima platnog prometa nametne obavezu njegove implementacije, niti je to u skladu sa njenim osnovnim opredeljenjima.\nPodgorica, 12.04.2012. godine\nOdržana XXIX sjednica Savjeta CBCG\nSavjet Centralne banke, na današnjoj sjednici kojom je predsjedavao viceguverner mr Milojica Dakić, usvojio je Godišnji izvještaj o radu CBCG za 2011. godinu, Izvještaj o stabilnosti finansijskog sistema i Izvještaj o stabilnosti cijena. Godišnji izvještaj o radu se dostavlja Skupštini na razmatranje, a ostali izvještaji se dostavljaju Skupštini, u skladu sa Zakonom o CBCG, radi informisanja. Parlamentu će, radi upoznavanja biti dostavljen i Godišnji finansijski izvještaj sa mišljenjem nezavisnog spoljnjeg revizora, kao dio Godišnjeg izvještaja o radu CBCG. Na Savjetu je usvojen Izvještaj Guvernera o poslovanju i sprovođenju politike Centralne banke Crne Gore za februar 2012. godine.\nU Godišnjem izvještaju o radu analiziran je makroekonomski ambijent u kome je sprovođena monetarna politika, ostvarivanje politike CBCG u 2011. godini, date su makroekonomske prognoze za 2012. godinu, kao i Politika CBCG sa smjernicama za 2012. godinu. U izvještaju je konstatovano da su aktivnosti Centralne banke Crne Gore, u 2011. godini bile usmjerene na jačanje instrumenata za očuvanje finansijske stabilnosti sistema. Ključne aktivnosti bile su vezane za preventivno djelovanje, stabilizaciju i oporavak bankarskog sektora i, samim tim, posredno za revitalizaciju privredne aktivnosti crnogorske ekonomije. Takođe, konstatovano je da je usvojen set podzakonskih akata kojim je obezbijeđena veća otpornost i jačanje sistema na buduće šokove, što je jedan od osnovnih prioriteta Centralne banke. Kada su u pitanju očekivanja vezana za 2012. godinu, sve projekcije ukazuju da će oporavak ekonomije biti vrlo neizvjestan i u velikoj mjeri uslovljen oporavkom u EU, ali i opterećen unutrašnjim neravnotežama.\nUsvojena je analiza finansijskih izvještaja CBCG u kojoj je ukazano na najvažnije razloge i aktivnosti koji su dovele do ostvarivanja prihoda i i izvršavanja rashoda u 2011. godini. Obrađeni su finansijski izvještaji koji se sastavljaju u skladu sa međunarodnim standardima finansijskog izvještavanja i međunarodnim računovodstvenim standardima: Bilans uspjeha, Izvještaj o ostvarenim prihodima na dan 31.12.2011. godine, Bilans tokova gotovine u 2011. godini, Bilans stanja i Izvještaj o promjenama na kapitalu na 31.12.2011. godine.\nUkupni prihodi Centralne banke za 2011. godinu su ostvareni u iznosu od 16,81 miliona eura i veći su za 24,77% u odnosu na ukupno ostvarene prihode za 2010. godinu. Značajan porast prihoda u 2011. godini je najvećim dijelom posljedica preuzimanju sredstava od Banke za međunarodne obračune (BIS) po osnovu regulisanju potraživanja nastalog iz sukcesije sa Narodnom bankom Jugoslavije (NBJ). Realizacijom navedene odluke ukupno je prihodovano 4,2 miliona eura. Ukupni rashodi u 2011. godini su iznosili 11,99 miliona eura i manji su za 3,56% u odnosu na ukupno planirane rashode za 2011. godinu. Imajući u vidu kriznu godinu, CBCG je nastojala da napravi racionalizacije na svim pozicijama koje se odnose na troškove poslovanja. čije izvršenje u 2011. godini je manje za 8,5% u odnosu na 2010. godinu. Većina rashodnih pozicija bilježi smanjenje (naročito na pozicijama troškova službenog puta, stručnog usavršavanja zaposlenih, kancelarijskom materijalu, energiji, potrošnji goriva, rezervnim djelovima, troškovima telefona, održavanja imovine i sl). U izvještaju revizora je konstatovano da finansijski izvještaji u svim materijalno značajnim aspektima prikazuju istinito i objektivno finansijsko stanje CBCG.\nU Izvještaju o stabilnosti finansijskog sistema konstatovano je da se postojeći nivo rizika može okarakterisati kao umjeren. Ključni izazov u 2012. godini odnosi se na fiskalnu stabilnost. Prebrz rast javnog duga i kontinuirano prisustvo budžetskog deficita u dužem nizu godina stvara određenu dozu zabrinutosti. U tom kontekstu Savjet je pozdravio odluku Ministarstva finansija o započinjanju rada na izradi fiskalnih pravila, u čijem formulisanju učestvuje i CBCG. Značajni izvori ranjivosti dolaze i iz okruženja, prije svega, su vezani za sporiji rast od očekivanog u Jugoistočnoj Evropi i EU. To bi moglo negativno uticati na ekonomski rast Crne Gore, što bi dalje dodatno opteretilo fiskalnu politiku, realni sektor, a time i banke. Sve ovo zahtijeva oprezniju fiskalnu politiku u narednom periodu, kako finansijska stabilnost ne bi bila ugrožena.\nU Izvještaju o stabilnosti cijena konstatovano je da je u 2011.godini ostvarena godišnja stopa inflacije od 2,8%, što je niže od inflacije ostvarene u EU. Za ovu godinu, prema anketi Centralne banke, rast inflacije očekuje i bankarski sistem i realni sektor. I modelska prognoza ukazuje na rast inflacije. Tako se sa vjerovatnoćom od 90% očekuje, da će se tokom 2012. godine, inflacija kretati u rasponu od 2,6% do 5,2%, s tim da ova procijena ne uključuje eventualno povećanje PDV-a.\nSavjet je donio Odluku o minimalnim standardima za upravljanje kreditnim rizikom u bankama kojom se implementira koncept upravljanja kreditnim rizikom zasnovan na dokumentima Bazelskog komiteta za efikasnu superviziju banaka, međunarodnim računovodstvenim standardima i tzv. “prudencionim filterima” koji su obavezni kada su u pitanju banke i druge institucije koje svoje poslovne aktivnosti dominantno baziraju na izvorima sredstava koji potiču od javnosti. Odluka će se primjenjivati počev od 1. januara 2013. godine, kako bi se bankama ostavio rok da do početka primjene ove odluke usvoje metodologije za vrednovanje stavki aktive i vanbilansa.\nSavjet je usvojio Izvještaj Guvernera o poslovanju i sprovođenju politike Centralne banke Crne Gore za februar 2012. godine. U Izvještaju je konstatovano da je rast BDP-a u 2011. godini iznosio između 2,5% i 3%. Cijene su u februaru 2012. godine, u odnosu na januar, zabilježile rast od 1%, dok je godišnja stopa inflacije iznosila 4,2%.\nU analizi stanja bankarskog sistema konstatovano je da su u februaru i dalje prisutni rizici. U odnosu na prethodni mjesec aktiva banaka, ukupni depoziti i kapital banaka su u porastu. Nasuprot tome, nekvalitetni krediti banaka se povećavaju, kao posledica povećanja kredita u kašnjenju preko 90 dana. Kreditna aktivnost banaka je i dalje usporena, ali treba imati u vidu da su Banke za prva dva mjeseca ove godine odobrile 94,6 mil. novih kredita. Likvidnost banaka je ocijenjena kao zadovoljavajuća.\nSavjet je usvojio dopunu Odluke o obaveznoj rezervi banaka kod Centralne banke Crne Gore kojom, je na privremenoj osnovi pružio mogućnost bankama da izdvajanje u državne zapise mogu povećati sa 25% na 35% izdvojene obavezne rezerve.


Kako su Litvanci sahranili Birač? | INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n21. maj. 2013. 11:31 Objavljeno u PRIVREDA\nSARAJEVO, Stečaj nad Fabrikom glinice “Birač”, koji je otvoren 8. aprila ove godine, od akcije spašavanja ovog nekadašnjeg zvorničkog giganta će se, najvjerovatnije, pretvoriti u „sahranu” privredne olupine koja više nema nikakvu imovinu, nego samo višemilionske dugove!\nKako „Avaz” saznaje, dosadašnjim stečajnim postupkom je utvrđeno da se iz stečajne mase „Birča” neće imati šta naplatiti jer je najveći dio imovine prenesen na povezane litvanske firme.\nA ukupna dugovanja ove fabrike za kratkoročne i dugoročne kredite, porez te prema dobavljačima biće nekoliko puta veća od njene vrijednosti.\nStečajni upravnik Lazo Đurđević juče je kazao za Dnevni avaz da se još nije detaljno upoznao sa finansijskom dokumentacijom „Birča”, kao i da uopšte „nema predstavu” do kada bi stečajni postupak mogao trajati.\n– Ima mnogo sporova koji će se voditi i uglavnom su vezani za imovinu. Najviše je problema oko identifikacije nekretnina. Stanje je zabrinjavajuće – kazao je Đurđević.\nLitvanci su se, kako nezvanično saznaje Dnevni avaz, prije nešto manje od godinu pripremili za scenario da vlasti u RS pokrenu stečaj nad „Birčom” i svu imovinu prenijeli na firme gdje imaju 100 postotno vlasništvo, a teret dugova i obaveza ostavili na ovoj fabrici.\nSredinom prošle godine akcionarsko društvo „Birač” u svom stopostotnom vlasništvu imalo je firme „Birač-Europe” iz Litvanije, „Birač Energo” Zvornik, „Mehaniku” Zvornik i „Aluminu” Karakaj.\nUKIO grupa, s milijarderom Vladimirom Romanovim na čelu, nakon toga je obavila restrukturiranje te fiktivno ulaganje tako što je „Birač-Europe” iz Litvanije, dakle firma kćerka zvorničkog „Birča”, koji je imao stopostotno vlasništvo nad njom, kupila „Aluminu” Karakaj i „Mehaniku” Zvornik.\nDirekcija za ekonomsko planiranje BiH ovu navodnu investiciju čak je registrovala kao najveće ulaganje u prošloj godini, iako se samo radilo o transferima unutar iste grupacije.\n– Prema podacima Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, najveća ulaganja u 2012. godini su bila od „Birač-Europe Litvanija – kupovina „Alumina” Karakaj 253,1 milion KM te kupovina „Mehanika” Zvornik 63,51 milion KM od iste kompanije – navedeno je u zvaničnom dokumentu, Informaciji o kretanju makroekonomskih pokazatelja za period januar – decembar 2012. godine.\nNa taj način sva značajna imovina prenesena je u vlasništvo litvanskih povezanih firmi, dok je zaključno s prošlom godinom „Birač” imao više od 700 miliona maraka akumuliranog gubitka, piše Dnevni avaz.\nKljučne riječi: birac, lazo djurdjevic, stecaj, top, vazno\nTegeltija: Poboljšan obim proizvodnje u “Birču”\n16. okt. 2013. 21:16\nDa li su Litvanci sahranili Birac, ili drzava koja se ovo dozvolila???..To je pravo pitanje…i koje ovakav scenario napravio sa tim stranim investitorima da izvice jos malo novca od ovog uginulog giganta..sve to sto se desava sa Birac fabrikom je dirigovano direktno iz vlasti Republike Srpske..sramota naroda koji ne prepoznaje sta mu rade..


Jeep® Cherokee: 44 godine jedinstvenih modela u automobilskoj industriji - Reklamirajte se\nJeep® Cherokee: 44 godine jedinstvenih modela u automobilskoj industriji\n19 септембра, 2018\nNe postoji mnogo imena u istoriji brenda Jeep® koja su značajnija ili bude više emocija od modela Cherokee. To je ime koje predstavlja 44 godina dugu istoriju i skoro četiri miliona vozila prodatih širom sveta.\nŠarmantna Sicilija, je trenutno domaćin međunarodne medijske prezentacije novog modela Jeep® Cherokee i njeni predeli predstavljaju idealno mesto za prikaz istorije ovog modela.\nKao i sva vozila porodice Jeep, Cherokee je nastao iz osnovnih vrednosti brenda – strasti, autentičnosti, avanture i slobode. Ali od samog početka, takođe je pokazivao sopstveni karakter i jedinstven duh inovacije. To je pomoglo ovom modelu da postane pionir SUV srednje veličine i postane najpoznatiji na svetu, sa više od 12 miliona prodatih modela godišnje. Ovo je priča o njegovoj legendarnoj evoluciji o kojoj svi ljubitelji brenda Jeep širom sveta sanjaju.\nPrva generacija (1974 – 1983.)\nKada je prva generacija modela Jeep Cherokee (SJ) predstavljena 1974. godine, njeno ciljno tržište bili su mladi ljubitelji automobila sa pogonom na sva četiri točka koji su prerasli manje i manje praktične automobile serije CJ. U pitanju su bile osobe koje su možda več osnovali svoje i porodice, ali su i dalje želeli da uživaju u aktivnostima na otvorenom. Dizajneri i inženjeri brenda Jeep su stvorili vozilo za vozača modela CJ koji je sanjao o većem, zatvorenom vozilu kojim bi mogao da odvede svoju porodicu u avanturu, ili prosto se odveze do prodavnice. Cherokee iz 1974. godine je bio zasnovan na modelu Wagoneer, ali je prvobitno bio dostupan samo u verziji sa dvoje vrata. Ovo sportsko terensko vozilo bilo je opremljeno revolucionarnim Quadra-Trac sistemom vožnje na četiri točka koji je automatski obezbeđivao trenje korišćenjem jedinstvenog trećeg diferencijala sa kontrolisanim proklizavanjem koji je stalno pratio trenje sva četiri točka. Novina u porodici Cherokee uvedena je 1977. godine kada je uveden model sa četvoro vrata, koji je bio pogodan kako za svakodnevnu vožnju, tako i za porodični izlet izvan utabanih puteva. Bio je dostupan u osnovnoj konfiguraciji sa širokom karoserijom, kao i konfiguracijama ‘S’ i Chief, Cherokee za svakoga ko želi avanturu sa komforom i stilom, uključujući i stilizovani ‘Levi Edition’ paket iz 1978. godine koji je nudio kupcima mogućnost da sedišta budu presvučena po uzoru na svetski poznat Levi-Strauss džins. Do 1980. godine, Cherokee je izgradio svoju reputaciju jednog od najprilagodljivijih SUV vozila na tržištu. Njegova snažna konstrukcija, kao i prostranost i komfor za šest putnika, činila ga je idealnim izborom za one koji putuju po zemlji ili između gradova nezavisno od vremena i uslova na putu. Neke od standardnih karakteristika jesu potpuno sinhronizovan menjač sa četiri brzine kraćeg prenosa, slobodne prednje nable i prednji stabilizator. Cherokee SJ proizvodio se do 1983. godine i potom je zamenjen modelom Cherokee XJ.\nDruga generacija (1984 – 2001.)\nKada je prvi put predstavljena 1984. godine, druga generacija modela Cherokee, ili XJ serija, značajno je promenila tržište terenaca. Jedna od glavnih odlika modela XJ bila je hibridna konstrukcija karoserije na šasiji i samonoseće karoserije dalo je vozilu bolju krutost u odnosu na druge i potpomoglo smanjenju težine i potrošnje goriva. Tu je bila i prednja četvorostruka veza koja je održavala izdržljivost čvrste prednje osovine, pri tom poboljšavajući upravljivost i vožnju, kao i robotska montaža kako bi se unapredilo sklapanje i završna obrada automobila. Pola tone lakša od starijeg modela Cherokee, niža za 10 cm, uža za 15,2 cm i kraća za neverovatnih 53,3 cm, serija XJ imala je 90% od kapaciteta koji je nudio stari Cherokee. Cherokee je otvorio tržište segmenta terenaca srednje veličine i 17 godina zauzimao je prvo mesto po prodaji na tržištu kompaktnih terenaca. Sa 29,7 cm odstojanja od tla, 28,4 stepena prilaznog ugla i 31,2 stepena silaznog ugla, izborom između sistema pogona na 2 i 4 točka – SelecTrac i CommandTrac za promenu pogona u toku vožnje – i četvoro vrata – Cherokee je godinama dominirao tržištem svog segmenta. Evropa je uvela Cherokee XJ početkom 1985. godine – a model sa volanom na desnoj strani pojavio se na tržištu Ujedinjenog Kraljevstva 1993. godine.\nTreća (2002 – 2007.) i četvrta generacija (2008 – 2013.)\nTreća generacija (KJ) zamenila je seriju XJ pre nego što je i sama dobila naslednika u obliku modela četvrte generacije (KK). Obe generacije bile su u prodaji kao Liberty u Severnoj Americi i Cherokee u Evropi. Serija KJ bila je dostupna od 2002. do 2007. godine, i bila je prvo vozilo brenda Jeep koje je koristilo nezavisno prednje vešanje od modela Wagoneer šezdesetih godina 20. veka. Ponuda ove serije uključivala je pakete opreme Limited, Renegade i Sport i sisteme za pogon na sva četiri točka Selec-Trac, delimično, ili Command-Trac, sve vreme. Dostupna od 2008. do 2013. godine, četvrta generacija Cherokee (KK) predstavljena je na tržištu 2008. godine. Tokom svoje aktivne prodaje, Cherokee je bio dostupan sa dva osnovna paketa opreme – Sport i Limited – ali, kako bi se zadovoljile potrebe potražnje, izašlo je i nekoliko različitih posebnih verzija, uključujući Renegade, Latitude, Arctic i model za kojim je proslavljena sedamdesetogodišnjica brenda.\nPeta generacija modela Jeep Cherokee (2014 – do danas)\nPeta generacija modela Cherokee puštena je u prodaju u Evropi 2014. godine. Poznat kao Cherokee KL, ovaj automobil je bio prvo vozilo brenda Jeep koje je koristilo Compact U.S. Wide platformu (CUS-wide), razvijenu saradnjom kompanija Chrysler i Fiat. Dostupna sa četiri paketa opreme, Sport, Longitude, Limited i najnovijom opcijom namenjenoj terenskoj vožnji ( Trailhawk), Cherokee iz 2014. prvo je vozilo sa sistemom 4×4 koje je ponudilo mogućnost isključivanja pogona zadnje osovine u situacijama kada pogon na svim točkovima nije potreban. Ovaj model je takođe bio prvi terenac srednje veličine koji je usvojio 9-stepeni automatski menjač i bio je prvi koji je ponudio višestruke sisteme pogona na sva četiri točka, uključujući Active Drive I, Active Drive II i Active Drive Lock za postavljanje standarda u performansama terenske vožnje. Novi, osveženi Jeep Cherokee koji se upravo pojavljuje na tržištu Evrope predstavlja najsposobnije vozilo svoje kategorije – ono koje je stvoreno da „ide bilo gde“ i „uradi bilo šta“, nudeći najviše standarde sigurnosti, praktičnosti i sposobnosti. Ovo je model koji podjednako dobro ispunjava zahteve modernog života u gradu kao što se nosi sa avanturama van utabanih staza, zahvaljujući svojoj funkcionalnosti i nenadmašnim performansama sistema 4×4, upotpunjenih najnovijom tehnologijom upravljanja na putu, udobnošću, sadržajem za zabavu, sigurnošću, praktičnošću i zaštitom.\nNovi Cherookee može da se pohvali osveženim dizajnom koji odiše vrhunskim karakterom brenda, istovremeno ostajući veran legendarnom Jeep stilu. Model je dobio novu masku sa LED svetlima, prepoznatljivu „vodopad“ haubu sa novom laganom aluminijumskom strukturom i nova vrata prtljažnika koja mu daju savremen i upečatljiv izgled.\nUnutrašnjost donosi širok spektar tehnologija jednostavnih za korišćenje radi veće udobnosti, povezanosti i zaštite putnika, dok kvalitetni materijali i izrada pokazuju istinsku posvećenost detaljima.\nNova ŠKODA KODIAQ RS\nPočetak prodaje novog BMW X4


Polovni Ford berkshire coach autobusi oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Ford > Ford berkshire coach\nPolovni Ford berkshire coach autobusi\n2019 1.157 km\nSjedinjene Američke Države, 60018, Des Plaines, IL\nOvde je kompletna lista polovnih Ford berkshire coach autobusi za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Ford berkshire coach autobusi koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Ford berkshire coach autobusi koje Vas interesuju.


Gradiska.com - Kupci na Zelenoj pijaci nemaju razloga za brigu\nIako je područje gradiške opštine manje stradalo u odnosu na druga mjesta, izlijevanje bujičnih rijeka u proteklim mjesecima I česte vremenske neprilike ostavile su posljedice na proizvodnju ovog kraja. Da se stanje u poslednje vrijeme stabilizovalo, pokazuju puni štandovi na Zelenoj pijaci u Gradišci, ali I veliki broj kupaca koji je ovog četvrtka kupovao poljoprivredne proizvode. Iako je Zakonom o veterinarstvu definisano da se poljoprivredni proizvodi koji su došli u dodir sa plavnim vodama ne smiju plasirati na pijace, domaći kupci prema riječima prodavaca sumnjaju u kvalitet pojedinih poljoprivrednih proizvoda.\n“Prodajem domaće jagode iz vlastite proizvodnje. Iako kažem kupcima da su iz Romanovaca, ipak strahuju I slabo kupuju”, priča Marija Đurčić, koja jagode na Zelenoj pijaci prodaje po cijeni od 1,5 KM po kilogramu. Ona a I drugi prodavci sa druge strane, tvrde da razloga za brigu nema I da je većina proizvoda na pijaci iz naših krajeva.\nIako će se stvarna šteta u poljoprivredi izazvana poplavama moći utvrditi tek tokom narednih mjeseci, već sada je izvjesno da će prinosi, posebno povrća, biti znatno umanjeni. S obzirom na to, kupci brinu I za cijene.\nŠto se tiče prosječnih cijena povrća ovog četvrtka na Zelenoj pijaci, mahune, I bijeli kuk koštaju po 5 KM, paprike 3,5, paradajz, mrkva I tikvice po 2,5 , a Kilogram crvenog luka ili mlade salate platićete 2 marke. Od voća u ponudi su trešnje, koje koštaju od 2,5 do 3 marke, limun 3,banane 2,5, a narandže 2. Cijena mliječnih proizvoda već duže vrijeme nije se mnogo mijenjala. Što se tiče domaćih jaja, ovog četvrtka karton od 30 komada, koštao je 5KM.\nViše iz kategorije: « Težak život pod Kozarom\tNe smanjuju se gužve na Carinskom terminalu u Gradišci »


Zlostavljanje kakvo se ne pamti od kraja rata | Politika | DW | 28.05.2012\nZlostavljanje kakvo se ne pamti od kraja rata\nSvi nemački listovi pišu o slučaju nemačke devojke koja je držana kao robinja u selu u blizini Kalesije (BiH). Ona je tamo bila robinja koju je majka (Nemica) ostavila na milost i nemilost očuhu.\nSvi veliki listovi u Nemačkoj izvještavaju o hororu i teroru koji je 19-godišnja Nemica prolazila proteklih godina u jednom selu u blizini Kalesije u Bosni i Hercegovini. „Osam godina je trajalo njeno mučenje dok je policija nije konačno oslobodila iz ruku mučitelja“, piše Špigel. Ovaj list pojašnjava da je djevojka pre desetak dana pronađena u šumi pored sela Gojčin u blizini Kalesije. Mlada Nemica je smršala na 40 kilograma i ima vidljive brojne povrede po celom telu, piše Špigel pozivajući se na izjave tužiteljke Gordane Tadić.\nNemica prebačena u sigurnu kuću\n„Mladu ženu, koja najverovatnije nosi ime Karla, pre osam godina je njezina majka Kristina odvela u to napušteno područje u Bosni, izjavio je u telefonskom razgovoru iz Tuzle portparol Tužilaštva Admir Arnautović“, prenosi Frankfurter Algemajne cajtung. List dalje piše da je „majka, koja je sve te godine živela u Nemačkoj i Austriji, znala da se to događa, ali da je ćutala iz straha. U međuvremenu je bračni par iz BiH uhapšen, a njihova žrtva se nalazi u sigurnoj kući u Tuzli, gde se polako oporavlja.“\nŠpigel pojašnjava da se Karlina majka, kad ju je dovela u BiH, udala za danas 52-godišnjeg Bosanca, iako je one već bio oženjen Bosankom te da mu je Kristina bila druga žena. Ona je Karlu predala njenom očuhu koji je devojčicu sa svojom zakonitom (prvom) ženom brutalno zlostavljao, dodaje Špigel i navodi da je celi slučaj otkrio jedan komšija koji je već pre nekoliko godina vlastima javio za zlostavljanja devojčice, ali tada nije pronađena jer su je njeni tlačitelji sakrili u podrumu – ostaje nejasno kakva je ta policija koja pri pretresu ne proverava podrum.\nUpregnuli je umesto konja i smejali joj se\nZidojče cajtung opisuje i kako je tu mladu Nemicu bosanski bračni par mučio: „Susedi pričaju da je devojka morala da spava u štali i hrani se hranom (pomijama) za svinje. Njen očuh je više puta napujdao pse na nju i nudili su je brojnim muškarcima koji su je seksualno zlostavljali. Iz čisto sadističkih motiva je 19-godišnjakinju bračni par prisilio da vuče zaprežna kola: 'Upregnuli su je umesto konja i smejali joj se', priča sused Sead Makalić. Tužilaštvo te navode još nije potvrdilo kao dokaze, ali je potvrdilo da su se prema toj mladoj ženi odnosili 'kao prema robinji'. Svaki kontakt sa spoljnim svetom bio joj je zabranjen. Rane od brojnih zlostavljanja nikad nisu lečene.“\nFAZ prenosi i napise bosanskohercegovačkih medija o ovom slučaju. „Iako je Bosna i Hercegovina proživela jedan okrutni rat, mediji su se pokazali šokirani izveštajima o tom hororu“, piše FAZ. Špigel prenosi da je u bh. medijima istaknuto da se od kraja rata u toj balkanskoj zemlji nisu dogodili takvi zločini kao ovaj u Kalesiji. „Bh. vlasti su, prema sopstvenim navodima, zatražile pravnu pomoć od Nemačke i Austrije, gde su godinama radili počinitelji i njihovi rođaci. Takođe se traga za Karlinom majkom. Navodno je njena majka još tri svoje ćerke dovela u BiH i udala u porodicu Karlinih tlačitelja, javili su mediji, navodeći da se radilo o dobijanju radnih i boravišnih dozvola u Nemačkoj i Austriji.“\nKljučne reči bosna, robinja, bih, nemica, zlostavljanje\nTrajni link https://p.dw.com/p/153T4


Xiaomi Redmi 7 3GB/64GB DS Plavi mobilni telefon cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nXiaomi Redmi 7 3GB/64GB DS Plavi mobilni telefon cene\nTrenutno nemamo slike za Xiaomi Redmi 7 3GB/64GB DS Plavi\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Xiaomi Redmi 7 3GB/64GB DS Plavi mobilni telefon po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Xiaomi mobilni telefon Redmi 7 3GB/64GB DS Plavi na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Mobilni telefoni cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Xiaomi Mobilni telefoni, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Xiaomi Redmi 7 3GB/64GB DS Plavi mobilni telefon sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Xiaomi Redmi 7 3GB/64GB DS Plavi mobilni telefon. Pre kupovine, podatke za Xiaomi mobilni telefon Redmi 7 3GB/64GB DS Plavi proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


13. sep. 2018. 10:30 Objavljeno u OSTALO, VIJESTI IZ SVIJETA\n“Očekujemo ne samo dobru prezentaciju Srbije i rezultata, već i potpisivanje bar desetak ugovora od 1,5 milijardi dolara, kao i nove investicije”, rekao je Mali povodom Vučićeve posjete Kini početkom naredne sedmice.\nGovoreći o ekonomskoj situaciji u Srbiji, Mali je istakao da je stopa rasta privrede u prvih šest mjeseci ove godine iznosila 4,9 odsto.\n“Rast bruto društvenog proizvoda je među dve najveće stope rasta u Evropi u ovom trenutku. Raste nam i građevinska industrija i prerađivačka industrija i poljoprivreda”, rekao je Mali za Radio-televiziju Srbije.\nMali je istakao i da u oblasti fiskalne politike Srbija ima suficit u budžetu već dvije godine zaredom.\n“Uštedeli smo više i to je novac koji ostaje u budžetu. Što se investicija tiče, imamo 1,4 milijarde evra investicija u prvih šest meseci, što je za 15,6 odsto više nego prošle godine”, rekao je on.\nPrema njegovim riječima, na osnovu toga stvoreni su osnovi za povećanje penzija i plata u javnom sektoru.\n“Upravo zbog tih rezultata mi idemo sa nikada većim penzijama od 1. oktobra, idemo sa povećanjem plata u javnom sektoru do kraja godine”, rekao je Mali. Srna\nKljučne riječi: izbor, kina, mali, srbija


Azijske berze oštro pale, u fokusu turska kriza | Gde Investirati\nNa azijskim berzama u ponedeljak su cene akcija oštro pale, dok je kurs evra prema dolaru zaronio na najniži nivo u 13 meseci jer se ulagači plaše negativnog uticaja turske krize na evropske banke i tržišta u razvoju.\nMSCI indeks azijsko-pacifičkih akcija, bez japanskih, bio je oko 5,00 sati u minusu 1,1 posto i zaronio na najniži nivo u mesec dana.\nPritom je na Tokijskoj berzi Nikkei indeks skliznuo 1,3 posto, dok su cene akcija u Australiji, Šangaju, Južnoj Koreji i Hong Kongu pale između 0,4 i 1,3 posto.\nPad cena akcija na berzama posledica je nesigurnosti ulagača i pada sklonosti prema riziku jer je na valutnim tržištima nastavljen oštar pad kursa turske lire.\nU petak je kurs lire prema dolaru potonuo 18 posto, što je bio njegov najveći dnevni gubitak od finansijske krize u Turskoj 2001. godine, pa je cena dolara, po prvi put u istoriji, skočila iznad 6 lira.\nJutros je u jednom trenutku kurs dolara skočio i na 7,24 lire, da bi kasnije skliznuo na 6,99 lira. Tako je jutros dolar prema liri ojačao oko 10 posto.\nTo je posledica produbljivanja ekonomske krize u Turskoj nakon što je u petak predsednik SAD-a Donald Trump udvostručio carine na uvoz aluminijuma i čelika iz te zemlje na 20, odnosno 50 posto, što je posledica sve zategnutijih odnosa između te dve zemlje.\nTurska finansijska tržišta su i pre toga bila pod pritiskom zbog jačanja inflacije, dok turski predsednik Erdogan ne dozvoljava povećanje kamata centralne turske banke i povećava kontrolu nad ekonomijom.\nOd početka godine lira je izgubila oko 45 posto vrednosti jer tamošnjoj ekonomiji preti oštro usporavanje rasta, a možda i recesija, na što upozorava rejting agencija Fitch.\nJutros se lira donekle stabilizovala jer je turski ministar finansija Berat Albayrak kazao da ima plan kojim bi se umirili ulagači i da će ga početi sprovoditi u ponedeljak ujutro.\n„Pad lire, započet u maju, mogao bi gurnuti tursku ekonomiju u recesiju, a to bi moglo izazvati bankarsku krizu. To bi bio udarac za tržišta u razvoju, no širi ekonomski uticaj mogao bi biti skroman, čak i na evrozonu”, kaže Andrew Kenningham, ekonomista u kompaniji Capital Economics.\nZbog strahova ulagača da bi kriza u Turskoj mogla izazvati gubitke u evropskim bankama, i evro je jutros pod pritiskom.\nNjegov kurs prema dolaru skliznuo je u jednom trenutku na 1,1370 dolara, najniži nivo u 13 meseci, dok je u petak na zatvaranju tržišta iznosio 1,1410 dolara.\n„Rizik od širenja zaraze usmeren je na španske, italijanske i francuske banke koje su značajno izložene turskom valutnom dugu”, upozoravaju analitičari ANZ banke.\nEvro je oslabio i u odnosu na švajcarski franak i japanski jen, valute koje se smatraju sigurnijim utočištem za kapital u nesigurna vremena.\nDolar je nastavio da jača, pa je njegov indeks, koji pokazuje vrednost američke u odnosu na ostalih šest najvažnijih svetskih valuta, jutros dostigao 96,47 bodova, novi najviši nivo od jula 2017. godine, dok je u petak iznosio 96,31 bod.\nI dok je prema evru ojačao, u odnosu na japansku valutu kurs dolara skliznuo je sa 110,80 jena, koliko je iznosio u petak, na 110,40 jena.\nNa robnim tržištima vlada oprez, pa tako cene nafte ne osciliraju značajnije.\nCena barela na londonskom tržištu skliznula je oko 10 centi, na 72,75 dolara, dok je na američkom tržištu barel poskupeo 5 centi, na 67,70 dolara.\nPrevious “China Tower” debitovala na berzi i odmah zaradila 6,9 milijardi dolara\nNext Da li bitcoinu preti krah ili novi maksimum?\nDinar bez promene, srednji kurs 118,69\nDinar je i danas ostao na približno istom nivou prema evru kao juče i zvanični srednji kurs iznosi 118.6836 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nJučerašnji trgovački dan obeležila je solidna investiciona aktivnost, a ukupan promet iznosio je 407,2 miliona RSD (3,4 miliona EUR).


Åsele Sim- & Sporthall, Alvesta infos\nHotel za Vilhelmina (Шведска) : 3 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Vilhelmina Poređati prema :\nSTF Hostel Vilhelmina Kyrkstad Hotel sa 0 zvezdice\nOvaj hoteli je najbliži: Vilhelmina Na 14 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Storgatan, a pozicija mu je severoistok za grad Vilhelmina. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hote...Još informacija\nHotell Wilhelmina Hotel sa 4 zvezdice\nHotell Wilhelmina je u blizini Vilhelmina Hotell Wilhelmina ima 64 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je 49 010 dinar - Srbija . Pozicija ovog hotela je sever za grad Vilhelmina, a nalaz...Još informacija\nHOTEL DOROTEA Hotel sa 0 zvezdice\nNa 15 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici BERGSVAGEN 2 sa pozicijom istok za grad Dorotea, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana i...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Vilhelmina (Шведска) : 3 pronađenih hotela


"Kad pogledate ovog krupnog momka i ovog sitnog momka, otprilike ovom na čelu piše 'muči me'" - ovim rečima je ministar prosvete Mladen Šarčević tokom gostovanja u emisiji "Upitnik" prokomentarisao snimak vršnjačkog nasilja. Nakon toga, sa osmehom je istakao da se šali.\n22.11.2017. 20:10 07:38\nMladen Šarčević Upitnik\nMinistar prosvete Mladen Šarčević u emisiji "Upitnik"\nU pomenutoj emisiji koja je sinoć emitovana, prikazan je potresan snimak nasilja od pre dve godine, na kojem učenici Ekonomske škole u Aranđelovcu tuku svog vršnjaka, koji zapomaže "nemoj" i pokušava da se odbrani od brojnih udaraca.\n- Znate kako, kada pogledate ovog krupnog momka i ovog sitnog momka, otprilike ovom na čelu piše 'muči me' - rekao je ministar.\nNakon pitanja novinarke, kako je moguće da neko unapred bude predisponiran za žrtvu, on je sa osmehom istakao da se šali! Tek onda je objasnio šta je zapravo mislio.\n- To njima (učenicima) tako izgleda, kao što je rekla koleginica psiholog, oni imaju svoje neke sisteme vrednosti, nisu ni malo naivni, ne možete ih pustiti mnogo. Škola mora biti oprezna, mora imati kamere i dežurnog nastavnika na skrivenim mestima – ispravio se ministar i kao primer naveo svlačionice.\n"Blic" je danas kontaktirao Ministarstvo prosvete povodom ovog slučaja gde smo dobili odgovor "da je reč šala pogrešno upotrebljena". U Ministarstvu su istakli i da je ministar odmah u nastavku " jasno rekao šta je mislio".\nMeđutim, i pored toga što je pojasnio na šta se odnosila njegova izjava, neki smatraju da je bila potpuno neprikladna.\n- Skandalozno je da se ministar "šali" na ovakav način. Bez obzira na to što se kasnije "opravdao", nije smeo da dozvoli sebi da u emisiji posvećenoj jednom tako ozbiljnom problemu kao što je vršnjačko nasilje kaže, pa čak ni u šali, da nekim učenicima na čelu piše da bi ih trebalo mučiti – samo je jedan od komentara revoltiranih roditelja.\nŠkole zataškavaju nasilje\nMinistar je, gostujući u ovoj emisiji, istakao da u poređenju sa većinom drugih zemlja Srbija bolje stoji kada je vršnjačko nasilje u pitanju.\n- Godišnje se prijavi oko 75 sličnih događaja, ali se mnogo njih i zataška. Novi zakon bi trebalo da doprinese celoj priči, da se ne prikriva istina. To se ponegde radi, jer direktor ne snosi posledice ako se slučaj ne prijavi - rekao je Mladen Šarčević.\nKao primer škole koja je dobro reagovala nakon incidenta, naveo je Tehničku školu u Aranđelovcu, u kojoj je sredinom oktobra došlo do fizičkog nasilja nad učenicom, a sve je zabeleženo mobilnim telefonom.\n- Škola u Aranđelovcu je dosta toga uradila, mi smo bili tamo da ih podržimo. Ali uvek na 800 đaka imate mogućnost da neko iskoči i napravi kiks - rekao je on i istakao da se u novom Zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja bitno pooštrava uloga svih učesnika u procesu nastave.\nVažna je prevencija i poverenje\nMinistar Šarčević je u emisiji izrazio uverenje da će smanjenju nasilja s jedne strane doprineti kazne koje se predviđaju ovim zakonom, a dok će na tome zajednički raditi i međuministarski tim, koji će činiti i ministarstva unutrašnjih poslova, pravde, omladine i sporta, telekomunikacija, ministarstvo za socijalni rad.\nOsim kazni, ministar je istakao i značaj prevencije i poverenja.\n- Selektovanje kadrova u prosveti odavno je napušteno. Međutim, i škole i kolege su bile izolovane, bile su im vezane ruke i noge čak i kad su mogli da reaguju. Novim sistemskim zakonom tu otvaramo ventil, ali gledamo odgovornost i porodice i učenika i nastavnika, tu je istina najvažnija - ukazao je ministar Šarčević.\nKako kaže, važno je uključti sve sfere društva.\n- Školama ćemo poslati jasne procedure, gde ćemo porodice nasilnika edukovati i raditi druge procedure sa njima. Imamo i popravne domove i izuzeće dece iz porodice, to neke zemlje rade krajnje ozbiljno. U civilizovanim sistemima postoje opisne karakteristike ličnosti koje se prenose iz osnovne u srednju školu, pa na studije, a zatim i poslodavac traži te karakteristike - rekao je Šarčević i najavio da će se raditi procena poslodavaca svršenih studenata, s osvrtom na testiranja od osnovne škole.\nPedagog mora da zna sastav porodice\nOn je podsetio na slučaj iz Tehničke škole u Mladenovcu, kada je učenik udario šamar nastavnici engleskog.\n- Taj učenik je imao dosije u osnovnoj školi, tu su stvari jako vezane. Psiholog i pedagog su zaista resursi škole, oni moraju da znaju i sastav porodice i da znaju gde može da se nađe trag nekom budućem događaju da bi ga prevenirali. Ovako, reagujemo tek kada se nešto dogodi - kaže on.\nPostupak bez saglasnosti roditelj\n- Po novom zakonu vodi se postupak protiv učenika i bez saglasnosti roditelja. Škola određuje po službenoj dužnosti pedagoga, psihologa ili razrednog starešinu da bi se pokrenuo postupak, on ne može da zastari, ne mogu roditelji da se ne odazovu, što su sve muke sa kojim su se kolege susretali - istakao je on.\nŠarčević je naveo da se ne slaže sa politikom ranijih ministarstava da se smanji broj školskih psihologa i pedagoga.\n- Novim zakonom dali smo nove modele škola, organizacije i uštede i tek kada uspemo da napravimo sredstva, moći ćemo da povećamo broj psihologa i pedagoga. Na primer, uštede je bolje praviti preko domara, koji mogu da rade kao timovi na opštinama - kaže on.\nMinistar je rekao da su u lancu nasilja odgovorni svi od direktora do školske uprave, kao i da će škole koje se drže procedura zaštićene.\n- Najslabija karika su roditelji - decidan je ministar.\nU školi je, kaže on, najvažnija uloga direktora jer može da mobiliše i saradnike i nastavničko veće i roditelje.\n- Sada više ne može da direktor bude bilo ko, novim zakonom predviđeno je da ministar bude zadnji filter pri njihovom izboru. U zakonu tačno postoje kompetencije koje on mora da ima, kojoj god partiji da pripada - rekao je ministar i najavio da u petak počinju obuke i licence za direktore, novine koje su uvedene kako bi oni bili postavljani na drugačiji način.\nMinistar prosvete Vršnjačko nasilje Upitnik


Idealno & Pragmatično: Narušena ravnoteža\nDobrodošli odmak od nekoliko dana u odnosu na prošlonedeljne ulične i inostrane događaje pruža mogućnost izrade dalekosežnijih analiza. Prvo i osnovno, ono što se zbilo u nedelju u centru Beograda i u utorak na jednoj od tribina đenovljanskog stadiona nesumnjivo je nova nulta tačka srpske politike. Podsetimo se, glavni koalicioni igrač u trenutnom vršenju vlasti na to mesto je došao zahvaljujući brižljivo uravnoteženoj izbornoj kampanji - i Kosovo i Srbija. Iako ta opcija nije dobila natpolovičnu većinu, namakla je dovoljan broj glasova tako što je koliko do juče omražene socijaliste, penzose i Palmine Tigrove ubedila da su baš za nju glasali. Demokratski legitimno, ova predizborna platforma je zahvaljujući tom manevru izvojevala pobedu na bazi stabilnosti i projekcijama svetlije budućnosti. Drugim rečima, dok su se protivničke opcije držale kao pijane plota određenih tačaka kao forme i suštine svojih političkih vizija, koalicija Za Evropsku Srbiju ponudila je kudikamo rafiniraniju i kompleksniju sliku budućnosti. Upalilo je.\nNo, proklamacije su jedno, a realnost nešto sasvim drugo. Umesto boljeg standarda, danas se realno gore živi u Srbiji. Ne izuzimamo uticaj svetske krize na takav razvoj događaja, ali to ne amnestira trenutnu vrhušku na vlasti. Medijske slobode su na najnižim granama od 2000, sa malo više dobre volje, hrabrosti i poštenja, ovaj vremenski lastiš bi se mogao rastegnuti čak do 1990. (ne računajući godine agresije i striktne primene sramnog Vučićevog zakona). Politika oko Kosova, uprkos fantastičnom stopiranju priznavanja nezavisnosti južne srpske pokrajine, takođe se našla u ćorsokaku, iz koga treba da je vadi EU, a ne treba biti previše bistar u kom pravcu će to biti činjeno, sigurno ne na polzu birača SPS. Evropske integracije su manje-više istovetno stopirane, toliko da je danas vest da li će holandski parlament glasati za prijem kandidature Srbije u EU. Prosto da se čovek zapita koliko će tek peripetija biti kad se ta kandidatura najzad prihvati...\nU susretu sa ovim izazovima, vlast se ponela impulsivno, ponavljajući greške svojih prethodnika. Prosto i jednostavno, ako je politika jedno beskonačno vaganje interesa, onda je ravnoteža moći suštinski sastojak uspešnog vođenja iste. Ovde, nažalost, to nikako nije slučaj. Pođimo od izjave čelnika LDP po kojoj je u sadašnjoj konstelaciji snaga, Boris Tadić postao i predsednik i premijer i ministar inostranih poslova. Vrlo indikativna misao, pošto se LDP nikako ne može pohvaliti suštinskim opozicionarstvom u odnosu na trenutnu vlast, već samo u brzini izvršenja tih zajedničkih zadataka. Jovanović je tako, možda i nehotice, otkrio rak ranu svake neuspešne srpske vlasti.\nDa ne bismo išli mnogo u prošlost, dovoljno je da se podsetimo primera iz bliske prošlosti: Slobodan Milošević nije gubio vlast sve dok protiv sebe nije uspeo da izgradi toliko širok politički front u koji se ulazilo pukim protivljenjem njegovoj politici. Ni njegov faktički naslednik Zoran Đinđić, uprkos tragičnoj sudbini, nije učio na greškama svog prethodnika i poželevši svu moć za sebe okrenuo je svojim postupcima veliku većinu protiv njegovih reformskih ideja. Da ne pričamo o stepenu jednoumlja koje je zavladalo nakon njegovog atentata, i koje, srećom, nije imalo ugnjetavački kapacitet da predugo traje ali se posledice još uvek osećaju.\nPosle relativno uspešnog perioda kohabitacije, koji uprkos mnogim manjkavostima i lutanjima, može da posluži kao dobar početni model u postizanju preko potrebne ravnoteže u unutrašnjim okvirima, došlo je do Kosovom izazvanog loma koji je doveo do trenutnog stanja stvari. Nažalost, Tadić izgleda nije ništa naučio iz lekcija svojih prethodnika, postavljajući se, zajedno sa svojom garniturom, kao neko ko generiše nove probleme umesto da ih rešava, produbljujući ionako velike razlike umesto da ih mudrim potezima sužava.\nTako dolazi na isto mesto na kome se našao Milošević deceniju ranije. Naoružan realnom političkom i apsolutnom medijskom moći, okružen hordama slepih poslušnika, ali izolovan od velikog dela masa, sa otvaranjem manevarskog prostora njegovim neistomišljenicima u procesu prevazilaženja sopstvenih razlika na kojima je ova vlast do sada relativno uspešno parazitirala. Sveprisutni strani element je dobro analizirao ovaj momenat pre dve godine kada je snizio mogućnost postojanja političke alternative razbijanjem Srpske Radikalne Stranke. Ali, kao što vidimo, time nije rešen nikakav suštinski problem, već je kupljeno samo još malo vremena. Ako politička sfera ne daje razloge za svoje postojanje ona se lako može urušiti i preći u pretpolitičko stanje, i simboličnom početku tog procesa smo već prisustvovali. U takvim situacijama ideološka pitanja postaju sekundarna, i svako ko se slepo drži njih u startu greši u procenama. Slično Imperiji koja je nakon kraja Hladnog rata kriminalizovala sve svoje političke protivnike širom sveta, i tadićizam poteže rukama za sličnim instrumentima, kao da će avanzovanje nekog nezadovoljnika u fašistu, ekstremistu i huligana poboljšati stanje stvari. Neće, baš kao što ni brisanje navijačkih grupa iz nekakvo registra, kako to predlaže zamenik tužioca Radovanović (pravi primer za onu staru "kakvi funkcioneri - takva država") nije akcija za aplauz, već pre za smeh iz očaja.\nOstaje pitanje zbog čega je deset godina spiskano, a da održivi model postojanja sistema nije osmišljen i sprovođen u delo. Možda tako nešto i nije bilo moguće, bilo kako bilo, olupine još onog sistema je jedino što se ovde naziva državom, a to je sramotno malo da bismo imali bilo čemu da se nadamo. Ni stari cehovi nisu isplaćeni, a novi računi nikada ne kasne. Tadić naivno veruje da će rešiti ovaj problem tako što će strpati sve svoje političke protivnike u jedan te isti ekstremistički, huliganski, nazadnjački i besprizorni koš, očigledno ne shvatajući da konfrontacijom tog tipa kratkoročno dobija veoma malo, a dugoročno gubi sve. Iako je dosta papira i reči potrošeno na pomirenje sa SPS, do faktičkog pomirenja dva pola nikada nije došlo i njihova udaljenost se za ove dve godine samo povećala usled vrtloga u kome se zemlja našla.\nČak i u teškim situacijama kao što je ova, država bi po prirodi stvari trebalo da stoji između dva suprotstavljena pola, da ih transcendira i uvezuje u jedan viši i nedeljivi kvalitet koji se zove državom. Problem Tadićeve države je u tome što se mnogo više nego što bi trebalo nalazi na jednom od ta dva pola. Njen najveći problem nije u tome što se ona odriče drugog, neprihvatljivog pola, već što i ono što se nalazi na širokom prostoru središnjice svodi na taj drugi pol, ako bespogovorno ne klima glavom na direktive iz predsedničkog kabineta. Iz bitke u koju se Tadić upustio, niko nikada nije izašao kao pobednik, jer se njegova priča sve ogoljenije zasniva na totalitarnosti, a takav vid vođenja politike generiše i fabrički proizvodi svoje neprijatelje.\nZa svaki rat su ti potrebni jaki saveznici. Da li bi kapitalistički Zapad pobedio fašizam da nije bilo krvave komunističke pomoći? Veliko pitanje, no uočena istorijska zakonitost uvek daje prednost raznovrsnosti u odnosu na monolit. Svemoćni monolit lišen legitimiteta usled zloupotrebe moći, pa nebitno zarad kakvih civilizacijskih tekovina da je uspostavljen, nikad nema dovoljno lične snage da ono što je naumio sprovede u delo.\nTako je najnovija nulta tačka u srpskoj politici ujedno i tačka bez povratka za njenu vrhušku. Na duže staze gledano, sledi demontaža sistema koji to nije i uspostavljanje nečeg novog i zagonetnog, koje šta god da ispadne na kraju, njegova izgradnja neće biti za one sa slabijim stomakom i srcem. Prisetimo se mučkih epizoda poput Barovića i Šešeljeve jezive kore od banane. Sve ide u tom pravcu da će to biti mačji kašalj za ono što se iza brda valja.\nОбјавили nasdvoje у 19:42\nнедеља, октобар 17, 2010 4:19:00 по подне\nOdličan je tekst, ali me steglo oko srca - mi smo stvarno uvek u nekoj apokaliptičnoj zoni!\nнедеља, октобар 17, 2010 8:33:00 по подне\nma ovo je sve jasno odavno. meni samo nije jasno kako sve te "umne glave" nisu videle da će na kraju doći do ovoga. nije bila u pitanju neka zajebana matematika, prosto 2+2=4. i to je bilo jasno 2001. da će se ovako završiti ako svi ostanu u svojim rovovima. a ostali su. period kohabitacije je bio samo predah.\nнедеља, октобар 17, 2010 8:59:00 по подне\nsvi oni koji su tražili naci paralele na balkanu, konačno mogu da budu srećni: kako napisaše odlično obavešteni analitičari stratfora - ovo je vajmarska srbija.\nнедеља, октобар 17, 2010 9:12:00 по подне\njebote, jel gledaš milićku u "utisku", zaista "jezivo".\ni da, ta stratforova analiza je sada već antologijska. (ima li neki smajli koji se istovremeno smeje i plače od muke)\nнедеља, октобар 17, 2010 9:31:00 по подне\ngledam, milićka je moj stari idol. paravojni pozdrav! :D\nнедеља, октобар 17, 2010 9:37:00 по подне


Litvanija | Globalni Glasovi na srpskom\nČlanci o Litvanija 17/03/2012\nEvropa: Da li će ACTA sporazum biti usvojen nakon protesta ? Napisao/-la Suzanne Lehn · Zapadna Evropa Kako se približavao kraj meseca februara 2012.godine angažman napora korisnika Interneta protiv Sporazuma o sprečavanju falsifikovanja, (ACTA), postajao je sve jači. U stvari počeo je... 22/09/2011\nMakedonija: Proslava košarkaške pobede nad Litvanijom Napisao/-la Filip Stojanovski · Zapadna Evropa Proslava ulaska Makedonije u polufinale Evropskog prvenstva u kosarci se sa ulica, balkona i gradskih trgova prelila u sferu blogova. Blog Ogledalo na edna dusha... 26/11/2008


Otkriveno još 46 lažnih diploma, evo gdje najviše!\nSARAJEVO – Najviše je lažnih diploma otkriveno u javnoj komunalnoj privredi, odnosno u komunalnim preduzećima.\n– Ured postupa po zaključku Vlade KS i mi smo ti koji su inicirali provjeru diploma u javnom sektoru Kantona Sarajevo. Do sada sada smo prekontrolisali oko 5.000 diploma i podnijeli oko 30 krivičnih prijava. Već danas imam informaciju sa terena da smo našli još 16 krivotvorenih diploma – kazao je za Dnevni avaz Kafedžić.\n– Najviše je lažnih diploma otkriveno u javnoj komunalnoj privredi, odnosno u komunalnim preduzećima. Tu smo najviše otkrili lica sa lažnim papirima, a dostavljali su diplome Sarajevskog univerziteta pa i onih van naše zemlje – naglasio je Kafedžić.


▷ Mašine za betonske blokove kupovina polovnih (9 Mašine) » Machineseeker.rs\nKoristi Mašine za betonske blokove\n/ ... / Koristi Mašine za betonske blokove\nPočetna Gradjevinska Concrete Technology & Mortar Preparation Koristi Mašine za betonske blokove\nMašine za betonske blokove kupovina polovnih\nStacionarna mašina za proizvodnju betonskih blokova i paving kamenja METALIKA RVP-2000 je vibropress srednjeg nivoa, visokih performansi i svestran, sa najsavremenijom vibracionom tehnologijom i sistemom automatske kontrole. Najprodavanija blok mašina sa odličnim balansom između cene, kvaliteta i performansi, RVP-2000 je kompaktna, svestrana mašina sa hranilicom za palete, dva betonska poskoka i separatora, modernim sistemom frekvencije vibracija, automatskom kontrolom i pokretnom mašinom za got...\nPaver od betona\nBetonska mašina / Betonski paver Brend: Gomaco Tip: GT6300 Motor: 6 cilindara Cummins Turbo 3x Track drive Hidraulični stabilizatori Cywreoju Hidraulični pojas lifta Priprema vode Stocknr: BN1329\nBetonska mašina / Betonski paver Brend: Gomaco Tip: GT6300 Motor: 6 cilindara Cummins Turbo Oxkpd 3x Track drive Hidraulični stabilizatori Hidraulični pojas lifta Priprema vode Stocknr: BN1329\nMašina za izradu betonskih cevi\nMašina za proizvodnju betonskih cevi C-1200 proizvodi betonske cevi prečnika od 300-1200mm vibriranjem jezgra. Mašina se nalazi u betonskoj bazi izgrađenoj prema rasporedu proizvođača. Formiranje kontrola glave, električne i hidraulične se postavljeno iznad površine. Glavni delovi C-1200: - Glavni hidraulični štand sa cilindrom - Hidraulični cilindar sa nosiocem jezgra - Jezgro sa vibratorima - Šasija sa čeličnom pločom\tTehnički podaci mašine za izradu betonskih cevi C-1200: - Prečnik cevi: f...\nMašina za izradu betonskih paver blokova\nBetonski blok i mašina za izradu pavera VPS-1000 je stacionarna vibrirajuća presa koja postavlja gotove elemente na drvenu paletu. Elementi se formiraju u kalupu pod jakim hidrauličnim pritiskom i vibracijama na donjoj kao i gornjoj strani kalupa. Hranjenje betona se obavlja ručno (po kolicima) a mašina se isporučuje specijalnim kolicima za transport paleta. Ova mašina se pokazala kao idealno rešenje za proizvodnju relativno malih serija konkretnih elemenata kao i jedan od najprofitabilnijih. V...\nАутоматска машина за блок\nТЕХНИЧКИ ПОДАЦИ ЗА ВИБРО ПРЕСС РВП-5000: Дужина [мм]: 10500 Висина [мм]: 2900 Ширина [мм]: 2800 Тежина [кг]: ~ 15000 Корисна површина калупа: 1320 к 850 мм Величина производне плоче (палета): 1400 к 900 к 50мм Капацитет за поплочавање (фацемик): 164,6м2 к8х = 1316,8м2 Капацитет за поплочавање (један слој): 203,3м2 к8х = 1626,4м2 Капацитет за бетонске блокове: 2160 ком к 8х = 17,280 ком Капацитет за плочнике: 100 палета / х Број блокова у калупу (20к20к40цм) = 12пцс Број поплочавања у калупу (10к...\nМашина за бетонски блок и финишер\nМашина ВПС-2000 је високо продуктивна стационарна вибрациона преша која одлаже готове бетонске елементе на дрвену / пластичну палету. У основи то је полуаутоматска вибрациона преша која делује као самостална јединица када је опремљена једном или две мешалице за бетон (са аутоматским или ручним пуњењем), без једног резервоара / бункера на машини - тај модел се зове ВПС-2000/1 је машина за бетонски блок за производњу једнослојни финишери (без фацемика). Добава бетона врши се вилицом са бетонском к...\nKorišćena Mašine za betonske blokove