PRVI ČOVJEK NATO-a POHVALIO NAŠU DRŽAVU: "Zajedničke Oružane snage su..." | Bosniaks.info\nHome/Vijesti/BiH/PRVI ČOVJEK NATO-a POHVALIO NAŠU DRŽAVU: “Zajedničke Oružane snage su…”\nPRVI ČOVJEK NATO-a POHVALIO NAŠU DRŽAVU: “Zajedničke Oružane snage su…”\n“Prije 25 godina, Dejtonskim mirovnim sporazumom okončane su gotovo četiri godine brutalnog rata u Bosni i Hercegovini,” rekao je generalni sekretar Stoltenberg.\n„Prisutnost NATO trupa igrala je centralnu ulogu u dovođenju zaraćenih strana za pregovarački stol. Nakon što je sporazum potpisan, NATO snage nadzirale su njegovu provedbu i od tada smo na terenu kako bismo pomogli u održavanju mira i sigurnosti na zapadnom Balkanu”, dodao je generalni sekretar NATO-a .\n„Jedno od najznačajnijih postignuća bilo je stvaranje zajedničkih oružanih snaga, na kraju rata bilo je više od 400.000 vojnika, gorko podijeljenih između tri vojske, danas postoji jedinstvena profesionalna vojska od oko 10.000 vojnika i 5.000 rezervista pod jedinstvenim zapovjednim lancem”, naglasio je.\nGeneralni sekretar Stoltenberg također je naglasio kontinuiranu predanost NATO-a, prenosi NAP.\n“Nakon 25 godina, još mnogo posla treba učiniti”, rekao je.\n„Ne možemo se – i ne smijemo – vratiti u prošlost, kompromis može biti težak, ali je od vitalne važnosti, ako građani ove zemlje žele živote koje zaslužuju, NATO će nastaviti podržavati Bosnu i Hercegovinu. Četvrt stoljeća nakon Daytona, vrijeme je da se ponovno založimo za mir, reforme i prosperitetnu budućnost svih“, dodao je.\n“NE DAJ ME MAMA…”: Poslušajte POTRESNA SVJEDOČENJA djece tokom genocida u Srebrenici (VIDEO)


Banke nam naplaćuju to što nas pljačkaju! - Telegraf.rs\n23/09/13 | 00:57\nPod "nizom operativnih troškova" pri obradi kredita, banke vam uračunavaju i utrošeni papir, struju, telefonske impulse, pa čak i troškove zakupa prostora, kao i plate zaposlenih koji rade na obradi zahteva\nGrađanima Srbije uz visoke kamate banke najčešće obračunavaju i takozvane troškove obrade kredita od 0,5 do čak tri odsto ukupnog iznosa pozajmice.\nNa 10.000 evra keš kredita, klijent će u startu morati da se oprosti naknade od najmanje 50 od 300 evra. Najčešće i ne zna šta mu je banka naplatila pod ovom stavkom.\nIstražujući Politika je došla do neverovatnih saznanja. Pod "nizom operativnih troškova" pri obradi kredita uračunavaju se i utrošeni papir, struja, telefonski impulsi, pa čak i troškovi zakupa prostora!\nTu su još i troškovi IT sistema, kurirskih i poštanskih usluga prilikom prenosa dokumentacije... Uračunate su čak i plate zaposlenih koji učestvuju u obradi zahteva.\nOvi troškovi su preskupi posebno za obradu stambenih kredita koji se kreću od 0,5 do 2,75 odsto od sume. Računica je prosta - za kredit od na primer 100.000 evra, obrada zahteva klijenta će koštati neverovatnih 2.750 evra!\nU SRBIJI KAO NA DIVLJEM ZAPADU: Srbi imaju preko 1.140.000 komada oružja!\nOdakle vam to da banke nemaju trezor ? Drze pare po fiokama Mozda ? A za tekst se slazem.\n23. septembar 2013 | 09:13\nSta radi Drzava...??...\n23. septembar 2013 | 09:04\n@Risto relax mate she'll be all right


Opel Vivaro LWB Van 2.0CDTI/90 DPF...\nHankook 205/60 R15 I*cept RS W310\nNaslovna > Automobili > Mitsubishi > Pajero > Podmlađena legenda\nČetvrtu generacija Pajera krase ljepši dizajn i bogatije opremljen enterijer, sofisticirani 4WD pogon i novi 3.2-litarski dizelaš sa 200 KS...\nPonudu čistokrvnih terenaca nakon Sajma automobila u Ženevi upotpuniće još jedan vrhunski automobil. Mada je posljednjih godina izgubio korak sa direktnim konkurentima, poput Toyote Land Cruiser i Nissan Patrola, Mitsubishi Pajero nikada nije izašao iz fokusa ljubitelja terenskih automobila. U 2010. godinu Japanci ulaze sa četvrtom generacijom jednog od najpoznatijih terenskih automobila na svijetu Mitsubishi Pajera, koji je na vrhuncu slave bio početkom devedesetih godina prošlog vijeka. Za 25 godina, koliko se Pajero proizvodi širom svijeta je prodato više od 2,5 miliona primjeraka. Podsjećamo da je prva generacija Pajera predstavljena daleke 1982. godine, te da je ovaj terenac veliku popularnost stekao zbog svoje izuzetne izdržljivosti, pouzdanosti i trajnosti. Uz sve nabrojane osobine Pajero je pružao i odlične performanse na svim vrstama puteva, a posebno na teško pristupačnim off-road terenima.\nNova generacija Pajera osim vidljivih dizajnerskih korekcija vanjštine i komfornije unutrašnjosti, dobila je i novi dizel agregat. Riječ je četverocilindričnom 3.2-litarskom common dizelašu sa 200 KS, koji predstavlja izvedenicu iz starog, istolitarskog motora, koji je razvijao 160 KS sa ručnim i 170 sa automatskim mjenjačem. Novi agregat će se kombinovati sa ručnim ili automatskim mjenjačem, sa po pet brzina. U pogledu terenskih karakteristika, bitno je istaći da i novi Pajero ima krutu šasiju, jedno od osnovnih obilježja čistokrvnih terenaca, ali i znatno udobniji sistem vješanja, za koji Mitsubishi tvrdi da nudi puno više udobnosti u odnosu na prethodnika. Pajero raspolaže i sa novim sofisticiranim 4WD pogonom, koji zahvaljujući sistemu aktivne stabilnosti, kontrole trakcije i blokade zadnjeg diferencijala racionalnije troši snagu, te omogućava bolju pokretljivost na različitim vrstama podloga. Mada će biti predstavljen u Ženevi, novi Pajero u prodaju će krenuti tek u septembru 2010. godine, po početnoj cijeni od 32.700 eura, na evropskom tržištu.


Emg HZ 7 vs Emg 707 vs Dimarzio New 7 iskustva? - Rumski Forum\nEmg HZ 7 vs Emg 707 vs Dimarzio New 7 iskustva?\n11-03-2013, 12:26 PM #1\nEmg HZ 7 vs Emg 707 vs Dimarzio New 7 koji set magneta je kakav ja zelim kupiti nesto a u ponudi su mi ovi setovi da se nezeznem zelim od vas iskusnih cuti misljenje hvala unapred.\nP.S.Inace zelim promenuti magnete na Scecter Daimond series omen 7 na njemu su stok magneti njegovi,i koji bi set nabolje legao na tu gitaru..\n14-03-2013, 03:18 PM #2\nRe: Emg HZ 7 vs Emg 707 vs Dimarzio New 7 iskustva?\nPretpostavljam da je to verzija sa basswood telom?\nUkoliko sviras metal, mislim da bi EMG-707 bio previse basovit u toj kombinaciji, pa bih ti najpre preporucio EMG 81-7 ako imas opciju za njega.\nJa 707 imam na Schecter C-7 i iako je dinamicniji od 81-7 i nije bas neutegnut, ali svejedno ima malo previse basa, pa bas na pojacalima uvek drzim vrlo nisko.\n81 i u sestozicanoj verziji odlicno lezi na basswood gitarama.\n14-03-2013, 10:10 PM #3\nPozdrav Telo je mahagoni,nije basswood telo a top je od maple/a nadrkanog nekog,pa zato neznam koji bi mi najbolje legao.Imam varijantu emg Hz7a za 10000 dimarzio new 9500 DIN jel bi prodao mozda svoj set ili 707 jednu...ako imas dve.. Nasao bih 81/7 negde... Ozbiljan sam kupac.\nLast edited by Change; 14-03-2013 at 10:27 PM.\nInstalacija DiMarzio magneta. Forumski Ostali muzički instrumenti i studijska oprema 3 25-11-2008 08:44 PM


Traženo: dostava pisma\nPrioritetne pošiljke su pismonosne pošiljke koje davalac univerzalne poštanske usluge otprema najbržim putem do odredišta i uručuje ih redovnom dostavom .\nSudske odluke se mogu dostavljati stranim državama ili međunarodnim organizacijama u overenom prepisu na latiničnom pismu uz dostavljane originalne odluke, po njihovoj molbi ili ako je to predviđeno potvrđenim međunarodnim ugovorom.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, Ministarstvo unutrašnjih poslova, Ministarstvo odbrane i Ministarstvo spoljnih poslova za diplomatsko-konzularna predstavništva Republike Srbije u inostranstvu, podatke iz člana 3. ove uredbe dostavljaju na kompakt disku (CD) u HML formatu, a prema navedenom Uputstvu i Korisničkom uputstvu, uz propratno pismo potpisano od strane ovlašćenog lica ministarstva i overeno pečatom.\nPravilnik o listama čekanja (RS)\n... pismu ... dostavi ...\nNaredbu iz člana 167. stav 1. ovog zakonika izvršava policija, Bezbednosno-informativna agencija ili Vojnobezbednosna agencija. O sprovođenju tajnog nadzora komunikacije sačinjavaju se dnevni izveštaji koji se zajedno sa prikupljenim snimcima komunikacije, pismima i drugim pošiljkama koje su upućene osumnjičenom ili koje on šalje dostavljaju sudiji za prethodni postupak i javnom tužiocu na njihov zahtev.\nPo završetku tajnog nadzora komunikacije organ iz člana 168. stav 1. ovog zakonika dostavlja sudiji za prethodni postupak snimke komunikacije, pisma i druge pošiljke i poseban izveštaj koji sadrži: vreme početka i završetka nadzora, podatke o službenom licu koje je nadzor sprovelo, opis tehničkih sredstava koja su primenjena, broj i raspoložive podatke o licima obuhvaćenim nadzorom i ocenu o svrsishodnosti i rezultatima primene nadzora.\nSudija za prethodni postupak će prilikom otvaranja pisama i drugih pošiljki paziti da se ne povrede pečati i da se omoti i adrese sačuvaju. O otvaranju će sastaviti zapisnik. Sav materijal dobijenim sprovođenjem tajnog nadzora komunikacije dostaviće se javnom tužiocu.\nPoslovnik Vlade (RS)\nUz materijal se dostavlja propratno pismo .\nPismo spremnosti dostavlja se krcatelju na njegovu adresu u toku radnog vremena.\nOdluka o spoljnoj reviziji banaka (RS)\nBanka je dužna da Narodnoj banci Srbije izveštaj o reviziji dostavi zajedno s pismom rukovodstvu koje je spoljni revizor dostavio banci posle završetka revizije, i to najkasnije u roku od 120 dana posle završetka poslovne godine na koju se izveštaj o reviziji odnosi.\nPravilnik o odobravanju i finansiranju programa kojima se ostvaruje opšti interes u oblasti sporta (RS)\n1) da je uz predlog programa dostavljeno propratno pismo u kome su navedene najosnovnije informacije o organizaciji i predloženom programu (naziv, vremensko trajanje, finansijski iznos traženih sredstava) i koje je potpisalo lice ovlašćeno za zastupanje organizacije;\nPravilnik o sadržaju zahteva i dokumentacije, kao i načinu dobijanja dozvole za stavljanje leka u promet (RS)\nPored navedenih modula, u slučaju kada Agencija nema dovoljno podataka o aktivnoj supstanci potrebnih za dobijanje dozvole, kao i za nove aktivne supstance, može da zahteva i dodatnu dokumentaciju, odnosno dosije o aktivnoj supstanci <lat>"Active Substance Master File" (ASMF)</lat> dostavljen od proizvođača aktivne supstance uz propratno pismo , i to otvoreni deo <lat>"Applicants Part" ASMF</lat>, uključujući zatvoreni deo <lat>"Restricted Part" ASMF</lat>.\nKodeks profesionalne etike advokata (RS)\n39.1.4. da zloupotrebljava ulogu branioca da bi klijentu, ili posredstvom klijenta koji je u pritvoru ili na izdržavanju kazne, drugim pritvorenicima ili zatvorenicima krišom doturao pisma , poruke ili predmete, čije je dostavljanje zabranjeno, podložno kontroli, ili namenjeno nedozvoljenim ciljevima;\nDostavljanje poziva i drugih pismena u postupku vrši se putem elektronske pošte, preporučenog pisma uz potvrdu o prijemu ili na drugi način koji obezbeđuje pisani dokaz o tome da je pismeno upućeno. Ukoliko se dostavljanje vrši elektronskom poštom, kao dokaz o izvršenom dostavljanju smatraće se štampani primerak poslate elektronske poruke iz kojeg se vidi da je poruka štampana sa liste poslatih poruka.\nUputstvo za sprovođenje Zakona o jedinstvenom biračkom spisku (RS)\nPodaci se dostavljaju u MS Edžcel dokumentu i UTF-8 kodnom rasporedu u ćiriličnom formatu, a ime i prezime i ime roditelja pripadnika nacionalne manjine i na pismu nacionalne manjine i moraju biti navedeni velikim slovima.\nPravilnik o bližim uslovima i načinu upisa leka u registar tradicionalnih biljnih, odnosno homeopatskih lekova (RS)\nPropratno pismo iz stava 1. ovog člana dostavlja se uz svaki zahtev.\nPropratno pismo iz stava 1. ovog člana dostavlja se uz svaki zahtev pojedinačno.\nUz propratno pismo iz stava 1. ovog člana predlagač dostavlja i popunjen obrazac u skladu sa propisom kojim se uređuju izmene i dopune dozvole za lek.\nZakon o založnom pravu na pokretnim stvarima upisanim u registar (RS)\nPravilnik o uslovima i načinu sprovođenja nadzora nad poslovanjem učesnika na finansijskom tržištu (RS)\n(1) Pre obavljanja neposrednog nadzora, na zahtev i u roku koji odredi ovlašćeno lice Komisije subjekt nadzora i druga lica koja imaju podatke i saznanje od interesa za neposredni nadzor imaju obavezu da dostave Komisiji, opšta akta, kopije poslovnih knjiga, izvode sa računa, prepisku i druge dokumente, uključujući i elektronske medije i ostale podatke, izveštaje i informacije, evidenciju o telefonskim pozivima i drugim oblicima korespondencije.\nKomisija vrši nadzor neposrednim uvidom u opšta akta, poslovne knjige, izvode sa računa, prepisku i druge dokumente uključujući i elektronske medije, evidenciju o telefonskim pozivima i drugim oblicima korespondencije i ostale podatke koje su subjekti nadzora u obavezi da vode i dostavljaju Komisiji, vrši analizu tih podataka, uzima izjave od drugih lica koja imaju saznanje od interesa za nadzor.\nZakon o javno-privatnom partnerstvu i koncesijama (RS)\nPismo predsednika suda kojim se dokazuje datum prijema žalbe predstavlja javnu ispravu, pa se iz tog razloga i blagovremenosti omaškom dostavljene žalbe tom sudu mora će niti u skladu sa označenim datumom njenog prijema u toj ispravi.


SANOFI KUPUJE BIOMEDICU\nLONDON (epssa-dow jones)- Dionice britanske farmaceutske kompanije Oxford biomedica porasle su, danas, nakon što su britanske novine rekle da će ovu britansku kompaniju otkupiti francuski Sanofi-Aventis, njen partner u razvijanju lijeka TroVax za eksperimentalno liječenje raka.\nList Mail izvjestio je u nedjelju da je dogovor dvije kompanije "vrlo blizu", ali ne navodi izvore. List dodaje da je šef OXford Biomedica, Alan Kingsman, stavio na čekanje ponudu od oko 50 penija po dionici čime bi ovaj posao bio vrijedan 280 miliona funti. On je rekao da je to manje od 386 miliona funti koliko će Sanofi morati platiti za biotehnologiju prema odredbama o licencnom dogovoru za TroVax, lijek koji se razvija za liječenje raka bubrega, prostate i raka debelog crijeva.\nDionice u Oxford Biomedica porasle su za 21 posto na Londonskoj berzi. Glasnogovrnik Sanofi-Aventisa odbio je komentirati ovu vijest, dok je njegov kolega u Oxford Biomedica rekao da ne komentira ttržišne glasine.\nDOBIT SANOFI-AVENTISA 7,11 MILIJARDI EURA


Marc Jacobs proleće/leto 2018: 5 stvari koje se obeležile fantastičnu reviju američkog dizajnera\nNaslovna | Moda | Marc Jacobs proleće/leto 2018: 5 stvari koje se obeležile fantastičnu reviju američkog dizajnera\nI grand finale Nedelje mode u Njujorku je pripalo gospodinu Jacobsu i puni smo utisaka!\nImaginarne plaže, tropski zalazak sunca i gradske devojke su Marcu definitivno poslužili kao inspiracija, a znamo da će eksplozija jakih boja po viđenju poznatog kreatora, obeležiti narednu sezonu.\nIpak, želimo da vam predočimo par stvari koje su obeležile svetlucavu reviju simbolično nazvanu Somewhere:\nKao i prošle godine, za mesto dešavanja je izabrao Park Avenue Armory gde pista nije klasična pista, već "soba" kroz koju su manekenke hodale. Nije bilo muzičke pratnje, tako da su šaputanja prisutnih bili jedini zvukovi.\nNicki Minaj, Emily Ratajkowski, Cindy Crawford, Zosia Mamet, Julia Cumming i Miss Fame su samo neke od slavnih ličnosti koje su posetile šou. Posle revije manekenka Emil Ratajkowski je rekla da je "revija bila apsolutno fantastična i da je jedna od omiljenih u protekle tri godine".\nNa nesvakidašnjoj pisti prolazile su Bella i Gigi Hadid, Kendall Jenner, Teddy Quinlivan, a reviju je zatvorila Kaia Gerber .\nOversize sakoi, pantalone, kabanice, mantili najčešće su urađene u jakim bojama - žutoj, naranđastoj, plavoj, zelenoj. Pored fantastičnih kolorističkih kontrasta, cvetni printovi su plenili revijom i dali su jedan ženstven pečet reviji. Torbe koje se vežu oko struka, ravna obuća govori o praktičnosti, ali eklektizam američkog dizajnera je veoma jasan i ostvaren je kombinacijama naglašenih krojeva sakoa i jakni i damskih silueta projektovanih kroz duge haljine.\nMuze dizajnera su Kate Moss i Sofia Copola i inspirisale su ga za nastanak turbana na ovoj reviji - Kate kada je nosila na Met Gali 2012. godine i Sofia koje je skoro "uhvaćene" u ovom komadu crvene boje. Turbani će biti omiljeni aksesoar proleće, u svim bojama i po mogućstvu sa naglašenom šnalom ili brošem.\nNa sledećoj strani pogledajte deo revije:\nMarc Jacobs Revija Njujork Moda\nStilska katastrofa: Julia Roberts i njena stilsitkinja u istom odelu boje lavande


Everything posted by black_lady\nblack_lady replied to auslanderka zauvjek bosanka's topic in Ljubav, Život & Sex\nMa tu je to, mozda za nijansu razlike... Mi zene kupujemo vise sitnih stvari, koje kad se nakupe vrijede koliko jedna ili dvije stvari koje muskarac kupi... Tako da ti usteda dodje na isto... I to nema nikakve veze sa bracnom zajednicom... Ja ako radim i imam svoju platu i muz isto tako, mi smo samo dvije samostalne licnosti koje zive skupa... Ne pada mi napamet da uzimam pare od muza, za njega ne trebam ni pricati... Bar sam ja takva, volim samostalnost... Sad druga je stvar ako mi zelimo nesto kupiti ili zacrtamo si neki cilj koji zelimo ostvariti, a potrebna je materijala sigurnost ili mogucnost da se dostigne... Onda sjednemo i udarimo racunicu koliko nam treba i za koliko bi to mogli zajedno skupiti... Po meni stednja nema nikakve veze sa spolom, nego prije sa ciljem koji covjek zeli postici...\nblack_lady replied to safet susic's topic in Pitanja i prijedlozi\n[quote name='[I-B-R-O]' post='319381' date='19.03.2009, 02:55'] p.s. raideru, u vezi onog posta na religiji ispred, preći će to neko od kolega/ica mod/smod već sutra u toku dana [/quote] Rijeseno jos sinoc...\nblack_lady replied to Clark Gable's topic in Kuhanje / Recepti\nma nase krajisko najdraze jelo KLJUKUSU sa krompirom i polila sam pavlakom, sirom, maslacem i bijelim lukom ma nije ni mrvica ostala\nblack_lady replied to Eve's topic in Film, Kino & TV\nko se zeli ismijati do suza, moja preporuka je Pink Panther 2\nblack_lady replied to Beauty's topic in Zdravlje\nblack_lady replied to _women_'s topic in Ljubav, Život & Sex\n[quote name='farko_Legenda' post='313290' date='21.02.2009, 13:37']Mene sa medicinske strane zanima kako je moguće da dijete koje nije nikako u pubertetu, napravi bebu iz prvog poku\nSokantno kako da nije, ali uvijek ima gore, evo u Danskoj curica i djecak od 13 godina u ovo koji dan trebaju dobiti dijete, a zaceto je kad su imali 12... Mislim HALO?!?!?! Prosle godine bila 133 abortusa curica ispod 15 godina... Kud ovaj svijet ide samo Bog zna....\nSretan rodjenan Tose...:(:(\nblack_lady replied to Inzinjer's topic in Muzika\nmislim da je malo morbidno cestitati rodjendan, covjeku koji je preselio na drugi svijet...\nblack_lady replied to Beauty's topic in Disco Urnebes\n[quote name='zvrk_hanuma' post='307744' date='31.01.2009, 06:03']krono neudana black_lady da zajedno\nblack_lady replied to Amel Meca Družanović's topic in Religija\nKoliko znam, ako covjek nije siguran da treba pitati da li u toj hrani ima svinetinje ili da li je meso svinjsko i tim pitanje rijeseno... Jer ako taj sto te posluzuje slaze i kaze da nije svinjetina a jeste ustvari, onda se grijeh pise na njega... Ti ako pojedes, pojeo si to u neznanju... Bar koliko sam ja upoznata..


Francuski energetski div Total povlači se iz Irana | Iranski nuklearni sporazum News | Al Jazeera\nFrancuski energetski div Total povlači se iz Irana\nTotal je u julu 2017. potpisao sporazum o razvoju velikog offshore plinskog polja na jugu Irana u vrijednosti 4,9 milijardi dolara (EPA)\nFrancuski naftni div Total službeno se povukao iz svojih investicijskih projekata u Iranu vrijednih više milijardi dolara, što je direktna posljedica uvođenja američkih sankcija protiv te zemlje, objavila je u ponedjeljak iranska vlada.\n“Total je službeno raskinuo ugovor o razvoju faze 11 plinskog polja Južni Pars”, rekao je iranski ministar za naftu, Bijan Namdar Zanganeh, za agenciju Icanu povezanu s parlamentom.\n“Već ima više od dva mjeseca da je najavio da će raskinuti ugovor”, dodao je, prenosi Hina.\nZanganeh je, odgovarajući na pitanja zastupnika o nekoliko nedavnih požara u rafinerijama, upozorio također na katastrofalno stanje naftne i plinske infrastrukture u zemlji kazavši da je treba obnoviti, a da Iran za to nema novca.\n“Neke rafinerije stare su 80 godina, a životni vijek tvornice kreće se oko 30 godina”, rekao je. “Nemamo ih čime obnoviti”, kaže Zanganeh.\nTotal je na čelu konzorcija s kineskim CNPCI-jem i iranskim Petroparsom u julu 2017. potpisao sporazum o razvoju velikog offshore plinskog polja na jugu zemlje u vrijednosti 4,9 milijardi dolara.\nU početku je trebao uložiti milijardu dolara, no u maju je objavio da je uložio samo 40 miliona eura zbog sve neizvjesnije situacije u odnosima sa SAD-om.\nTotal u SAD-u ima 10 milijarda dolara imovine i američke banke sudjeluju u 90 posto njegovih finansijskih operacija pa bi bio jako pogođen američkim sankcijama.\nNije poznato hoće li kineski konzorcij CNPCI preuzeti vodstvo nad konzorcijem.\nIran je oprezan prema kineskim ulaganjima zbog lošeg iskustva. Godine 2011. već je suspendirao jedan ugovor s CNPCI-jem jer kineska grupa nije provela projekt na polju Južni Pars.\nWashington se u maju jednostrano povukao iz međunarodnog nuklearnog sporazuma sklopljenog s Iranom 2015., a 6. augusta mu je uveo prvi paket sankcija te za novembar najavio drugi koji će biti usmjeren na naftni sektor. Prvi krug sankcija odnosi se na automobilski sektor i zračni promet te uvoz sirovina.\nDruge potpisnice sporazuma s Iranom – Velika Britanija, Francuska, Njemačka, Kina i Rusija – tvrde da žele sačuvati sporazum, no njihove kompanije bit će izvrgnute teškim sankcijama ako ostanu poslovati u toj zemlji.\nWashington je stranim kompanijama odredio rok od 90 do 180 dana da se povuku iz Irana. Među mnogim kompanijama koje su već najavile odlazak iz Irana strahujući od američkih sankcija je i njemački Daimler.\nIranski ministar vanjskih poslova Mohammad Javad Zarif izjavio je da Evropa nije još pokazala volju da “plati cijenu” spašavanja nuklearnog sporazuma.\nZarif je rekao da su evropske vlade predložile mjere za očuvanje veza s Iranom u naftnom i finansijskom sektoru nakon drugog kruga sankcija najavljenog za novembar.\nNo riječ je više o “izjavi namjere nego konkretnim mjerama”, rekao je Zarif za portal Iranskog kluba mladih novinara.\n“Mislimo da Evropa nije još spremna platiti cijenu” pružanjem otpora američkim sankcijama, kazao je.\nTotal je već prije dao do znanja da neće moći ostati ako ne dobije izuzeće od SAD-a, što nije dobio.\n“Evropljani kažu da je nuklearni sporazum sigurnosni uspjeh za njih. Logično je da svaka zemlja mora ulagati i platiti cijenu za svoju sigurnost. Moramo vidjeti da plaćaju cijenu u mjesecima koji dolaze”, rekao je Zarif.\nTeheran: SAD je ovisan o sankcijama\nU SAD-u vlada bolest, a to je ovisnost o sankcijama, rekao je iranski ministar vanjskih poslova Mohammad Javad Zarif.\nIranski vrhovni vođa zabranio je održavanje bilo kakvih direktnih razgovora s Washingtonom.


U krajinskom vinogorju proslavljen Sveti Trifun\nNa Rajačkim pivnicama održana centralna proslava Svetog Trifuna, zaštitnika vinara i vinogradara pod pokroviteljstvom opštine Negotin- Turistička organizacija i Mesna zajednica Rajac, po lepom i sunčanom zimskom danu, ugostili brojne posetioce iz susednih srpskih gradova i Bugarske.\nSusreti sela opštine Negotin počinju 21. marta u Karbulovu\nObjavljeno: 13. februar 2015.\nU prostorijama Doma kulture "Stevan Mokranjac", organizatora manifestacije, određeni parovi za nastupe na 42. "Susretima sela", na kojima će ove godine učestvovati 12 kulturno umetničkih društava.\nPoznati Negotinci: Katarina Kovačević, muzički umetnik i pobednica takmičenja „Ja imam talenat“\nObjavljeno: 06. februar 2015.\nOvoga puta reč je o poznatoj Negotinki, koja je svojim talentom osvojila prvo mesto u četvrtoj sezoni takmičenja „Ja imam talenat“.\nFoto: Facebook/Katarina Kovacevic\nRaspisani konkursi za finansiranje ili sufinansiranje projekata u kulturi\nPravo učešća na konkursima Ministarstva kulture i informisanja imaju ustanove, umetnička i druga udruženja i organizacije, pravna lica kao i pojedinci sa teritorije republike Srbije ali ne i ustanove čiji je osnivač Republika i koje se finansiraju iz budžeta.\nIzložba umetničkih fotografija "Hilandar", do 26. februara u Negotinu\nObjavljeno: 01. februar 2015.\nS obzirom da izložba umetničkih fotografija "Hilandar", autora Stanka Kostića, za ljubitelje umetnosti u Negotinu ostaje otvorena do kraja februara, preporuka ES portala je da neizostavno posetite Galeriju i razgledate izložbenu postavku.\nU toku prijavljivanje za 42. Susrete sela opštine Negotin\nIzložba umetničkih fotografija Hilandara u Negotinu\nVesela čaršija u šećernoj, Knez Mihailovoj ulici\nNa Bogojavljenje, četvrta Vesela čaršija u Negotinu\nNegotinci obeležili godišnjicu rođenja Stevana Mokranjca i slavu Stevanjdan


Javna tribina u Trnovu: KUCNUO JE ZADNJI ČAS – nema vode, nema nas! Stop MHE na Hrasničkom potoku! - Antikorupcija\nJavna tribina u Trnovu: KUCNUO JE ZADNJI ČAS – nema vode, nema nas! Stop MHE na Hrasničkom potoku!\nU cilju podsticanja javne diskusije o problemu izgranje MHE ,,Hrasnica’’ na Hrasničkom potoku, Udruženje ,,Resursni Aarhus centar u BiH’’, zajedno sa PD ,,Treskavica’’ organizuje Javnu tribinu ,,KUCNUO JE ZADNJI ČAS - Nema vode, nema nas! u petak, 27.5.2022. godine u 17.00 sati u sali Kulturnog centra Trnovo. Tim povodom objavili su i saopštenje za javnost, koje prenosimo u cjelosti.\nOzbiljna prijetnja za rijeke Istočnog Sarajeva postala je ishitrena izgradnja malih hidroelektrana naročito na srednjim i malim vodotocima. MHE ,,Krupac”, MHE ,,Kijevo 2”, MHE ,,Podivič”, MHE ,,Miljacka”, MHE ,,Željeznica 1”, MHE ,,Željeznica 2”, MHE ,,Gornje Pale”, MHE ,,Samar”, MHE ,,Slapi”, MHE ,,Bioštica”, MHE ,,Bijela rijeka”, MHE ,,Čeljigovići”, neke su od izgrađenih i planiranih malih hidroelektrana na području grada Istočno Sarajevo, a jedna od njih je i mala hidroelektrana ,,Hrasnica” na Hrasniškom potoku u opštini Trnovo.\nIako izgradnja MHE ,,Hrasnica” nije planirana Prostornim planom Republike Srpske niti Prostornim planom grada Istočno Sarajevo, shodno čemu ovaj projekat nema temelje u prostorno-planskoj dokumentaciji, Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju izdalo je ekološku dozvolu za predmetno postrojenje 2015. godine, a istu je obnovilo u junu 2020. godine. Prema dopisu opštine Trnovo investitoru ,,HIDROWIND” d.o.o. Trnovo je u martu ove godine odbijen zahtjev za izadavanje građevinske dozvole, međutim, Opština Trnovo je putem Pravobranilaštva RS uputila zahtjev Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede za prenos prava svojine bez nakande na zemljištu, te je postupak riješavanja imovinsko-pravnih odnosa u toku.\n,,Izgradnjom MHE na Hrasničkom potoku ugrozili bi izvore pitke vodo u njegovom slivu (selo Turovi se napaja iz jednog takvog izvora). Ugrozili bi se biljni i životinjski svijet i sam izgled cijele netaknute prirode,’’ istakao je Ljubiša Golijanin, predsjednik PD ,,Treskavica’’.\nMHE ,,Hrasnica” instalisane snage do 250 kW je derivaciono-protočno postrojenje čija je izgradnja planirana u gornjem toku Hrasniškog potoka koji izvre na planini Treskavici. Lokacija vodozahvata MHE ,,Hrasnica” je cca 900 m uzvodno od planinskog doma Treskavica, a lokacija mašinske zgrade je cca 90m uzvodno od ušća u rijeku Željeznicu. Dovod vode od vodozahvata do mašinske zgrade vršit će se pomoću dovodnog tlačnog cjevovoda dužine preko 4 km.\n,,Ne vidim nikakvo ekonomsko ni energetsko opravdanje za gradnju planiranih malih hidroelektrana na području našeg grada. S obzirom da je prema izvještaju DERK-a za 2021. godinu, preko 100 malih hidroelektrana proizvelo oko 2.5% od ukupno proizvedene električne energije u BiH, te da oko 3% prihoda od rada male hidroelektrane ide u budžet putem koncesionih naknada jasno je da njihova gradnja nije u interesu građana. Dosta nam je bajki naših institucija prema kojima male hidroelektrane nemaju negativnih uticaja na životnu sredinu i biodiverzitet. Mi živimo pored ovih rijeka i vidimo koje su posljedice njihove gradnje, te je upravo zbog pasivnog stava organa vlasti nužno da se građani uključe u zaštitu naših rijeka, naročito onih netaknutih koji se nalaze u brdo-planinskim područjima,’’ istakla je Sunčica Kovačević, asistentica u Aarhus centru Sarajevo i članica neformalne grupe građana ,,Stop MHE na Kasindolskom potoku’’.\nU cilju podsticanja javne diskusije o problem izgranje MHE ,,Hrasnica’’ na Hrasničkom potoku, Udruženje ,,Resursni Aarhus centar u BiH’’, zajedno sa PD ,,Treskavica’’ organizuje Javnu tribinu ,,KUCNO JE ZADNJI ČAS – Nema vode, nema nas! u petak, 27.5.2022. godine u 17.00 sati u sali Kulturnog centra Trnovo. Javna tribina okupiće zainteresovane građane opštine Trnovo, ljubitelje prirode, članice Koalicije za zaštitu rijeka BiH, a poziv za učešće biti će upućen i resornim ministarstvima kao i predstavnicima lokalne vlasti.\nOznake"KUCNUO JE ZADNJI ČAS - Nema vode nema nas!" Aarhus Centar u BiH Hrasnički potok Javna tribina MHE PD Treskavica’’ Trnovo


Kvalitet i bezbednost | Fabrika decije hrane\nOd samog početka smo sebi postavili visoke standarde proizvodnje i time se opredelili za odgovoran pristup po pitanju kvaliteta i bezbednosti hrane. U svakom delu našeg proizvodnog procesa, pre svega posebnu pažnju posvećujemo očuvanju zdravstvene ispravnosti naših proizvoda, u skladu sa međunarodno propisanim standardima.\nSa velikom odgovornošću se odnosimo prema kontroli kvaliteta. U sastavu naše fabrike posluju fizičko-hemijska i mikrobiološka laboratorija koje imaju najsavremeniju opremu. Vršimo strogu kontrolu ulaznih sirovina, materijala, kontrolu proizvodnog procesa, kao i kontrolu gotovih proizvoda.\nRedovno vršimo preventivne kontrole svakog pojedinačnog segmenta poslovanja, kako bismo pored stalnog nadzora i održavanja visokog nivoa kvaliteta, mogli kontinuirano da pronalazimo nova rešenja i unapredimo svaki deo proizvodnog programa za naše najmlađe.\nPoštovanjem standarda ISO 9001, FSSC 22000, HACCP, HALAL I ORGANIC principa naša fabrika proizvodi i isporučuje bezbedne proizvode i visoko kvalitetne proizvode pod brendom Nutrino.\nDokument o politici kvaliteta i zdravstvene bezbednosti potpisao je izvršni direktor Fabrike dečje hrane, Nenad Nikolovski.


OD SUTRA DOSTUPNA VAKCINA MODERNA | Hayat.ba\nOD SUTRA DOSTUPNA VAKCINA MODERNA\nZavod za javno zdravstvo Federacije Bosne i Hercegovine obavještava da je 25.oktobra zaprimio 43.180 doza vakcina proizvođača Moderna, kao donaciju Republike Hrvatske.\nVakcine su dobile pozitivan nalaz Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH i od ponedjeljka, 1.novembra će biti dostupna stanovništvu Federacije BiH, saopćeno je iz Zavoda za javno zdravstvo FBiH.\nNa teren će biti poslano 15.000 doza vakcina Moderna, a Zavod za javno zdravstvo Federacije BiH će, kao i do sada, čuvati drugu dozu vakcina za sve one koji se odluče vakcinisati.\nVakcina Moderna, kao i Pfizer BioNTech, mRNA vakcina utemeljena je na istom načinu djelovanja i s jednako visokom učinkovitošću. Preporučeni period za revakcinaciju ovom vakcinom je četiri sedmice.\nU saopćenju se navodi da su do sada su na raspolaganju bile vakcine protiv COVID-19 proizvođača AstraZeneca (Vaxzevria), Pfizer (Comirnaty), Gamaleya (Sputnik V), Sinovac (CoronaVac) i Sinopharm, a od ponedjeljka se mogu vakcinisati i vakcinom proizvođača Moderna (Spikevax).\nZavod za javno zdravstvo Federacije BiH je, zaključno s 25.oktobrom godine zaprimio 1.759.094 doze vakcina protiv COVID-19, a 1.111.094 doze vakcina distribuirao kantonalnim zavodima za javno zdravstvo.\nObzirom na epidemiološku situaciju koja je nepovoljna, kao i na činjenicu da su u Federaciji BiH na raspolaganju sve vrste vakcina protiv COVID-19, Zavod je uputio apel stanovništvu da se odazovu vakcinaciji ovim ili drugim dostupnim vakcinama protiv COVID-19, navodi se u saopćenju.


Promocija uređaja MultiServe u Lav autu - Wynn's Srbija\nSredstva za servisne uređaje\nNajnovije iz Wynn's-a\nPromocija uređaja MultiServe u Lav autu\nWynns\t 22 jun 2018\t Datum poslednje izmene 14 septembar 2018\n31. maj 2018. Beograd - Lav auto, generalni uvoznik i distributer brenda Wynn’s za Srbiju, organizovao je prezentaciju najnovijeg Wynn’s uređaja MultiServe u svom servisu u Žarkovu. Prezentaciji je prisustvovao veliki broj servisera iz Srbije koji su imali priliku da prvi u ovom delu Evrope saznaju detalje o uređaju.\nU junu 2017. godine kompanija Wynn’s je prvi put predstavila uređaj MultiServe, a u prvoj fazi je bio dostupan samo u Francuskoj, Španiji i Italiji. Odmah po lansiranju, izazvao je veliko interesovanje servisera širom Evrope, kako zbog toga što je MultiServe delo inženjera kompanije Wynn’s, tako i zbog činjenice da je to trenutno jedini uređaj na svetu koji efikasno obavlja četiri najvažnija tretmana motora vozila. U Evropi je od pojavljivanja uređaja do kraja 2017. godine više od 1000 servisera počelo da koristi MultiServe.\nWynn’s MultiSERVE je multifunkcionalni uređaj kojim se lako i efikasno obavljaju 4 najvažnija servisa za čišćenje motora vozila. Uz uređaj MultiServe može da se koristi do 7 specijalno formulisanih proizvoda za čišćenje brizgaljki, turbine, usisne grane i filtera čestica (DPF) kod benzinskih i dizel motora. Uređaj je izuzetno jednostavan za rukovanje, a servis se obavlja bez rastavljanja delova motora, dok motor radi.\nPrezentaciju su vodili Artiom Manukian, menadžer kompanije Wynn’s i tehničko lice. Osim prikaza rada samog uređaja, za posetioce je bio najzanimljiviji deo prezentacije u kojem su, uz pomoć specijalnih sondi, prikazani usisna grana, DPF i turbina pre i posle tretmana.\nOsim velikog broja kolega servisera, prezentaciju su pratili i novinari najpoznatijih redakcija, a njihove izveštaje očekujte uskoro na zvaničnim kanalima Lav auta.\nČišćenje turbine bez skidanja\nWynns\t 19 decembar 2018\nMultiServe - Najmoćniji Wynn's uređaj, do sada!\nWynns\t 22 jun 2018\nWynns Dpf and Gpf on car cleaner 500ml\t16 novembar 2021\nDiesel total action treatment\t22 oktobar 2019\nPetrol total action treatment\t22 oktobar 2019\nO brendu Wynn's\n© 2018 Wynns.rs


Ah nije da se hvalim...ali ima se, može se\nPetak u 06:34\n@Justicije mislim da smo generacija .... čuvaš skije Elan RC ..a ja Elan MD\nMislim da si pogrešio i poručio pogrešni tank pad Tebi treba sa oznakom NC750 X-ADV , koliko sam čuo\nEvo još jedan link za centralni štender - kome treba\nZa fotografije može copy-paste ili link sa recimo postimages.org ali video prvo mora na Youtube ili neki drugi sajt za šerovanje video sadržaja pa onda link na forum\n200.000 km za 4.5 godine ... stvarno NC je veoma nepouzdan motor\nDve nove situacije u dva dana skoro na istom mestu, uz ogradu Belog dvora u Beogradu. Prva situacija - noćna mora svakog bajkera "Hoće li me ovaj lik, u kolima iza mene, videti kada kočim ?" Srce mi je sišlo pete kada sam čuo škripu guma... Druga situacija , doduše u kolima sam bio, .... procenite sami ovaj bezobrazluk i bahatost.\n... kolega sada si, nadam se, shvatio da kamere na motoru nisu luksuz i fetiš ...već veoma korisna naprava, pogotovo u ovakvoj situaciji\nMADSTAD wind deflector za noge.... da li bi neko stavio ovo na svoju mašinu ? ..ja ne bih\nDobro nam došao kolega i puno bezbednih kilometara ti želim... samo polako i gas do daske\nStefane, crni pas sa belom flekom na zadnjoj levoj butkici me je jurio i ujeo, vidi se na snimku. A tog žutog , koji me je takođe više puta jurio, viđam često oko semafora, čak i leškari na ulazu u pekaru. Ovo je prvooptuženi :\nNaravno, svaki vikend je potencijalna "seansa" ...kad se dogovorimo i organizujemo ....\nPozdravlja i tebe gospodin na crvenom NC-u ...pa valjda mi iz NC sekte moramo posebno da obraćamo pažnju jedni na druge Video sam da si baš oprezan i pažljiv, pretpostavljam nov na 2 točka ...samo polako i bez preteranog rizika a iskustvo ćeš steći vremenom. A poziv na kafu se ne odbija.... recimo na nekoj zajedničkoj vožnji kad se vreme prolepša


Gemius privremeno uklonio javnu listu posjećenosti Internet stranica u BiH - SportSport.ba\nGemius privremeno uklonio javnu listu posjećenosti Internet stranica u BiH\nNezavisna istraživačka kuća, Gemius, obustavila je javno prikazivanje podataka o posjećenenosti BiH Internet stranica iz gemiusAudience (gA) istraživanja.\n14.08.14. 15:46 SportSport.ba\nImajući u vidu da je do sada u javnim objavama istican samo jedan dio parametara koje prati istraživanje Gemius Audience, prevelikim isticanjem ovih parametara umanjena je cjelokupna vrijednost istraživanja.\n“GemiusAudience je cjelovito istraživanje Internet publike kojeg koriste medijske agencije pri medijskom planiranju te online mediji za prodaju oglasnog prostora. GemiusAudience mjeri posjećenost web stranica i dijelova web stranica kroz razne parametre, ali isto tako bilježi socio-demografske karakteristike te prati ponašanje korisnika. Kako su svi ovi elementi sastavni dio istraživanja, uvidjeli smo da je dosadašnje javno objavljivanje dijela podataka stavilo prevelik značaj na samo jedan parametar te istovremeno umanjilo cjelokupnu vrijednost istraživanja.”, stoji u saopštenju koje je izdala kompanija Gemius.\nDa bi se istraživanja posjete Internet medija u Bosni i Hercegovini unaprijedila, iz Gemiusa preporučuju osnivanje strukovnog udruženja koje bi regulisalo pravila i učesnike mjerenja, po uzoru na zemlje Evrope i regiona.\n“Daljni razvoj gemiusAudience istraživanja u BiH ovisit će o spremnosti online medija za samoregulacijom. Pitanja oko objave Gemius liste, pitanja oko pravila za sudjelovanje, pa i pitanja koja nisu vezana za Gemius poput istraživanja o vrijednosti Internet oglašavanja, na većini tržišta gdje je gemiusAudience standard definiraju se kroz strukovna udruženja kao što je Internet Advertising Bureau (IAB). Kako bismo mogli unaprijediti naše istraživanje te i dalje sudjelovati u razvoju BiH tržišta, nadamo se da će se u BiH uskoro formirati IAB ili slično strukovno udruženje koje će legitimno predstavljati sudionike gA istraživanja. U trenutku formiranja spomenutog udruženja zadržavamo pravo vratiti javnu listu posjećenosti.”, dodaju iz Gemiusa.\nCjelokupni rezultati za juli 2014 su dostupni isključivo u sklopu software-a za medijsko planiranje - gemiusExplorer.


Hiljade vjernika na centralnoj manifestaciji Ajvatovice - GornjiVakuf-x.com\nHiljade vjernika na centralnoj manifestaciji Ajvatovice\nnedjelja, 02 Juli 2017 17:17\nNakon klanjanja podne-namaza i učenja dove na platou Ajvatovice, danas je završena centralna svečanost kulturno-vjerske manifestacije 507. dani Ajvatovice.\nOko 250 konjanika, koji su dan ranije iz Karaule i drugih bh. gradova krenuli prema Pruscu i na tom putu prošli kroz Donji Vakuf, gdje ih je dočekalo više hiljada građana, jutros su nakon tradicionalne prozivke bajraka ispred Handanagine džamije u Pruscu krenuli ka najvećem dovištu muslimana u Evropi.\nKonjanici, bajraktari i više hiljada vjernika iz Bosne i Hercegovine, Turske i cijele Evrope pohodilo je podnožje planine Šuljage, sedam kilometara od starog grada Prusca.\nTamo se, prema vjerovanjima, učenjak Ajvaz-dedo 40 jutara molio Bogu za vodu. A, u sjećanju na uslišenu mu molitvu, zahvaljujući kojoj je Prusac dobio vodu, vjernici već pet stoljeća pohode ovaj kraj.\nMuftija travnički Ahmed Adilović je podsjetio da su ovogodišnji Dani Ajvatovice počeli prije skoro dva mjeseca.\n"Od ukupno preko 90 programskih sadržaja, dio smo izveli prije najodabranijeg mjeseca ramazana, dio u toku samog ramazana, a ostali dio nakon tog mubarek mjeseca i Ramazanskog bajrama. Programski sadržaji su izvođeni na teritoriji devet općina, sa učesnicima iz cijele Bosne i Hercegovine, te bratske Republike Turske. To je bio bogat kolorit raznovrsnih aktivnosti: vjersko-kulturnih, naučno-edukativnih, sportskih i socijalnih programa", rekao je Adilović u obraćanju prisutnima.\nOn je naglasio da Ajvatovica nije svetište nego dovište.\n"Ovom prilikom i sa ovoga mjesta hoću da naglasim da Ajvatovica nije svetište, a oni koji dolaze na plato Ajvatovice nisu hodočasnici, kao što to neki pogrešno shvataju, a neki prikazuju. Ovo mjesto nije sveto, nego je dar od Boga, kao što su Njegov dar i ostale prirodne ljepote koje nam daruje. Kamen u ajvatovičkoj stijeni nije svet i ne treba ga nositi kao relikviju i nadati se da će nam on pomoći. Također, ne smijemo vjerovati da ovo mjesto ili ova stijena pomažu, nego se na svakom mjestu - pa i na ovom - trebamo obraćati samo našem Gospodaru, koji sve zna i sve može. Hodočasnici su oni koji obavljaju petu islamsku dužnost, tj. hadž, kojeg nikakvo okupljanje, pa ni Ajvatovica, ne mogu zamijeniti. Ajvatovica je naše dovište, ona je mjesto na kojem njegujemo našu tradiciju i na kojem zajednički, u velikom broju, upućujemo iskrene dove Svemogućem Stvoritelju, Allahu, dž.š", rekao je muftija Adilović.\nKazao je da je "ajvatovička staza naša višestoljetna tradicija, to je staza odanosti našoj vjeri i tradiciji, te našem narodu i domovini."\n"To je staza nesebičnosti i davanja, te pomoći svima koji ovaj prostor dijele sa nama. Naša lijepa vjera i pozitivna tradicija su ključ za opstojnost i prosperitet našeg naroda i domovine, zajedno sa drugim narodima na ovim prostorima. Bošnjački narod je stoljećima bio odan svojoj vjeri, oplemenjujući svoj život njenim mudrim načelima, a pozitivnu tradiciju je njegovao i iz nje crpio snagu za bolju i ljepšu budućnost. Naš narod je uvijek poštovao drugo i drugačije, što je jedino ispravno, i zbog čega je ova sredina uvijek bila otvorena i multikulturalna. Da nije tako bilo, na ovim prostorima ne bi bilo drugih naroda. Shodno svojoj tradiciji, naš narod će i dalje poštovati druge, ali i tražiti poštivanje svojih prava", rekao je Adilović.\nIako povijesno miroljubiv, bošnjački narod je, kako je rekao, kroz svoju povijest doživio mnoge nepravde i patnje, te čak deset pokušaja istrebljenja sa ovih prostora.\n"Zato se ne možemo pomiriti sa trenutnim stanjem, u kojem se otvoreno negira državotvornost jedine nam domovine Bosne i Hercegovine, te međunarodnim sudskim presudama dokazani genocid nad našim narodom. Ne možemo se pomiriti sa negiranjem prava najbrojnijem bosanskohercegovačkom narodu da koristi svoj jezik i da ga zove bosanskim, kako se stoljećima zvao. Ne smijemo se pomiriti sa uskraćivanjem osnovnih ljudskih prava Bošnjacima, sa nepotpisivanjem ugovora od strane države jedino sa Islamskom zajednicom i odugovlačenjem donošenja zakona o restituciji u nedogled. Ostvarenje tih i drugih osnovnih ljudskih prava ne smijemo čekati, nego se moramo zajednički, organizovano i civilizacijskim sredstvima truditi da ih što prije ostvarimo radi nas samih, ali više radi naše djece i generacija koje dolaze", rekao je Adilović i dodao:\n"Hoćemo državu sa jednakim pravima za sve, hoćemo društvo u kojem će se svi osjećati sigurno i dostojanstveno, društvo u kojem će naši mladi imati priliku za normalan život i posao, a ne da moraju napuštati svoju domovinu da bi ostvarili pravo na rad. Da bi se to ostvarilo, svi se trebamo uključiti, te zakonitim sredstvima i na pozitivan način pomoći ostvarenju naših ciljeva."\nAmbasador Republike Turske Haldun Koc je podsjetio da Turska i Bosna i Hercegovina imaju mnogo zajedničkog, a jedno od zajedničkih kulturnih i historijskih blaga je i Ajvatovica na koju iz godine u godinu dolazi i sve više turskih gostiju.\n"I ove godine su na manifestaciji učestvovali tradicionalni vojni orkestar Turskih oružanih snaga te predstavnici Saveza izviđača Tursle. Kao i svake godine, i ovu Ajvatovicu smo doživjeli jako emotivno", rekao je ambasador Koc.\nTradicionalni turski vojni orkestar mehter, koji je i ove godine došao ispred Generalštaba Oružanih snaga Republike Turske, nastupio je u okviru obilježavanja 507. Dana Ajvatovice. Orkestar mehter izvodio je kompozicije na turskom i bosanskom jeziku. Svečanost je svojim nastupom uveličala i derviška grupa poznatija i kao "nebeski plesači" ili Semazem, te domaći horovi i izvođači.\nProgramu na platou Ajvatovice prisustvovali su muftija travnički Ahmed Adilović, muftija banjalučki Osman Kozlić, glavni imam MIZ Donji Vakuf Esad Slipac, ambasador Republike Turske u BiH Haldun Koc, predstavnici općinskih i kantonalnih vlasti, mnogobrojni imami i veliki broj vjernika.\nAjvaz dedo, derviš i islamski učenjak koji se u 15. stoljeću nastanio na prostoru današnjeg Prusca, nakon dugotrajne suše u ovom mjestu, 40 dana i 40 noći učio je dovu moleći za vodu na stjenovitom predjelu iznad kasabe. Prema predanjima, četrdeseto jutro od dolaska na dovište Ajvaz-dedo je usnio san o sudaru dva ovna. Kada se probudio, stijena je bila razdvojena, a iz nje je potekla voda, koju i danas posjetioci Ajvaz-dedine stijene imaju priliku okusiti. Ajvaz-dedino dovište danas je mjesto susreta desetina hiljada muslimana iz BiH, regiona, Evrope i Azije.\nPrusac, Bosna i Hercegovina - 02. juli 2017.: Oko 250 konjanika, koji su dan ranije iz Karaule i drugih bh. gradova krenuli prema Pruscu i na tom putu prošli kroz Donji Vakuf, gdje ih je dočekalo više hiljada građana, jutros su nakon tradicionalne prozivke bajraka ispred Handanagine džamije u Pruscu krenuli ka najvećem dovištu muslimana u Evropi. Konjanici, bajraktari i više hiljada vjernika iz Bosne i Hercegovine, Turske i cijele Evrope pohodilo je podnožje planine Šuljage, sedam kilometara od starog grada Prusca. ( Kemal Zorlak - Anadolu Agency )\nHNK Sloga polusezonu završila na četvrtom mjestu\nFast Food „m“ zapošljava radnicu\nKonkurs za prijem volontera u kantonalne…


PLAKETA KAPETAN MIŠA ANASTASIJEVIĆ ZA ANGAŽOVANO INFORMISANJE URUČENA VESELINU SIMONOVIĆU, GLAVNOM I ODGOVORNOM UREDNIKU LISTA “BLIC”\n16. jul 2010. PLAKETA KAPETAN MIŠA ANASTASIJEVIĆ ZA ANGAŽOVANO INFORMISANJE URUČENA VESELINU SIMONOVIĆU, GLAVNOM I ODGOVORNOM UREDNIKU LISTA “BLIC”\nPlaketa Kapetan Miša Anastasijević za angažovano informisanje, koju već 10 godina dodeljuju Media Invent iz Novog sada i Privredna komora Beograda, ove godine dodeljena je gospodinu Veselinu Simonoviću, glavnom i odgovornom uredniku lista Blic.\nPredsednik Privredne komore Beograda, dr Milan Janković je uručio Plaketu glavnom uredniku Blica, gospodinu Veselinu Simonoviću i istakao da je uloga medija od neprocenjivog značaja za privredu, ali i za celokupno društvo i da informisanje javnosti o ekonomskom i privrednom stanju doprinosi aktivnijoj saradnji sa relevantnim institucijama, povezivanju privrednih subjekata, rešavanju problema i unapređenju privrednog ambijenta.\nPozdravljajući prisutne goste i laureate, u Svečanoj sali Agrobanke, uz zahvalnost Privrednoj komori Beograda i Media Inventu, koji su prepoznali značaj i ulogu medija, glavni i odgovorni urednik Blica je rekao „Veliko mi je zadovoljstvo što sam danas u ovakvom društvu i što je ovo prestižno priznanje za angažovano informisanje pripalo meni i listu koji uređujem. Obećavam da će i u buduće stranice naših novina uvek biti otvorene za privredu i ekonomske teme“.


PLANIRALI SVADBU VIJEKA: ZABRANJENO VJENČANJE NA KOJEM JE TREBALO BITI ČAK 10.000 GOSTIJU | Hayat.ba\nPLANIRALI SVADBU VIJEKA: ZABRANJENO VJENČANJE NA KOJEM JE TREBALO BITI ČAK 10.000 GOSTIJU\nNjujorške vlasti zabranile su održavanje vjenčanja koje je trebalo okupiti više od 10.000 gostiju, poručivši mladencima da će u konačnici "imati isti rezultat" i bez toliko gostiju, a da će pritom i proći jeftinije.\nKancelarija šerifa okruga Roklend saopćila je vlastima o najavljenoj golemoj svadbi predviđenoj za ponedjeljak u Viliamsburgu gdje živi zajednica ortodoksnih Židova.\nRečeno nam je da će se to održati. Malo smo istražili i zaključili da je to vjerojatno tačno. Planiralo se veliko vjenčanje koje bi kršilo pravila o okupljanjima uvedenima zbog pandemije korona virusa – rekao je guverner Endru Kuomo.


Troiposoban stan, Niš, Bubanj, prodaja, 82m2, 55000e, id329056 - Oglasi pretraganekretnina.com\nTroiposoban stan, Niš, Bubanj 55.000€82 m2\nOpis: Stan se nalazi kod okretnice na bubnju u neposrednoj blizini naselja "novi niš", kao i mnogobrojnih još potrebnih marketa i ustanova ali pozicioniranom tako da je izolovan od gradske buke. zgrada starije gradnje a tako se i održava, kvalitetno izvedenih grđevinsko-izvođačkih radova u završnoj obradi sa spoljnom fasadnom izolacijom od c.f.c. nije priključena na sistem daljinskog grejanja tako da je predmetna nekretnina vrlo rentabilna što se tiče redovnih mesečnih troškova održavanja. jugo-istočno orijentisan po strukturi je 3,5-soban stan uknjižene i korisne površine od 82m2 sa opt


Mineco zadovoljan rezultatima u srpskim rudnicima | Nova Ekonomija\nFOTO: Bojan Popović, Mineco grupa\nBritanska kompanija Mineco Group, jedan od najvećih investitora u rudarstvu u Srbiji i regionu Zapadnog Balkana, zadovoljna je rezultatima u 2019. jer je ispunila investicione planove, a rudnici iz grupe imali su siguran plasman proizvoda, saopštila je kompanija.\n„Što se tiče rezultata Mineca u ovom regionu u 2019. godini, bila je ovo godina velikih, uz puno malih izazova. Bila je uspešna jer omogućili našim rudnicima siguran plasman proizvoda, i jer je u njima održan nivo planiranih investicija, iako je stanje na tržištu metala sa kojima mi radimo postalo još kompleksnije usled poremećaja u trgovinskim odnosima SAD i Kine", rekao je danas u Beogradu direktor Mineco Grupe Bojan Popović.\nPopović je podsetio da je Mineco u 2017. ostvario najbolje rezultate od kada postoji, dok je u drugom polugodištu 2018. došlo do sniženja cena na međunarodnom tržištu obojenih metala, što je nižim prihodima direktno pogodilo rudnike. „Taj trend se nastavio i u 2019, ali razvojni program Mineca nije usporen", dodao je on.\n„Pre četiri godine, geološke službe su sa zabrinutošću pratile sve manje zalihe u rudnim telima, ali su velikim naporima i milionskim ulaganjima, pronađeni novi mineralni resursi koji su već u fazi eksploatacije. Ovaj stari rudnik sada ima potvrđenih rezervi za još najmanje desetak godina proizvodnje koncentrata olova, cinka i u manjoj meri bakra, dok će se buduća istraživanja usmeriti ka verifikaciji postojanja drugih rudnih tela na osnovu novih indikacija", rekao je Popović.\nPrvi novi rudnik sa podzemnom eksploatacijom u BiH za 30 godina otvoren je pre skoro dve godine, ali je za preradu rude u tom rudniku bilo neophodno da se izgradi i potpuno nov pogon za gravitacionu separaciju koji je nabavljen u Južnoj Africi. Samo dostavljanje te opreme na lokalitet rudnika je bilo veoma složeno, a izgrađeni su i kilometri šumskih puteva. „Sada su svi pojedinačni sistemi instalirani u tehnološku celinu na lokaciji rudnika, proizvodnja koncentrata je počela i naši stručnjaci trenutno vrše optimizaciju proizvodnih parametara uz usavršavanje operativnih kadrova", rekao je Popović.\n„Tokom ove godine predstoji izrada Glavnog rudarskog projekta Bosil-Metala i Studije uticaja na životnu sredinu, a zatim i dobijanje neophodnih saglasnosti nadležnih ministarstava Republike Srbije za izgradnju komercijalnog postrojenja", kazao je Popović i napomenuo da je planirano da se krene sa građevinskim radovima u trećem ili četvrtom kvartalu ove godine, kako bi komercijalan rad rudnika počeo tokom 2021.\nDirektor Mineca ocenio je i da 2020. godina možda neće doneti značajniji porast cena metala na svetskim tržištima, ali da je za tu kompaniju važno da uspešno kontroliše razvoj svojih projekata. "To će nam dati priliku da dva bitna kapitalna projekta pređu u fazu prihodovanja, što predstavlja odličan osnov za dalji razvoj ostalih projekata u narednim godinama", rekao je Popović.


Čiji je Peter Handke? - Izazov\nČiji je Peter Handke?\nRadio-televizija Srbije 10. novembra 2019. 07:03\nImali onih koji navijaju da se to dogodi Peteru Handkeu?\nReakcije se mogu podeliti na pet grupa – na oprezne državne, na odbrane, na nove medijske napade pod maskom mobilizacije pravne države, na neutralno prepričavanje činjenica i naposletku na pokušaje da se u pregrejanu temu unese malo humora i tako spusti lopta na zemlju.\nSlužbeni deo je oskudan i svodi se na dve reči: Država poverava. Prema izjavi Petera Kajzera, šefa lokalne vlade Korintije, pokrajinski organi "utvrđuju činjenično stanje". Austrijski specijalista za ustavno pravo Bernd-Kristian Funk dao je izjavu za medije da "posedovanje pasoša nije i dokaz o posedovanju državljanstva".\nKurier vodi stvar do krajnjih konsekvenci: "Ako službeni organi dođu do zaključka da je ovogodišnji dobitnik Nobelove nagrade za literaturu izgubio austrijsko državljanstvo onog trenutka kad je prihvatio tuđi pasoš, mora se utvrditi i da li on pravno gledano uopšte može da traži ponovni upis u knjigu austrijskih državljana i da li bi njegova molba u tom slučaju bila pozitivno rešena. Gubitak austrijskog državljanstva bi pri tome imao i sasvim praktične posledice, jer Handke živi u Parizu kao državljanin EU. Kakav bi njegov status bio kao "staless", osobe bez ikavog državljanstva, ili kao Srbina, potpuno je otvoreno pitanje."\nStandard, kolumna Hansa Raušera pod naslovom "Handkeove opsene i magle" ("Handkes Verblendung und Vernebelung"): „"Handke je značajan književnik, koji se opasno zapetljao u jedno istorijsko i moralno pitanje. Od tada nikako da napusti samoizabranu ulogu agresivne žrtve."\nRaušer, i dalje: "Raspad Jugoslavije nema samo jednog "krivca". Ali među "nacionalističkim" snagama koje su se u tom prostoru razmahale, srpske su nosile najveće nasilje. Ostali u Jugoslaviji nisu (više) hteli da se potčinjavaju srpskoj hegemoniji. (…) Handke kritikuje medije koji su u tom ratu prebrzo formirali fiksnu podelu na apsolutne žrtve i apsolutne zločince. Istina, Srbi nisu jedini počinili zločine u tom ratu, ali to ne znači da njihova dela treba relativizovati."\nIma li šanse da Handke, ako već ne izgubi ausutrijsko državljanstvo, barem ne dobije Nobelovu nagradu? Standard je kontaktirao švedskog književnog teoretičara Matsa Malma, stalnog sekretara i glasnogovornika Švedske akademije i upitao ga ima li nade u tom smislu.\nTako tiho će ostati do početka iduće sedmice i službene odluke o isforsiranoj aferi s Handkeovim pasošem iz 1999. Ako stigne potvrda da pravo nije prekršeno, već samo zaobiđene neke od njegovih nepodnošljivih restrikcija, onda se ne treba istrčavati unapred.\nIzbaciti Handkea iz neskrivenog kulturnog ponosa Austrijanaca, izbrisati ga iz državne memorije, i to tačno između objave i dodele nagrade Nobelove nagrade – to bi bio skandal koji se mnogima u austrijskoj javnosti, politici i medijima ne bi dopao, bez obzira šta mislili o Handkeovom viđenju rata na prostoru bivše Jugoslavije.\nJoš jedna Handkeova pripadnost je postala tema od interesa – da li je on pripadnik katoličke ili pravoslavne crkve?\nJohan Derzula, župnik u Handkeovom rodnom Grifenu, u izjavi za Korintijske crkvene novine "Nedelja": "Do danas ne postoji nijedan dokumenat koji bi dokazao da je pisac istupio iz katoličke crkve."\nDugogodišnji glasnogovornik letnjeg Muzičkog festivala u Salcburgu, Hans Vidrih, nije samo Handkeov prijatelj, nego i njegov obožavalac, fen, reklo bi se, sa svim što ide uz tu ulogu, uključujući i skupljanje fetiša, predmeta koje je Handke koristio ili dodirnuo, a Vidrih odneo kući kao relikvije.\nS vremenom je Vidrih skupio solidnu zbirku Handke-memorabilija, od manuskripta i beleški, do starih rukavica koje je nosio Handke, gitare na kojoj je svirao Handke, ili usne harmonike na kojoj je ostao Handkeov DNA. Među "relikvijama" se našao i jugoslovenski pasoš iz 1999, koji je onda Vidrih, skupa sa svim ostalim fetišima snimio, snimke prepustio Nacionalnoj biblioteci u Beču, a ona ih stavila na svoj sajt.\nVidrih, koji se grize zbog čitave afere, objašnjava sad svima koji ga pitaju, da je Handke austrijski patriot, da je pre nekoliko dana bio na prijemu u austrijskoj ambasadi u Parizu i tom prilikom „emotivno primetio kako nikad do sada nije video toliko žena u dirndlu" ("dirndl", tradicionalna austrijska nošnja, vrlo skupa i danas, istorijski gledano statusni simbol bogatih zemljoposednika, prim. V.K.).\nEvo i jednog Fejsbuk zapisa sa stranice Ivana Ristića, kustosa bečkog Leopold-muzeja: "Kvalitetne bečke novine Standard su danas objavile jednu zabrinjavajuću informaciju. Prema pouzdanim izvorima, austrijski pisac PH je 1999. navodno bio u posedu jugoslovenskog pasoša. Kako sam i ja u istom vremenu, sve do 2001. posedovao isti takav dokument, ovom prilikom prijavljujem sam sebe policijskim organima zbog istog delikta."\nKad pomislite, te rečenice je ustvari rekla istorijski pogrešna osoba. Da ih je u to isto vreme izgovorio prestolonaslednik Karađorđević, uz to i napravio što je rekao, Srbija bi danas možda bila ustavna kraljevina. A verovatno ne bi bila ni bombardovana – nije ni za NATO psihološki jednostavno ubiti kralja dok stoji na Terazijama i polaže popravni iz istorije.\nLista s pojašnjenjima koju je pre nekoliko dana (1.11.) za skandinavski, delom i američki prostor, objavila izdavačka kuća Petera Handka, ispunila je svrhu zbog koje je i napisana. Kad Mats Malm kaže da Švedska akademija "više ne vodi nikakva istraživanja u tom smislu", znači da je zadovoljna "Zurkampovim" dokaznim materijalom.\nNemački radio iz Kelna: "Posle međuanrodne kritike zbog dodele Nobelove nagrade za književnost Peteru Handkeu, njegov izdavač se obratio švedskim medijima dugim pismom. Taj dokument bi rebalo da ispravi sve pogrešne tvrdnje – ali on nije uverljiv. Tekst je drsko naivan, ili računa na našu naivnost, (…) to nije nikakva objektivna analiza, već tekst s namerom – podići prodaju, izbeći moralnu odgovornost."\nFrankfurtski FAZ: "Da li su pojašnjena "Zurkampa" herojski čin ili bezobrazluk?".\nMimo službenih kanala sa Švedskom akademijom, saopštenje "Zurkampa" ne pomaže da se Handkeovo delo očisti od političkih konotacija. Handkeovi branitelji polaze od toga da kad se razgovara o Handkeu treba govoriti o literaturi, a ne o politici. Iz "Zurkampovih" 25 strana sada proizilazi suprotno, da je Handke politički autor kome je potrebna politička odbrana, što je šlagvort koji njegovi kritičari nisu propustiti.\nBez javnog odjeka prolaze i pasaži iz Zurkampove reakcije iz kojih je jasno da je Handke bio vrlo kritičan prema Slobodanu Miloševiću i srpskoj strani u ratu u Bosni. Ali taj deo se čini nezanimljiv i nemačko-austrijskim kritičarima i srpskim apologetama Petera Handkea.


Intervju Silajdžić: Ako se ne ukine policija RS-a, u čemu bi bile promjene? | TEME | DW | 23.02.2007\nIntervju Silajdžić: Ako se ne ukine policija RS-a, u čemu bi bile promjene?\nU Sarajevu je jučer poslijepodne propala još jedna runda razgovora o reformi policije. Srpska strana pristaje na sve, samo ne na ukidanje policije Republike Srpske. Medjutim ako ne dodje do ukidanja policije manjeg BH entiteta, gdje su tu onda promjene, pita se član BH- predsjedništva i lider Stranke za Bosnu i Hercegovinu Haris Silajdzić, s kojim je razgovarao Azer Slanjankić.\nČlan predsjedništva BiH i lider Stranke za BiH Haris Silajdžić


Modularni telefoni: zeleniji i duže žive | Mozaik | DW | 06.12.2018\nModularni telefoni: zeleniji i duže žive\nIako su pametni telefoni prilično mali, to što ih ima tako mnogo znači i da se za njihovu zamenu konstantno troše ogromne količine resursa. Pritom se ne misli samo na plastiku i staklo, što je vidljivo spolja.\nNjihove elektronske komponente sadrže materijale kao što su koltan i zlato – rude do kojih se često dolazi uz velike troškove. Pa i sama proizvodnja pametnih telefona takođe iziskuje dosta energije. U suštini, nedavna studija istraživača sa Univerziteta Mekmaster u Kanadi pokazala je da 85 odsto emisija koje izaziva mobilni telefon dolaze – iz proizvodnje.\nKako smanjiti taj negativni uticaj pametnih telefona na životnu sredinu?\n„Računica je jednostavna. Ukoliko bi se telefon koristio duplo duže, tada bi trebalo da se proizvede samo pola od tog broja telefona“, izjavio je nedavno Džej van Abel, holandski preduzetnik, osnivač kompanije „Ferfon“, koja je u decembru 2015. godine lansirala prvi komercijalno dostupni modularni smartfon.\nDžej van Abel, osnivač kompanije „Ferfon“\nModularni dizajn je ključni faktor da bi se obezbedila dugovečnost: „Što je lakše popraviti uređaj, to on duže može da ostane operativan. A to je bolje i za životnu sredinu“, kaže je Samuel Valdek, izvršni direktor kompanije „Šift“.\nNjegova kompanija pravi modularne telefone tako da ih izričito popravljaju ili nadograđuju – sami vlasnici. To je nešto što je praktično nemoguće kod većine uobičajenih uređaja.\nKorisnici takođe mogu da vrate svoje uređaje u zamenu za popust za novi, bez obzira na njegovu starost ili stanje, a originalna prodajna cena uključuje depozit, koji se kupcima vraća ako na kraju vrate i telefon. I većina, čini se, to i radi.\n„Koliko znamo, do sada je bačen samo jedan od naših uređaja“, kaže suosnivač kompanije „Šift“ Karsten Valdek. „To je bila jedna dama u Austriji koja je pokušala sama da nadogradi telefon, ali nažalost nije shvatila kako funkcioniše naš sistem nadogradnje.“\nSvi ostali su, dodaje Valdek, na kraju vraćeni tamo gde su i napravljeni. Tim u „Šiftu“ ih onda popravlja, a gde god je to moguće, delove koji ne mogu da se poprave – reciklira.\nBraća Valdek kažu da žele da budu sigurni da će moći da nastave snabdevanje rezervnim delovima. Ne nedavnom Sajmu održivog razvoja, Samuel Valdek izvukao je bateriju iz svog „Šift-fona“.\n„Zapravo imamo kalup za baterije koji koristimo na svim našim uređajima. Tako, možemo da budemo sigurni da ćete uvek da dobijete novu bateriju za vaš telefon“.\nUprkos interesovanju za njihove proizvode, oni odbijaju da dovedu spoljne investitore kako bi brže razvili kompaniju.\n„To je i obećanje našim kupcima – nas nije moguće kupiti. To činimo da bismo obezbedili da ćemo biti tu i narednih godina“, kaže Karten Valdek.\nBraća Valdek, Karsten i Saumel\nAli takve posvećenost ima i svoje mane. „Šift“ nije imao problema da pronađe mušterije, ali kompanija se sada bori s tim kako da proizvede dovoljan broj telefona kako bi zadovoljila potražnju. Ona, naime, uglavnom nema dovoljno operativnog kapitala za kupovinu elektronskih komponenti u velikim količinama.\nKompanija je takođe posvećena tome da svoje materijale nabavlja na održiv način – to je koncept koji je započeo i „Ferfon“. Umesto pokušaja da se izbegnu konfliktne zone poput Demokratske Republike Kongo (DRC), gde se nalaze mnoge ključne sirovine potrebne za pravljenje pametnog telefona, „Ferfon“ sarađuje s lokalnim partnerima i na održivim rudarskim projektima koji takođe pomažu lokalno stanovništvo ponudom radnih mesta.\n„Šift“ ima drugačiji pristup i radi sa kompanijama koje sertifikuje nemački Savezni institut za geografske nauke i prirodne resurse (BGR). Takođe, u svojim telefonima zamenili su kolton keramičkim kondenzatorima. Ipak, Karsten Valdek priznaje da je teško da kompanija veličine „Šifta“ izvrši stvaran uticaj na tom području.\n„Od 2014. godine proizveli smo gotovo 30.000 pametnih telefona. Pogodite koliko smo zlata koristili u procesu. Manje manje od 100 grama. U čitavoj istoriji ’Šifta’.“\nKopanje zlata može da bude veoma prljav proces, pri čemu rudnici sa otvorenim kopovima često uništavaju čitave eko-sisteme i emituju toksične hemikalije kao što su cijanid i živa koji se upotrebljavaju za ekstrakciju plemenitih metala.\n„To je vrlo važno pitanje“, nastavio je Valdek, „naročito za velike proizvođače koji koriste mnogo materijala. Ako promene način na koji dolaze do svojih materijala tada bi se video stvarni uticaj.“\nAutor Harald Francen\nKljučne reči pametni telefoni, smartphone, modul, nadogradnja, mozaik\nTrajni link https://p.dw.com/p/39Yu3


Novi Put » Novi program obuke Filijale NSZ u Jagodini\nNaslovna // Ekonomija // Novi program obuke Filijale NSZ u Jagodini\nNovi program obuke Filijale NSZ u Jagodini\ndatum unosa Aug 02, 2019\nJavni poziv za privatne poslodavce počeo je 17. jula i traje do 29. novembra. Filijala pokriva deo troškova obuke, a cilj je unapređivanje kompetencija i nedostajućih znanja kod zaposlenih lica\nnačelnik Odeljenja za programe zapošljavanja, preduzetništvo, obrazovanje i obuke\nNacionalna služba za zapošljavanje u Jagodini raspisala je 17. jula javni poziv za učešće u finansiranju programa koji se odnosi na realizaciju obuke već zaposlenih lica u 2019. godini kod privatnih poslodavaca. Program se realizuje kako bi zaposleno lice steklo dodatna znanja i veštine na mestu gde već radi, sa ciljem unapređivanja sopstvenih kompetencija i nedostajućih znanja.\nProgram je namenjen privatnim poslodavcima koji u poslednje dve godine redovno isplaćuju poreze i doprinose i koji imaju lica koja su zaposlena kod njih na neodređeno vreme duže od šest meseci:\n-Vrste obuka koje mogu da se sprovode su obuke sa posebnim ili opštim usavršavanjem. Posebno usavršavanje bi značilo da zaposleni kod poslodavca steknu dodatne veštine i znanja koja su delimično prenosiva na druge privredne subjekte i druge delatnosti. Pod opštim usavršavanjem bi se smatralo sticanje dodatnih znanja i veština koje bi bile primenljive i za druge privredne subjekte, kao i za druge delatnosti –rekao je Dušan Živanović, načelnik Odeljenja za programe zapošljavanja, preduzetništvo, obrazovanje i obuke.\nPoslodavac bi trebalo da plati licenciranom izvođaču obuke, a Nacionalna služba za zapošljavanje bi pokrila jedan deo troškova:\n-Taj deo troškova koji mi pokrivamo može biti za ovo posebno usavršavanje, do 25 posto ukupnih opravdanih troškova obuke ili najviše do 100.000 dinara. Za opšte usavršavanje je do 60 posto ukupnih troškova obuke ili najviše do 100.000 dinara. Što se broja zaposlenih tiče, čiju obuku možemo da finansiramo, situacija je sledeća: ako poslodavac ima do petoro zaposlenih, možemo učestvovati u finansiranju jednog zaposlenog. Ako ima od 6 do 14 zaposlenih, možemo dvoje njih, a ako ima preko 15 njih, onda je to 20 posto od ukupnog broja zaposlenih –rekao je Živanović.\nIz filijale u Jagodini napominju da se radi o interesantnom programu jer su privatni poslodavci već bili zainteresovani za ovakve vrste subvencija. Ugovorna obaveza prema Nacionalnoj službi za zapošljavanje bila bi da lice koje je obučavano bude zadržano na istom radnom mestu dve godine posle završetka obuke. Javni poziv traje do 29. novembra.\ntagovi: biro, nacionalna sluzba za zaposljavanje


Više od 150 osnovaca i srednjoškolaca takmičilo se danas u beogradskoj Osnovnoj školi "Vladimir Ribnikar" u programiranju robota u okviru akcije "Bitka za znanje".\nTakmičenje je podrazumevalo tri grupe učesnika. Jedno od njih je finale državnog takmičenja u programiranju "mBot" robota, a nadmetalo se 30 osnovnoškolskih timova sa po tri predstavnika. Prvo mesto osvojila je OŠ "Vuk Karadžić" iz Beograda.\nSvi smo čuli za veštačku inteligenciju, a sada genije iz "Tesle" stvara robote sa PRAVIM IQ!\nNOVI USPEH MATEMATIČARA Mladi programeri iz Matematičke gimnazije osvojili tri medalje u Bugarskoj\nSećate li se robota-psa koji nam je UTERAO STRAH u kosti? Ovako se bori sa ČOVEKOM\nZatim su se odvijale i kvalifikacije za svetsko prvenstvo u edukativnoj robotici koje će se održati novembra ove godine u Kini. Od ukupno 17 timova, u kategoriji osnovnih škola su "ulaznicu za Šangaj" osvojili domaćini iz OŠ "Vladislav Ribnikar", dok će Srbiju u kategoriji srednjoškolaca u Šangaju drugu godinu za redom predstavljati "Politehnika – škola za nove tehnologije".\nNa prošlogodišnjem WER takmičenju u Kini ekipa "Politehnike" osvojila je nagradu za najbolju prezentaciju svoje zemlje i rada u robotici.\nUčenici "Politehnike" primile nagrade i diplomu\nTreći deo današnje "Bitke za znanje" podrazumevao je i finale "Little Bits" takmičenja namenjenog osmacima. Oni su izlagali robote napravljene od "Little Bits" setova koje su dobili na prošlogodišnjem takmičenju. Cilj donacije bio je da što više dece počne da programira još u uzrastu osnovne škole, kažu organizatori.\nFoto: M.M. / RAS Srbija\n- Još uvek nisam smislio ime, ali ovo služi za igranje igrica, fliper zapravo. Ima bateriju, napajanje, LED diodu. Ima i ventilator da hladi igrača, jer igrač koji gubi, on se nervira, pa se znoji - objašnjava Aleksandar Živković iz kragujevačke osnovne škole "Radoje Domanović".\nFliper osmaka iz Kragujevca\nOvaj mali genijalac nam je demonstrirao kako se igra fliper novog doba: naime, osnovna "konstrukcija" povezana je sa mobilnim telefonom, a naredbe se izdaju putem blututa!\nRadnik Gugla napisao je da ŽENE NISU POGODNE za tehničke poslove. Stigao je NJIHOV ODGOVOR\nROBOTI PRETE RADNIM MESTIMA Radnici na istoku Evrope SVE UGROŽENIJI\nNagradu za najkreativniji i najfunkcionalniji model robota osvojila je OŠ "Nikolaj Velimirović" iz Šapca koja je predstavila modele robota koji zalivaju i mere vlažnost zemljišta.\nPrvo su bili rivali, a onda su se svi učesnici fotografisali zajedno\nSvim učesnicima i njihovim nastavnicima čestitao je Saša Stojanović, pomoćnik ministra za digitalizaciju u prosveti, naglasivši da su svi oni pobednici.\n- Cilj je da se ovakva takmičenja omasove i da u budućnosti može da učestvuje više učenika. Ja sam imao kompjuter, ali ne ovakve uslove za programiranje pre par godina kada sam bio vaših godina - iskreno je čestitao, pa se malo i našalio Stojanović.\nBESPLATNO NA UTAKMICU Osnovcima 10.000 ULAZNICA za meč Srbije sa Rumunijom\nOTIŠAO PUTIN, VRATILE SE GUŽVE Petak, kiša i popodnevni špic doveli do stvaranja DUGAČKIH KOLONA\nBeograd se posle jučerašnjeg vanrednog stanja tokom posete ruskog predsednika Vladimira Putina, u kojem su dominirale prazne ulice, vratio u normalu pa su ovog poslednjeg radnog dana u nedelji gužve na sve strane - od autoputa, Gazele, Pančevačkog mosta, Takovske, Autokomande...\nBorba gradskih vlasti protiv bespravnih građevinskih investitora se nastavlja, a kao jedno od naselja u kojima će inspektori imati dosta posla pokazala se i palilulska Borča.\nSP DRUGE DIVIZIJE U HOKEJU Srbija pregazila Izrael


Sport - Opcija - Part 75\nAMERIČKI FUDBAL: "New England Patriots" ponovo šampioni\nNju Ingland Pejtriotsi ponovo su šampioni u američkom fudbalu, pošto su u finalu, Superbowlu, najvećem sportskom i medijskom događaju u SAD, sinoć u Atlanti savladali Los Anđeles Remse sa 13:3. Predjsednik Donald Tramp je rekao da je utakmicu gledao sa 700 ljudi u odmaralištu "Mar a...\nLEGENDA SKIJAŠKIH SKOKOVA Preminuo Mati Nikenen\nLegenda skijaških skokova Finac Mati Nikenen preminuo je u 56. godini, javili su finski mediji. Finski "Nedjeljnik" prvi je javio da je Nikenen juče preminuo. Read more\nTRAGEDIJA Rukometaš Novak Bošković izvršio samoubistvo\nPoznati rukometaš i bivši reprezentativac Srbije Novak Bošković (29) ubio se danas u kući u Crvenki. Read more\nPREKO JAPANA DO PEHARA Katar prvi put fudbalski šampion Azije\nFudbaleri Katara novi su šampioni Azije, pošto su u velikom finalu pobedili Japan sa 3:1. Na stadionu "Zajed Sports" u Abu Dabija fudbaleri koji su domaćini na narednom Svetskom prvenstvu stigli su do prve titule u istoriji. Japan je sa četiri titule i dalje rekorder na azijskom...\nFIFA GA IZNERVIRALA Dijego Maradona pozvao Zvonimira Bobana da se potuku\nDijego Armando Maradona, trener meksičke ekipe Dorados de Sinaloa, nakon poraza u nacionalnom kupu od Zakatopeka (0:1), “obrušio” se na čelnike FIFA. Na udaru su bili Đani Infantino, predsednik Svetske fudbalske federacije, i Hrvat Zvonimir Boban, koji obavlja funciju generalnog...\nStrana 75 od 144...72737475767778...


Europska komisija odobrila Fortenova grupi kupnju Mercatora - Kanal 5\nEuropska komisija bezuvjetno je odobrila Fortenovi kupnju Mercatora, smatrajući da transakcija ne izaziva zabrinutost u pogledu tržišnog natjecanja u Europskom gospodarskom prostoru.\nOdobrenom koncentracijom, Fortenova grupa stječe kontrolu nad Poslovnim sistemima Mercator. Komisija napominje da je transakcija dio šireg restrukturiranja Fortenovina prethodnika Agrokora, a zapravo se Mercator ponovno uključuje u istu grupu društava kojoj je pripadao od 2014. kada je Agrokor stekao kontrolu nad Mercatorom, sve do travnja 2019. kada je na Fortenovu prenesena sva imovina, osim Mercatora.\n“Tijekom ispitnog postupka Komisija je primila povratne informacije od brojnih lokalnih i međunarodnih konkurenata, dobavljača i klijenata Fortenove i Mercatora, među kojima su proizvođači robe široke potrošnje, veleprodajni dobavljači i trgovci na malo. Komisija je na temelju svojeg istraživanja tržišta utvrdila da se prijavljenom transakcijom neće bitno smanjiti izravno tržišno natjecanje u nabavi i veleprodaji svakodnevne robe široke potrošnje”, stoji u objavi.\nZAGREB Regulacija prometa - 22. rujna, Europski dan bez automobila


Gas krenuo prema Slovačkoj i Turskoj\nRuski gas stigao je danas preko Ukrajine do slovačke granice, a krenuo je i prema Bugarskoj I Turskoj. Kako je preneo Itar-tas, na slovačko-ukrajinskoj granici, na kontrolnoj gasnoj stanici registrovan je dolazak ruskog gasa, ali je posle izvesnog vremena pritisak u cevima počeo da pada, a uzroci se razjašnjavaju. Ruski gas je već krenuo i prema Bugarskoj, a očekuje se da će stići u naredna 24 sata, saopšteno je u Sofiji. U turskoj gasnoj kompaniji Boras Itar-Tasu je rečno da je Ukrajina počela isporuke gasa u pravcu Turske kroz Bugarsku.


PDP DOBOJ: Posvetiti se rješavanju demografskog problema i pronatalitetnoj politici – Glas Regije\nIz dobojskog PDP-a kažu da su krenuli sa realizacijom svojih četrnaest mjera populacione politike za grad Doboj koje su, kako ističu, pažljivo kreirali.\n– Posljednjih godina svjedoci smo velikih migracionih kretanja, odliva reproduktivne radne snage, kao i smanjene stope nataliteta. Dolazimo do nespornog zaključka da je natalitet temelj ekonomskog razvoja, dok bi pronatalitetna politika predstavljala strateško pitanje. Pri analizi stanja ciljnih grupa za potrebe ovog dokumenta ekspertizu su obavila lica koja raspolažu metodološkim i sadržajnim znanjem o problemu. Zamisao je da se demografski problem rješava kroz ovaj dokument koji podrazumijeva mjere koje se mogu sprovesti na nivou lokalne zajednice, a ne zahtijevaju prevelika finaksijska sredstva – kaže Olivera Nedić, predsjednica Foruma žena dobojskog PDP-a.\nNedićeva dodaje da su u proces izrade ovog dokumenta uključivali “i one kojih se taj problem i ta politika najviše tiču, kako one koji je kreiraju i izvode, tako i one na koje se odnosi”.\nSlobodan Vasiljević, odbornik ove stranke u lokalnoj skupštini, kaže da rad i zalaganje na polju pronatalitetne politike već daju pozitivne rezultate.\n– U fazi usvajanja budžeta grada za 2019. godinu PDP je predložio set mjera koji se odnosi na pronatalitetnu politiku. Gradska vlast je našla razumijevanje i na naš prijedlog za tekuću godinu uvećala dio budžeta koji se odnosi na porodicu, omladinu i djecu sa 100 na 200 hiljada maraka, što smatramo vrlo pozitivnim, pa s pravom možemo reći da naše zalaganje u oblasti pronatalitetne politike već daje rezultate – ističe Slobodan Vasiljević, odbornik PDP-a u Skupštini grada Doboj.\nOn dodaje da u narednom periodu očekuje realizaciju još nekoliko od četrnaest predloženih mjera.\n– Za realizacijju svih predloženih mjera je potrebno oko 600.000 maraka, ali mi ćemo izabrati prioritete i u okviru odobrenih sredstava krenuti u realizaciju. Nastavićemo sa konstruktivnim radom u organima gradske vlasti – rekao je Vasiljević.\nDoboj, Olivera Nedić, Partija demokratskog progresa, pdp, Slobodan Vasiljević\n« Nekoliko naselja u Doboju i Petrovu u nedjelju bez struje\nHoroskop za subotu, 16. mart »\n19. Maja 2019., 19:33


Čelendž kup: Konjuh u subotu protiv Kiprana – Svijet Rukometa\nHome / Evropa / Čelendž kup: Konjuh u subotu protiv Kiprana\nČelendž kup: Konjuh u subotu protiv Kiprana\nRedakcija 5. Oktobra 2017.\tEvropa 523 Views\nNakon dva uzastopna poraza, prvo na domaćem terenu od Izviđača, a potom juče u gostima kod Bosne iz Visokog (28:24), naredne subote od 20,30 sati Konjuh u Gradskoj dvorani dočekuje ekipu HC Proddeftiko iz kiparskog grada Paphos. Meč se igra u okviru Čelendž kupa.\nTim povodm danas je održana press koneferencija na kojoj su novinarima uoči ove utakmice govorili predstavnici ova dva kluba. Ekipa iz Kipra već je stigla u naš grad i trener Hristos Kristodol pun je hvale za domaćine:\n“U Živinicama smo srdačno dočekani i zahvaljujemo se našim domaćinima. Naš klub smo formirali prije 20 godina i zadovovljni smo što smo se uspjeli plasirati u Euro kup.Zahvalni smo na iskazanom gostoprimstvo našim domaćinima u ovom lijepom gradiću koji je sličan Paphosu, s tim što smo mi na moru.Kao trener odlično poznajem ekipu, koja je sastavljena od marljivih pojedinaca, neki već imaju 30 godina i od prvog su dana u ekipi, tako da smo neke od njih angažovali i kao trenere mlađih selekcija. Klub je amaterski i s ljubavlju gajimo i njegujemo rukometnu igru”.\nTrener Konjuha Žikica Milosavljević je optimista pred subotnju utakmicu:\n“Znam iz iskustva kako je igrati ovakve utakmice, ali nam je cilj da pružimo dobru igru nakon dva poraza u prvenstvu. Pobjeda sa solidnom razlikom će nam omogućiti lijepo putovanje na Kipar, gdje bi u opuštenoj atmosferi izborili povoljan ukupni skor i prolaz dalje u Čelendž kupu.Izviđač i Bosna su nas izbacili iz pobjedničkog ritma i ovo je obaveza više da izborimo pobjedu”.\nGolman Enes Sirćo je pozvao publiku da dođe u što većem broju i podrži ekipu do konačne pobjede:\n“Atmosfera u ekipi je odlična i uz pomoć publike jurišamo na pobjedu.Mada smo na početku sezone i odigrane tek tri prvenstvene utakmice, očekujem da ćemo pružiti dobru igru, jer smo imali i mnogo pripremnih utakmica, tako da mogu reći da spremno dočekujemo ekipu sa Kipra. Za sve nas izlazak u Evropu mnogo znači, tako da ćemo dati sve od sebe da pobjedom zasluženo izborimo plasman u naredno kolo Čelendž kupa”.\nUtakmica između Konjuha i Proddeftika igra se u subotu, 7.oktobra, u Gradskoj dvorani Živinice, sa pšočetkom u 20,30 sati. Utakmicu sude Bjelorusi-braća Jurij i Valerij Buškević, a delegat je Boris Vukašinović iz Srbije.


Bregzit: obratite pažnju na ovih šest tema - BBC News na srpskom\nZa tačno godinu dana, Britanija će napustiti Evropsku uniju. Bez obzira na skoro pa bezbroj članaka, analiza i objašnjenja, ceo proces je još pun protivrečnosti.\nNemojte da mi verujete na reč. Protekle tri nedelje sam proveo u razgovorima s najrazličitijim ljudima - od irskih uzgajivača punokrvnih konja, preko direktora građevinskih firmi i nuklearnih naučnika, do vozača taksija. I sve njih zanima kud plovi ovaj brod.\nUvideo sam da ljudi koji podržavaju izlazak i ostanak nisu u stanju da vode konstruktivan razgovor. Oni koji žele izlazak, bave se velikim političkim temama - kako preuzeti kontrolu i slično - dok se grupa koja zagovara ostanak bavi detaljima.\nPredsednik Saveta EU Donald Tusk sa pismom o namerama Velike Britanije da izađe\nZato mnogi među onima koji su glasali za ostanak ne mogu da prihvate da je tako važna politička odluka doneta na referendumu.\nIstovremeno, vlada je posvećena sprovođenju Bregzita, ali ne postoji dogovor u vezi sa konkretnim stvarima, a vreme za upoznavanje sa detaljima ističe.\nAko postoji jedna stvar o Bregzitu koja je sve jasnija kako vreme prolazi, to je da je u pitanju neverovatno složen proces. Kao paranje džempera ili vraćanje već ispečenog kolača u prvobitno stanje - izaberite sami svoju metaforu, ali je suština ista.\nNijedna razvijena industrijska privreda nije do sada probala da uradi nešto slično ovome - da u rekordno kratkom periodu izađe iz stanja podeljenog suvereniteta koji je stvaran više od 40 godina i preispita blisku privrednu saradnju sa susedima.\nNije ni čudo što smo svi pomalo zbunjeni. Objasniti nekome šta je Bregzit je kao pokušati da držite sapun u mokrim rukama.\nAli na ovom mestu, bez posebnog reda, predstavićemo vam nekoliko stvari u vezi sa Bregzitom na koje treba da obratite pažnju.\n1. Direktne posledice\nAko se uskoro postigne dogovor o pravima građana - prvenstveno građana EU u Velikoj Britaniji - tek tada će se nazreti šta su „direktne posledice".\nTo je jako važan princip Evropskog suda pravde, jer znači da će građani moći da se pozovu na evropsko pravo pred nacionalnim sudovima.\nU ovom slučaju, ugovor o istupanju Britanije, na osnovu evropskog prava, možda će biti direktno upisan u britansko zakonodavsto, umesto da se usvaja posebna regulativa kojom bi se omogućilo sprovođenje Bregzita.\nZvaničnici Evropske unije su mislili da je Velika Britanija pristala na ovo, ali ako se ispostavi da to nije slučaj, pojaviće se novi problemi.\nTvrda ili meka granica - Tereza Mej i irski premijer Leo Varadkar\nNe radi se samo o granici ili posledicama Bregzita na Severnu Irsku, iako je to dosta važno.\nUkupno 80 odsto irskog izvoza ide u Veliku Britaniju ili se transportuje kroz ovu zemlju. Britanija je izrazito važna za irske energetske izvore, a nijedna druga zemlja u EU ne zavisi od ishoda Bregzita kao Irska.\nAko se ne nađe neko kreativno rešenje, sadašnja propusna granica će nakon Bregzita otvrdnuti - biće uvedena pasoška i carinska kontrola. To će jako usporiti protok robe i ljudi.\n„Gotovo da ne postoji oblast života u Irskoj u kojoj se neće osetiti posledice", izjavio je Toni Koneli, autor knjige „Bregzit i Irska".\nTo znači da je Dablinu potreban dobar dogovor s Velikom Britanijom posle Bregzita. Međutim, to ne isključuje da će Irska biti tvrd pregovarač.\nIrci se drže mantre da mora da se postigne dogovor sa svih 27 članica EU, a strpljenje u odnosu sa britanskim političarima se polako topi.\nRoboti sastavljaju šasije za Lend Rover\nAna Volas, direktorka sektora za političke odnose u konsultantskoj kući Prajs Voterhaus Kupers, pričala mi je o slučaju fabrike u Velsu u kojoj su odlučili da zamene radnike iz EU mašinama, umesto da zaposle lokalnu radnu snagu.\n„Bili su svesni da će to ionako morati da urade tokom narednih pet godina", rekla je. „Ali sposobni menadžeri i već sada misle o tim stvarima."\nTa činjenica nam ukazuje da je Bregzit samo manji deo mnogo šire privredne debate, u susret novoj tehnološkoj revoluciji.\nAutomatizacija će promeniti živote radnika šta god da se desi (te promene su već vidljive). Ali će efekti Bregzita ubrzati taj proces.\nDa li je to pozitivna posledica promene? Pored rizika, ona uvek donosi i nove mogućnosti.\n4. Tržište rada\nKo će brati ove jabuke?\nKraj slobode kretanja građana iz Evropske unije možda će dovesti do liberalizacije imigracione politike Velike Britanije kad je u pitanju ostatak sveta.\nOvo nije iznenađenje za mnoge ekonomiste koji su već upućeni u procese imigracije, ali ispostaviće se da to nije ono za šta je glasala većina ljudi koji podržavaju izlazak.\nVelikoj Britaniji je i dalje potrebna sveža radna snaga kako bi privreda funkcionisala.\nGrupa Migrejšn Voč počela da je da zagovara stvaranje novih programa za sezonske radnike iz EU, kao i mlade ljude koji imaju između 18 i 30 godina kojima će biti dozvoljeno da rade u Velikoj Britaniji do dve godine.\nMeđutim, migraciona politika ne znači da Britanci sami biraju ko će im doći. Drugi takođe moraju da žele da se žive i rade u Britaniji.\nZajenički evropski torus - ZET\nZajednički evropski torus (ZET) u Oksfordšajru se smatra jednim od najznačajnijih naučnih eksperimenata u Velikoj Britaniji. Dugoročni cilj je proizvodnja neograničene rezerve čiste energije korišćenjem nuklearne fuzije.\nAli, ZET je deo Evropske agencije za atomsku energiju (Euratom). Pored napuštanja Evropske unije, Velika Britanija izlazi iz svih evropskih tela i agencija.\nProblem je što finansiranje organizacije ZET ističe krajem 2018. godine. Pošto budući odnosi između Euratoma i Velike Britanije posle Bregzita nisu uređeni, niko sa sigurnoću ne može da tvrdi odakle će stići novac za ovaj projekat.\nMožda mislite „Neće ga valjda ugasiti?"\n"Bavim se istraživanjem fuzije i po definiciji samo optimista ", kaže Ijan Čepmen, direktor Britanske agencije za atomsku energiju.\n"Ipak svi su nervozni i žele rešenje u najkraćem vremenskom roku."\n6. Maglom odsečeni od kontinenta\nVerovatno ovo već znate, ali nije zgoreg ponoviti: kad je Bregzit u pitanju, niko nema predstavu šta budućnost nosi.\n„Pratim britansku političku scenu skoro 50 godina", izjavio je istraživač javnog mnjenja Piter Kelner. „Ali nikada ranije nisam bilo toliko nesiguran u vezi sa pravcem kojim se politika kreće. Gledamo u planinu koja je obavijena maglom. Ne vidimo prolaz, ne znamo šta je na drugoj strani."\nIako deluje da bitka za Bregzit traje čitavu večnost, ključna fazna još nije ni počela. Pratite nas i javićemo vam sve novosti.. .\nReč je o navodno presudnom dogovoru, ali očekuju se problemi sa Škotskom i Irskom.


Twelve South PlugBug Duo 12-1706 USB punjač utičnica USB s UK adapterom, s SAD adapterom, s adapterom za Australiju | Conrad.hr\nTwelve South PlugBug Duo 12-1706 USB punjač utičnica USB s UK adapterom, s SAD adapterom, s adapterom za Australiju\nKat. br.: 1932455\nŠifra proizvođača: 12-1706\nPlugBug Duo iz Twelve South je međunarodni 2.1A USB punjač za iPad / iPhone / iPod i ostale USB punjive uređaje koji se mogu koristiti samostalno i s Apple MacBook napajanjem. Omogućuje upotrebu samo jedne utičnice bilo gdje u svijetu za opskrbu svih…\nProizvođač: Twelve South\nPlugBug Duo iz Twelve South je međunarodni 2.1A USB punjač za iPad / iPhone / iPod i ostale USB punjive uređaje koji se mogu koristiti samostalno i s Apple MacBook napajanjem. Omogućuje upotrebu samo jedne utičnice bilo gdje u svijetu za opskrbu svih vrsta USB kablova za punjenje napajanja do 2.1A i istovremeno punjenje svih MacBookova s Apple MagSafe napajanjem.\nObavezan proizvod za one koji istovremeno pune više uređaja i imaju malo USB priključaka na raspolaganju. MacBook se nastavlja puniti i istovremeno postoje 2 USB priključka.\nOpseg isporuke uključuje pet adaptera za najčešće mrežne izlaze (EU, Velika Britanija, SAD, Australija, Kina).\nSve u jednom punjač za MacBook i dva dodatna uređaja kao što su iPad, iPhone ili Apple Watch\nBrzo punjenje za iPad, tablete i druge uređaje s 2.1A ulazom za punjenje\nKompatibilno s Apple MagSafe napajanjem i USB kablovima za punjenje (nisu uključeni)\n5 adaptera za napajanje (EU, Velika Britanija, Aus, Kina)


2019. /Protesti u BiH koji su obilježili godinu: Od zlostavljane djece do gladnih rudara / Radio Sarajevo\nFoto: Dž. Kriještorac/Radiosarajevo.ba/Protest medicinara\n09. 01. 2020. u 07:05:00 M. Rener Smajović\nDesetine protesta održano je prošle godine u našoj zemlji.\nGledajući razloge održavanja, bilo ih je više od 30. Gledajući broj dana, daleko više jer neki su protesti trajali danima, neki ulaze u svoj četvrti mjesec, a neki su „samo“ nastavak borbe za istinu koja se prenijela iz prethodnih godina poput mirnih okupljanja građana za Dženana i za Davida.\nDženan Memić stradao je u februaru 2017. godine i od tada njegova porodica nastoji otkriti istinu o onome što se desilo. Od početka tvrde da je ubijen i ukazuju na nepravilnosti u pravosuđu.\nI porodica Davida Dragičevića se od maja prošle godine bori za istinu o stradanju ovog mladića. Skupove grupe Pravda za Davida policija je u Banjoj Luci rastjerivala, građane kažnjavala, branjeno im je okupljanje i paljenje svijeća za Davida, uništavano „Davidovo srce“. Ali ovaj pokret na kraju je godine prerastao u stranku i nastavit će da se bori.\nNa ulicu su u godini s kojom smo se pozdravili prije devet dana izlazili i studenti, rudari, zdravstveni radnici, novinari, pacijenti, borci, navijači. Građani su negdovali zbog deponija, migranata, tražili su pravdu za bolesnu i zlostavljanu djecu.\nVeć u januaru 2019. smo imali protest demobilisanih boraca pred Federalnim parlamentom, tek jedan u nizu kojima smo svjedočili. Na ulici su bili i u februaru i sve dok nije usvojen Zakon o pravima demobilisanih boraca i članova njihovih porodica.\nU aprilu smo imali i prvi online protest radnika, i to onih zaposlenih u trgovini, koji traže samo ono što im i pripada, a to je slobodan dan za praznike. U tome još nisu uspjeli.\nIsti mjesec u štrajk su stupili i rudari jame Omazić RMU Banovići, a rudari su nažalost u protestima bili i u septembru. Čak su oni iz jama Stranjani i Stare jame RMU Zenica stupili u štrajk glađu, najteži oblik iskazivanja nezadovoljstva. Noć su proveli tu. Dan ranije oko 600 rudara bilo je i pred Vladom FBiH.\nDrama u Banovićima: Na rudare poslali specijalce\nJuni i juli su također obilježili radnički protesti. Pogađate već – zbog neuvezanog staža, problema čije rješavanje brojni nikada ne dočekaju. Tako smo pred zgradom federalne vlade u Sarajevu gledali radnice Borca, Krivaje, a pješice su iz Viteza za Sarajevo kretali radnici Vitezita. Radnike Aluminija gledali smo tokom cijele godine i u Sarajevu i u Mostaru i pred firmom, i pred centralom HDZ-a i na ulici. Ostali su zapamćeni njihovi zvižduci i psovke upućeni Draganu Čoviću.\nMaj je bio u znaku protesta pred VSTV-om na koji je građane pozvao i ni više ni manje nego - ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić.\nCijelu su godinu obilježili i protesti građana zbog deponije Uborak Mostar. Ulaz u deponiju su blokirali u više navrata, a posljednji put, u decembru, počeli su im stizati i prekršajni nalozi u iznosu od 500 KM i to nakon što je, kako su sami posvjedočili, policija bila brutalna prilikom deblokade.\nMještani naselja oko deponije su od 4. decembra pred deponijom 24 sata dnevno. Traže njeno zatvaranje i nemaju namjeru odustati.\nZbog deponije, ovaj put sarajevske, protest je bio u septembru. Nešto ranije, krajem jula, ispred ambasade Hrvatske se okupila grupa aktivista iz organizacije Climate Save Bosnia zbog odluke Hrvatske da gradi deponiju nuklearnog i radioaktivnog otpada na granici sa BiH.\nI jesen je bila burna.\nPosljednji dan septembra protestovali su i novinari zbog sve većih pritisaka na njih. Okupljanje je počelo ispred prostorija FK Sarajevo, a nakon što su dvije osobe, koje su se predstavile kao navijači tog kluba, 27. septembra prisilile zaposlenike portala Radiosarajevo.ba da izbrišu tekst o hapšenju navijača tima s Koševa u Bjelorusiji.\nProtestovali su i navijači FK Sarajeva, ali 4. decembra, nakon otkaza Husrefu Musemiću.\nOd 2. septembra u štrajku su radnici zaposleni u zdravstvu Kantona Sarajevo. Nema naznaka da će se njihovi zahtjevi riješiti.\nKS / Medicinari uzvikuju ispred Vlade KS: Napolje, napolje!\nNo, prava nisu ugrožena samo medicinarima u Sarajevu. I zaposlenici SKB Mostar bili su u štrajku upozorenja, doktori iz USK održali su protestnu šetnju 4. marta nakon što su dvije sedmice proveli u generalnom štrajku. U maju su nezadovoljstvo iskazali i doktori medicine i stomatologije s područja cijele Federacije BiH koji su tražili reprezentativnost sindikata.\nU vrlo rizičan protest odlučili su se pacijenti na dijalizi. Okupili su se 30. oktobra pred Kliničkim centrom Univerziteta u Sarajevu, nezadovoljni što nema transplantacija i siti višegodišnjeg, višedecenijskog života na dijalizi odlučili se isključiti s aparata. Srećom, isti dan dobili su obećanja iz Vlade FBiH pa su protest prekinuli.\nU novembru je zabilježen i mirni protest građana Tuzle zbog najave otvaranja migrantskog centra. Nezadovoljstvo situacijom s migrantima i izbjeglicama iskazalo je i nekoliko stotina građana Bihaća, Bileće.\nOno zbog čega se srce stezalo od tuge i srama bile su fotografije štićenika Zavoda za zbrinjavanje mentalno invalidne djece i omladine u Pazariću na kojima se vidi kako su vezani za krevete, radijatore... Fotografije je objelodanila zastupnica Sabina Ćudić. Nije dugo trebalo da građani ogorčeni izađu na ulicu. Protesti su bili višednevni, a proširili su se na Zenicu, Tuzlu, Mostar. O zlostavljanju djece izvijestili su svjetski mediji.\nJoš jedna teška priča natjerala je građane pred KCUS – zbog odbijanja liječenja maloljetne Nadin Smajlović.\nProtestvovali su studenti, oni iz doma u Nedžarićima zbog loših uvjeta stanovanja i decembra bez grijanja. Protestvovali su i roditelji učenika koji pohađaju Richmond Park koledž u Bihaću zbog hapšenja direktora ove škole Fatiha Keskina.\nU decembru je stotine studenata Farmaceutskog i Stomatološkog fakulteta, te Fakulteta zdravstvenih studija u Sarajevu protestovalo zbog dvomjesečnog prekida nastave.\nŠta nam govore ovi protesti i je li ih bilo malo ili puno?\nAmer Osmić, sociolog, kazao je da se, kada se sagleda broj protesta, vidi da građani nisu generalno mnogo nezadovoljni, te da su protesti bili lokalnog karaktera.\n„Tog građanskog nezadovoljstva koje bi obuhvatilo cijelu državu nije bilo u 2019. godini, izuzmemo li protest u RS u vezi s pokretom Pravda za Davida. Protestovali su oni koji su direktno bili pogođeni određenom odlukom ili situacijom. Da ima građanske solidarnosti nismo mogli primijetiti. Ono što ja vidim kao razlog jeste da građani generalno ne vide da će protestima biti bolje, a drugi razlog je što se građanski aktivizam iz realnog prenio u cyber prostor, na društvene mreže uglavnom, na kojima građani iskazuju nezadovoljstvo“, dodao je Osmić.\nNapravio je paralelu s 1. majem koji se obilježava kao Praznik rada.\n„Veliki je broj nezaposlenih, po nezaposlenosti mladih smo drugi u svijetu, a taj praznik tretiramo kao mogućnost da odemo na izlet ili da se družimo, a ne da se, kako to rade savremene demokratije, iskaže nezadovoljstvo“, rekao je Osmić.\nTagovi: protesti Bosna i Hercegovina Amer Osmić nezadovoljni građani rudari ljekari učenici zlostavljanje djece Zavod Pazarić David Dragičević Dženan Memić Fatih Keskin VSTV Dragan Mektić migranti Bihać Bileća Hrvatska Tuzla Zenica Mostar Sarajevo DEPONIJA UBORAK KCUS liječenje Nadin Smajlović dijaliza Banja Luka\n! / Radnici Sarabona nisu iznenađeni optužnicom, ali su razočarani: Trebalo je 19 godina\n! / Zvijezda FK Sarajevo otkrio zašto je podržao navijače na protestima


Siledžije tukle čoveka rukama, nogama i ŠIPKOM\nIzvor: OkRadio.rs, 14.Mar.2018, 12:22\nPripadnici MUP-a u Vranju, po nalogu zamenika tužioca, odredili su zadržavanje do 48 sati D.S (51) i D.N. (26) iz okoline Vranjske Banje, zbog postojanja osnova sumnje da su u saizvršilaštvu izvršili krivično delo teška telesna povreda. Njih dvojica se terete da su 11. marta ove godine, najpre rukama i nogama, a zatim i metalnom šipkom tukli pedesetjednogodišnjeg muškarca u neposrednoj blizini njegove kuće u mestu kod Vranjske Banje i naneli mu teške telesne povrede. Prema nezvaničnim saznanjima, muškarac je zadobio povredu opasnu po život u vidu hematoma mozga. Osumnjičeni su uz krivičnu prijavu privedeni Osnovnom javnom tužilaštvu, a...\nRadio Televizija Vojvodine: Dva Vranjanca uhapšena zbog prebijanja\nBlic: Uhapšene dve osobe koje su metalnom šipkom pretukle muškarca\nPretukli muškarca metalnim šipkama\nIzvor: JužneVesti.com, 14.Mar.2018\nMuškarac iz okoline Vranjske Banje teže je povređen nakon što su ga u blizini njegove kuće, najpre rukama i nogama, a potom i metalnim šipkama pretukla dvojica muškaraca. Osumnjičeni su uhapšeni i određen im je jednomesečni pritvor.\nU okolini Vranjske Banje muškarac pretučen metalnom šipkom\nIzvor: JuznaSrbija.info, 14.Mar.2018\nKako su saopštili u PU Vranje, policija je uhapsila dvojicu muškaraca D.S. (51) i D.N. (26), obojica iz okoline Vranjske Banje, zbog sumnje da su pretukli muškarca starog 51 godinu i nanali mu teške telesne povrede...Sumnja se, da su privedeni 11. marta, rukama i nogama, a potom i metalnom šipkom...\nKomšiju pretukli metalnom šipkom\nIzvor: juGmedia, 14.Mar.2018\nUhapšeni su i pritvoreni D.S (52) i D.N. (26) iz okoline Vranjske Banje zbog sumnje da su metalnom šipkom pretukli svog sugrađanina, starog 51 godinu, saopšteno je danas iz PU Vranje...Njih dvojica se terete da su 11. marta ove godine, najpre rukama i nogama, a zatim i metalnom šipkom tukli pedesetjednogodišnjeg...


Novobečejski bajkeri u ulozi Deda Mraza | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNovobečejski bajkeri u ulozi Deda Mraza\nSre dec 30\nViše od 30 bajkera moto kluba „Road Runners” iz Novog Bečeja okupilo se u prostorijama Kancelarije za mlade opštine Novi Bečej kako bi podelilo novogodišnje paketiće deci iz socijalno ugroženih porodica.\nBajkeri su tokom prethodnih meseci organizovali više humanitarnih akcija, tokom kojih je skupljen novac od kojeg je kupljeno ogrevno drvo za dve porodice.\nNakon ovog lepog čina u prostorijama Kancelarije za mlade organizovana je podela paketića sa Deda Mrazom. Deca su tom prilikom počašćena sokovima i grickalicama, dok su im na video – bimu puštani crtani filmovi i novogodišnje pesmice. Podelu paketića organizovao je moto klub „Road Runners”, dok je Turistička organizacija i Kancelarija za mlade opštine Novi Bečej pomogla u realizaciji.


Prihodi od poreza pokazuju oporavak ekonomije u FBiH – Biznis.ba\nNaslovnaBiHPrihodi od poreza pokazuju oporavak ekonomije u FBiH\nPrihodi od poreza pokazuju oporavak ekonomije u FBiH\nobjavljeno 03. sep 2020. u 11:55\nFederalna vlada je na današnjoj sjednici u Mostaru prihvatila pregled naplate poreznih prihoda i doprinosa na teritoriji FBiH za juli 2020. godine.\nKada ukupan raspoloživi dio prihoda od indirektnih poreza s Jedinstvenog računa sagledamo na za period 1.1. – 31.7.2020. godine, u poređenju sa istim periodom 2019. godine, još je prisutan negativan trend. Ukupna naplata iznosi 1.503,4 miliona KM i manja je za deset posto u odnosu na isti period prethodne godine.\nZa period 1.1. – 31.7.2020. godine ukupni prihodi po osnovu doprinosa iznose 2.039,8 miliona KM i manji su za 2,3 posto u odnosu isti period 2019. godine.


TotalCar.rs » LA 2011: Porsche 911 (991) i Panamera GTS (video)\n0 komentara 4945 pregleda\nPorsche je na Salonu automobila u Los Anđelesu predstavio novu 911 Carreru S (2012) i Panameru GTS (2013), a oba automobila možete videti na gornjem video snimku.\nPodsećanja radi, najmlađi član Porscheove porodice pokreće 2.8-litarski I6 motor sa direktnim ubrizgavanjem koji obezbeđuje 400 KS i 440 Nm obrtnog momenta. Snaga se do zadnje osovine prenosi pomoću sedmostepenog ručnog menjača ili sedmostepenog PDK (Porsche Doppelkupplung) koji poboljšava performanse automobila.\nSa ručnim menjačem ubrzanje od 0 do 100 km/h postiže se za 4.5 sekundi. 911 Carrera S sa PDK menjačem od nule do stotke ubrzava za 4.3 sekunde, a u Sport Plus modu vožnje na opcionom Sport Chrono paketu to vreme iznosi 4.1 sekundu. Maksimalno razvija 304 km/h.\nPanameru GTS pokreće modifikovani 4.8-litarski V8 motor bez turbokompresora. Njegove brojke nešto su više u odnosu na Panameru S: 430 KS pri 6.700 o/min i 520 Nm obrtnog momenta, 0-100 km/h ubrzanje postiže za 4.5 sekundi uz maksimalnih 288 km/h.


PSIHOPATOLOGIJA SVAKODNEVNOG ŽIVOTA, I TOM - Sigmund Frojd | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nSigmund Frojd je smatrao da se osnovne ljudskog ponašanja nalaze u svakodnevnom psihološkom životu. U svojoj Psihopatologiji sistematski istražuje simptome, prirodu i činioce (nasledne, organske i socijalne) patoloških stanja i procesa u mentalnom životu. Zašto zaboravljamo imena, strane reči, namere... Da li čitamo/pišemo pogrešno ili čitamo/pišemo ono što želimo da čujemo... O svemu tome Frojd govori na način koji je blizak ne samo stručnjacima ove oblasti već i svakodnevnom čitaocu. Ugledajući se na Frojda koji je prve analize radio na samom sebi, i mi možemo preispitati i primeniti njegove teorije na sebi ili ljudima iz naše okoline.\nKomentari čitalaca - PSIHOPATOLOGIJA SVAKODNEVNOG ŽIVOTA, I TOM\nTekst komentara - PSIHOPATOLOGIJA SVAKODNEVNOG ŽIVOTA, I TOM:\n2 + 2 = 8, 3, 4, 5