Mauricius v červenci | Last Minute\nMauricius v červenci - Last Minute\nDovolená v Paradis Beachcomber Golf Resort & Spa - Mauricius v červenci - Last Minute v termínu od 03.07.2022 do 14.07.2022.\nProstě super, nemám co vytknout, včetně vstřícného a operativního jednání pana Vojtěch Petruňa Ck Invia\nDovolená v Veranda Paul And Virginie Hotel And Spa - Mauricius v červenci - Last Minute v termínu od 03.07.2022 do 12.07.2022.\nDovolená v La Mariposa - Mauricius v červenci - Last Minute v termínu od 03.07.2022 do 15.07.2022.\nDovolená v Veranda Pointe Aux Biches (Pointe Aux Piments) - Mauricius v červenci - Last Minute v termínu od 03.07.2022 do 15.07.2022.\nDovolená v La Mariposa - Mauricius v červenci - Last Minute v termínu od 03.07.2022 do 12.07.2022.\nDovolená v La Mariposa - Mauricius v červenci - Last Minute v termínu od 03.07.2022 do 17.07.2022.\nUrčitě můžu doporučit. Hotel splňuje 5*. Nic nám nechybělo vše bylo perfektní a určitě se sem znovu vrátíme. Pláž skvělá, bazén také. Obsluha nejlepší co jsem kde zažila.\nDovolená v The Westin Turtle Bay Resort & Spa - Mauricius v červenci - Last Minute v termínu od 03.07.2022 do 12.07.2022.\nNejlevnější Mauricius v červenci - Last Minute\nNejlevnější dovolenou Mauricius v červenci - Last Minute pořídíte v 3hvězdičkovém ubytování La Mariposa. Svou rekreaci s odjezdem/odletem v neděli 3. července 2022 a příjezdem/příletem v úterý 12. července 2022 si rezervujte online za bezkonkurenčně nejlevnější prodejní cenu 41 497 Kč. Rekreace v resortu Tamarin je v délce 10 dní - 9 nocí je a se stravou formou snídaně. Tato výhodná letní nabídka je od cestovní agentury Invia.cz s garancí nejlevější ceny. Invia na svém webu informuje také o současné situaci na Mauriciu a o podmínkách pobytu v ubytovacím zařízení La Mariposa v souvislosti s koronavirem. K rezervaci si můžete pro klidný pocit z cestování dokoupit balíček cestovního pojištění, které vás v případě nesnází s koronavirem ochrání na cestě, i v případě jejího storna. La Mariposa je situován v letovisku Tamarin. Doprava do letoviska Tamarin je v rámci této nabídky ✈ letecky, s letenkou z letiště Vídeň. Využijte nejlevnější Super Last Minute na Mauriciu v létě o prázdninách s průměrnou recenzí 98 % dle 6 referencí od hodnotících návštěvníků (nejlepší hotel má hodnocení 100%, nejhorší ubytování má hodnocení 0%).\nLuxusní Mauricius v červenci - Last Minute\nChcete zažít jedinečnou dovolenou na Mauriciu? Zkuste přepychový luxusní 5hvězdičkový The Westin Turtle Bay Resort & Spa v letovisku Grand Baie. Termín odjezdu/odletu je v neděli 3. července 2022 a datum příjezdu/příletu je v úterý 12. července 2022. Pobyt je v délce 10 dní - 9 nocí s možností rezervovat online v aktuální prodejní ceně 56 129 Kč se stravou formou polopenze. Tato lákavá nabídka pobytu je od cestovní agentury Invia s garancí nejvýhodnější ceny. U Invie zjistíte také informace o aktuální situaci na Mauriciu a o podmínkách dovolené v The Westin Turtle Bay Resort & Spa v souvislosti s Covidem. Pro bezpečné cestování si lze k online rezervaci zakoupit balíček cestovního pojištění, které vás v případě nesnází s koronavirem ochrání na cestě, během rekreace i v případě jejího zrušení. Do lokality Grand Baie, kde se ubytování The Westin Turtle Bay Resort & Spa nachází, se dostanete ✈ letecky, s letenkou z letiště Vídeň. Nechte se hýčkat luxusem na nádherné letní dovolené Super Last Minute na Mauriciu. Průměrná recenze The Westin Turtle Bay Resort & Spa je 84 % podle referencí od 6 hodnotících návštěvníků (nejlepší hotel má hodnocení 100%, nejhorší hotel má hodnocení 0%).\nMauricius v červenci - Last Minute - nejlepší recenze\nNejlepší recenze 98 % má ze 50 nejbližších zájezdů odpovídající vašemu výběru 3hvězdičkový La Mariposa. Recenze je udělená na základě 6 hodnotících uživatelů. Den odjezdu/odletu je neděle 3. července 2022 a den příjezdu/příletu je pátek 15. července 2022. Aktuálně si můžete rezervovat online ubytování v tomto zařízení v ceně 54 289 Kč. Pobyt je se stravou formou polopenze v délce 13 dní, 12 nocí. Tato nabídka je od cestovní agentury Invia s garancí nejlevnější ceny na trhu. Invia zastupuje většinu cestovek v tuzemsku. Invia na svých stránkách uvádí aktuální informace o lokalitě Mauricius a o podmínkách dovolené v souvislosti s Koronavirem. U Invie lze pro příjemné cestování bez stresu dokoupit pojištění na cestu chránící při problémech s Covidem, během dovolené i během cestování, či zrušení pobytu. Do lokality Tamarin, kde se ubytování La Mariposa nachází se dostanete ✈ letecky, s letenkou z letiště Vídeň. Užijte si nádhernou letní dovolenou Super Last Minute na Mauriciu v létě o prázdninách s nejlepší recenzí v rezortu Tamarin podle referencí od 6 hodnotících návštěvníků. Hodnocení tohoto ubytovacího zařízení je 98 % ze 100 % (nejlepší hodnocení je 100%, nejhorší recenze je 0%).\nPro zobrazení všech volných termínů dovolené, všech rezortů a Last Minute zájezdů na Mauricius vyberte úvodní stránku v Mauriciuslastminute.cz - dovolená Mauricius a Last Minute zájezdy 2022 a 2023. Vaší dovolenou: Mauricius v červenci - Last Minute můžete lépe vybrat pomocí vyhledávání v horní nebo levé části stránek. Jednoduše zvolíte jednu nebo více lokalit, termín odjezdu/odletu nebo příjezdu/příletu, typ dopravy a stravu. Termín od: vyplňte datum nejbližšího odjezdu nebo odletu na Mauricius. Termín pobytu do: vyberte datum nejpozdějšího návratu nebo příletu z dovolené.\nChcete to nejlepší ubytování v červenci - Last Minute, zajímá vás pouze luxusní dovolená? Podívejte se na ty nejlepší hotely na Mauriciu. Pokud je pro vás důležitá cena a zajímají vás pouze nejlevnější zájezdy na Mauricius, můžete svůj výběr vyběr zůžit na Mauricius v červenci - Last Minute levně případně se můžete podívat na slevy u konktrétních zájezdů. Svůj výběr dovolené na Mauriciu můžete zůžit také na zájezdy s garancí nejnižší ceny, kterou nabízí největší cestovní agentura v ČR Invia, zastupující více 300 cestovních kanceláří působících na českém a slovenském trhu. Řazení hotelů a dalších ubytovacích zařízení dle recenzí je velmi užitečná věc, jak vybrat tu nejlepší dovolenou podle hodnocení lidí, kteří se podělili o své zkušenosti. Recenze se zobrazují v levém dolním rohu fotografie formou celkového hodnocení ubytování a počtu ohodnocení.\nNevybrali jste si v Mauriciuslastminute.cz žádný vhodný pobyt podle vašich představ? Pro dovolenou na Mauriciu můžete vyzkoušet například také web Dovolená Mauricius. Zajímají vás možnosti rekreace Last Minute v jiných zemích? Co se podívat na jinou oblíbenou dovolenou Last Minute jako Itálie Last Minute, Jordánsko Last Minute nebo například Kanárské ostrovy Last Minute či Kapverdské ostrovy Last Minute.


Krásné šatičky Next 6-9měs. - Kutná Hora\nHlavní stránka > Děti > Sukýnky a šatičky > Inzerát č. 89733519\nKrásné šatičky Next 6-9měs.\nŠatičky vhodné na svatbu,focení, vítání občánků a pod., krásné a kvalitní od Nextu, vel. 6-9 měs.\nV reálu hezčí než vyšly na fotkách... barvičky jemné růžovo šedé, jsou protkané třpytivou růžovou nitkou (což foták moc nepobral), podšité, vzadu celé na knoflíky, super stav. Prodám za 65kč + pošta nebo možno osobně kdekoliv po trase Litovel-Čáslav- Mladá Boleslav\nKrásné růžové srdíčkové šatičky vel.104/110 zn.Kik - [23.5. 2018]\njako nové, 1x oblečené, modré již prodané\nKrásné šatičky vel.110/116 zn.HaM SLEVA - [23.5. 2018]\nmodré s fialovými srdíčky, růžové s motýlky, kvalitní 100% bavlna, moc hezké, cena 89,- za ks\nLetní šatičky s tygříky, vel.122/128, zn.H&M - [23.5. 2018]\n- pohodlné, vzdušné letní šatičky - vhodné na tělo, příp.i na vrstvení, možné i na pláž na plavky apod. - složení: 100% bavlna - uvedená vel.122/128, 6/8 let - nošené, ale stále krásné, jasné barvy, neoprané - hezký letní motiv Rozměry: celková délka: 67cm délka od průramků: 52cm šířka ...\nLuxusní šatičky Next - [23.5. 2018]\ndrobný prací chlup, Next, 3 měsíce (6 kg), zapínání na zádech, kvalitní pevná látka, krásně zpracované


Rok 1968 ...k účasti na výpravě je vybrán pro své fenomenální jazykové znalosti. Co kdy přečetl, to si - na rozdíl od nás všech ostatních - také pamatuje. Lehce střídá angličtinu s francouzštinou, francouzštinu s němčinou, němčinu s italštinou, ruštinou, ...včetně arabštiny a jazyka swahili. Může nás kdykoli na požádání zásobovat jakýmkoliv potřebným datem nebo jménem s celým rodokmenem...\nTakhle viděl osmadvacetiletého Luboše Kropáčka jeho kolega Petr Bárta během expedice Lambaréné, vedoucí přes třináct afrických států a převážející zdravotnický materiál do nemocnice Alberta Schweitzera v gabonském Lambaréné. To bylo před dvaatřiceti lety. Ve výčtu schopností a dovedností menšího muže s pečlivě střiženými vousy lze pokračovat. To nejdůležitější ale skrývají oči. Optimismus, kombinovaný s důvěrou v lidi někdy až zarážející...\nCo vás dovedlo k zájmu o Orient a Afriku?\nK tomu mě dovedl osud a musím říct, že jsem osudu vděčný. Po maturitě v roce 1957 jsem nebyl kvůli špatnému kádrovému původu přijat na vysokou školu. Odešel jsem tedy pracovat do Pragoexportu - úřednická práce, osm hodin denně. A já toužil po cestování. Tak jsem si úřednická léta zkrášloval studiem indologie, indických jazyků. A po dvou letech mi konečně dali doporučení ke studiu na vysoké škole. Indologii ale bohužel neotvírali. A tak mi u přijímací komise doporučili, ať to zkusím s arabštinou. Přeorientoval jsem se tedy z indologie na arabštinu a později si k ní přibral ještě afrikanistiku.\nŠpatný kádrový profil?\nOtec byl právník. Navíc ve státních službách - za první republiky pracoval jako soudce a potom na ministerstvu spravedlnosti. Konec života strávil jako pomocný státní notář, protože byl nepohodlný...\nAle i později jste měl problémy s vyšší mocí...?\nV době normalizace. Já jsem nikdy nevstoupil do KSČ a řečeno tehdejším jazykem jsem se "neangažoval". A když se tehdy v roce 1974, opět řečeno tehdejším jazykem, "zkvalitňoval" kádrový stav fakulty, bylo mé postavení neudržitelné. Navíc jsem byl věřící křesťan. Na fakultu jsem se pak vrátil až v roce 1990. Na tutéž židli, k týmž úkolům.\nPo odchodu z fakulty jste pracoval jako překladatel a tlumočník. Bylo vám to bližší než pedagogická činnost?\nNení snadné říci, co mi bylo bližší. Kdybych býval zůstal na fakultě, mohl jsem to v publikační činnosti dotáhnout mnohem dál, než když jsem byl na 17 let vyřazen... Na druhé straně jsem měl možnost cestovat a v 70. letech jsem byl téměř jediný, kdo mohl arabštinu tlumočit. Vzhledem k věku jsem dnes velmi rád, že jsem se mohl na fakultu vrátit a využít nabytých zkušeností a postřehů.\nJste odborníkem na islám. Kdy jste navštívil svou první muslimskou zemi?\nV roce 1967 se situace a poměry uvolňovaly a tehdejší Československo mělo rozvinutou výměnu postgraduálních stipendií s Násirovým Egyptem. No a já jsem se také vešel do stanovené kvóty. Strávil jsem tam jeden školní rok.\nMěl jste za sebou roky studií. Překvapilo vás v Egyptě něco?\nVždycky jsem byl a jsem věřící křesťan. Tím je dán i můj zájem o náboženskou problematiku. Při studiu arabistiky jsem se vždycky s mimořádným zájmem věnoval otázkám islámu. A tam existoval živý islám. Hovořil jsem s desítkami věřících, zjišťoval jsem, jak jim jejich muslimská víra pomáhá snášet někdy těžké, třebas materiální, podmínky. Ta víra v nich byla hluboko, hluboko zakořeněná.\nVracel jste se často do muslimských zemí?\nHodně často. V 70.-80. letech jsem se živil jako tlumočník a styky mezi Československem a arabskými zeměmi byly na vzestupu, přitom tlumočníků se nedostávalo. A tak jsem jezdil já.\nMáte mezi arabskými státy své oblíbence?\nVšude jsem nalezl něco, co se mi líbilo, co mě oslovilo. Arabský svět není jednotný. Libyjec je jiný než Egypťan nebo Jemenec...\nTím spíše by se měli najít oblíbenci...?\nMá práce s sebou nesla, že jsem tyto země s výjimkou ročního pobytu v Egyptě navštěvoval víceméně jenom na kratší dobu. Týden, maximálně dva. A musím říct, že se mi opravdu líbilo všude. Těšil jsem se vždy právě na to osobité, co tam naleznu.\nKterou zemi jste navštívil nejčastěji?\nMyslím... nejspíš Sýrii.\nJste věřící křesťan. A dějiny křesťanství a islámu jsou zejména dějinami střetů. Věříte ve shodu?\nV minulosti nepochybně docházelo k velmi mnoha střetům. A tyto střety měly své fáze. Jednou byla iniciativní ta strana, jindy druhá. Dnes prožíváme prostřednictvím moderních médií bezprostředně to, co se děje na druhém konci zeměkoule. Naši muslimští sousedé evropské pevniny jsou dnes i našimi partnery v tom našem novém světě a není jiné možnosti než se vzájemně poznávat a obohacovat. Je to cesta jediná. Alternativou by přeci byl pouze nějaký ozbrojený střet a ten by poškodil všechny.\nSázíte tedy na dohodu...?\nJá pro ni i aktivně pracuji! Účastním se některých forem křesťansko-islámského dialogu. To je sféra duchovní... Snažím se přispět i k tomu, čemu se říká "dialog civilizací". Úsilí, na kterém se podílejí některé hlavy států a na své úrovni i orientalisté. Prostě lepší vztahy na základě vzájemné znalosti.\nZní to akademicky. Není to příliš vysoká úroveň? Co to praktické střetávání kultur v běžném životě?\nMohla by být. Ale situace se lepší. Lidé si přejí překonat předsudky vůči tomu, na co se kdysi dívali jako na cizí. Dnes se s "exotickými" lidmi setkáváme na ulicích...\nA není právě to ten problém, že je potkáváme?\nPodívejme se na západní Evropu. Tam mají zkušenosti s hromadným přistěhovalectvím. Ze severní Afriky do Francie, z Pákistánu a Indie do Velké Británie, z Maroka nebo Turecka do Belgie a Holandska. Ve Francii žijí 4 miliony muslimů a je z tohoto hlediska zemí číslo jedna. Domácí obyvatelstvo vytvořilo leckde občanské iniciativy pomáhající svým novým spoluobčanům. Vznikly tak modely vzájemného chování a lidé se naučili překonávat některé předsudky.\nCo se stane ve chvíli, kdy si tito přistěhovalci uvědomí sami sebe a začnou se politicky organizovat? Neohrozí to v současnosti vyvážené politické systémy?\nTakovéto znepokojující úvahy existují. Počet muslimů - ať už přistěhovalců, anebo potomků z druhé a třetí generace - žijících ve státech EU se odhaduje na 11-13 milionů. Přišli za prací a našli tu svůj domov a novou vlast. Mnozí - patrně většina - se snaží být plně loajální s novou vlastí a vedle svých starých hodnot přijali hodnoty nové. Dokonce se integrují do stávajících politických struktur. Představte si, že v Nizozemsku Turek pan Čörüš dokonce kandidoval na poslance za křesťanskodemokratickou stranu! Přistěhovalce ale najdeme i v jiných stranách, většinou levicově orientovaných, což je reakce na vzestup krajní pravice např. Le Pena ve Francii.\nOtřáslo někdy něco vaší důvěrou v islám?\nVraždění turistů v Egyptě, masakry v Nigérii... Podobné události nesu velice těžko. Důvěrou v islám... Atentátníci nemají právo dovolávat se islámu, jak činí. Teroristé v Alžírsku například během několika posledních let vystupňovali svoji činnost během svatého měsíce ramadánu. Ze svých studií vím velmi dobře, že ramadán věřícím ukládá nejen povinnost nejíst a nepít od úsvitu do západu slunce, ale i nemluvit hrubě, nehádat se. Ten, kdo ty kampaně organizoval, nemá právo dovolávat se islámu. To je zneužití.\nJe to skutečně věc menšin? Nezrcadlí to většinový názor?\nJe to problém malých a hlučných skupin. Bohužel je zákonem novinařiny, že o miliony lidí, kteří žijí slušným a poctivým životem, se média nezajímají. Píše se vždycky o několika darebácích.\nPřemýšlel jste někdy o konverzi k islámu?\nNaprosto ne. Já jsem věřící katolík a nalezl jsem ve své víře tu potřebu jistoty.\nVaše práce je hlavně o jazycích. Kolik řečí umíte?\nAktivně pracuji se všemi světovými jazyky.\nAngličtinou, francouzštinou, němčinou, italštinou. O něco hůře španělštinou a číst mohu také portugalsky, holandsky a slovanskými jazyky. No a pak některé jazyky semitské a africké. Arabština, stará církevní etiopština. Pokud jde o africké jazyky, je na prvním místě svahilština, kterou vyučuji na fakultě.\nCestovatelským milníkem ve vašem životě byla Expedice Lambaréné. Jak vypadala příprava?\nNebylo to snadné. Musíme si uvědomit, že to byla 60. léta - bylo tu sice na jedné straně uvolnění, ale na druhé straně lidé nebyli zvyklí, že by někdo tímto způsobem cestoval. Naše výrobní podniky také nebyly zvyklé, že by se na ně někdo obracel o pomoc. Když jsme žádali o podporu, což je dneska běžné, překvapilo je to. Později se v nich probudila chuť k jakési solidaritě s těmi mládenci. Nejvíc nám pomohl tehdejší podnik pro vývoz automobilů Motokov, protože jsme se mu zavázali, že budeme pracovat na propagaci vozů Tatra, což jsme poctivě dělali.\nKdy to bylo za těch 257 dní expedice nejhorší?\nNejhorší byl průjezd Kongem (tehdy Zairem). Na tom by se asi všech osm účastníků shodlo. Několikrát jsme byli ohroženi na životě. Několikrát nás přepadli zairští vojáci a považovali nás za žoldnéře. Velice tvrdě nám vyhrožovali. Tehdy se uplatnila klidná, mírová diplomacie, která byla mým úkolem. Pokládám za jeden ze svých největších úspěchů a přínosů pro expedici, že jsem s těmi, co nás ohrožovali, dospěl vždy nakonec k nějaké dohodě.\nNejhorší situace nastala, když jsme dojeli k řece Lubilash, kde byl zničený silniční most. Zbýval jedině most železniční. My jsme ale věděli, že nemůžeme naložit auto na vlak, protože naše Tatra je příliš vysoká pro železniční profil. Tak jsme se šli menší skupina čtyř lidí podívat, zdali bychom se přes most nedokázali dopravit po vlastní ose. Jenže vesničané o nás podali zprávu místním vojenským jednotkám a ty na nás čekaly před mostem a tam na nás regulérně zaútočily. Díky tomu, že jsme se okamžitě vzdali, jsme zůstali na živu. Pod odjištěnými samopaly nás pak dopravili zpátky na železniční stanici.\nPrý jste rozuměl, že vás chtějí zlikvidovat...?\nTi vojáci mluvili špatně francouzsky a potom jazykem lingala. Já lingala běžně nerozumím, ale ze situace to bylo naprosto evidentní.\nVe chvílích, kdy mi šlo o život, jsem byl klidný a vyrovnaný. Ale bylo v tom určité nervové napětí, a to i u ostatních kolegů. To nervové napětí se vybilo večer. To je velmi smutná zkušenost... Večer toho dne, kdy nám šlo o život, místo abychom cítili úlevu a radost, převládla strašná nervozita a my jsme se začali strašně hádat kvůli úplným hloupostem. Jen aby se to napětí, co tam bylo napěchované, uvolnilo.\nNež jste vyrazil na Lambaréné, prožil jste jako student v Egyptě šestidenní válku mezi Egyptem a Izraelem. Jak jste ji vnímal?\nNa to nikdy nezapomenu. Stoupalo napětí až k hranici nesnesitelnosti. Na ulicích, v televizi, v rozhlase... Například Egypťané věděli, že Izrael má velmi silné letectvo. Ti prostí lidé měli někdy takové jednoduché představy, jakým způsobem by například letadla mohla bombardovat Káhiru. A bránili se třeba tak, že zabarvili autům světlomety a nechali jen úzký průzor. Když válka skutečně vypukla a egyptské letectvo bylo zničeno na zemi, docházelo ke scénám, kdy si někdo na ulici zapálil cigaretu a davy volaly: Itfi n-núr! Itfi n-núr! Okamžitě zhasni! Lidé měli představu, že hořící cigareta postačí k identifikaci města.\nHodně do vašeho života zasahovala politika. I do české arabistiky?\n(dlouhá pomlka) ...Jistě že zasahovala. V případě arabistiky byl ku prospěchu ten fakt, že vládnoucí komunističtí bossové zařadili některé arabské země do rubriky "oddíly světového revolučního hnutí". Jako všechny ideologické nálepky to samozřejmě byl nesmysl. Oni vedli arabským světem i hranice třídně rozděleného světa! Byla tedy dána možnost studovat arabistiku jakožto jazyk potenciálních spojenců, zatímco studium hebraistiky bylo od poloviny 70. let na fakultě zcela vymýceno.\nDneska se učí všemu...\nDotkl se arabských států rozpad SSSR?\nZánik bipolárního světa se na Blízkém východě bezprostředně odrazil. Arabsko-izraelský konflikt byl zařazen na mapu celosvětového soupeření za studené války. I spory mezi jednotlivými arabskými státy se dostaly do této polohy. Jednu stranu podporoval Západ, druhou SSSR. To skončilo. Bohužel v téže době, kdy svět prožíval euforii z konce studené války, na Blízkém východě v srpnu 1990 Irák okupoval Kuvajt. Vytvořilo se nové ohnisko napětí, které vyvrcholilo mnohonárodnostní vojenskou operací Pouštní bouře.\nVy sám tuto operaci schvalujete?\nV podstatě ano. Nevím o žádném jiném řešení. Potom, co bylo Iráku zabráněno vojenskou operací v okupaci Kuvajtu, nastoupil mírový proces na Blízkém východě, zejména směrem k izraelsko-palestinskému urovnání.\nTen vázne na mrtvém bodě...\nDnes už ne. Od doby, kdy zvítězil Ehud Barak, se mírový proces zase pohnul...\nV posledních měsících bombardoval Izrael Libanon.\nAno. Ale zároveň se dá očekávat, že budou realizovány sliby premiéra Baraka a Izrael se stáhne z jihu Libanonu. To bude další pokrok. Důležité je, aby ten mírový proces dospěl co nejdříve k dohodě mezi Izraelem a Sýrií a aby dopadl dobře i ten proces, který nepochybně už brzy vyústí ve vyhlášení palestinského státu.\nVy jste vlastně...\nUrčitě. Sledujete arabský svět už dlouhou dobu. Nastal během této doby nějaký výrazný posun z hlediska životního stylu nebo hodnot?\nNa prvém místě je potřeba říci, že lidé na Blízkém východě jsou lidé končícího 20. a počínajícího 21. století. To je první věc. Materiální civilizace, kterou mají k dispozici, je civilizací této doby. Mají k dispozici tytéž Internety, tatáž elektronická zařízení, kterými disponuje západní svět. Další věcí je islamizace života, která nastoupila od 70. let v mnoha zemích a společenských prostředích. Cesta zdůraznění jednoho pevného, neměnného mravního řádu, který se promítá do právního řádu jménem jediné závazné pravdy. To je protiklad proti euroatlantickému prostoru, kde nabyla vrchu postmoderna. Velký vliv těch, kteří hlásají islamizaci ve společnosti, vidíme i na něčem takovém, jako je oblečení. Když jsem v roce 1967 studoval v Egyptě, tak naprostá většina studentek chodila prostovlasá. Dneska si hlavu pečlivě zahalují.\nJestliže to činí z osobního rozhodnutí, jestliže jsou přesvědčeny, že je to správné, pak si myslím, že ani ve smyslu vlastních hodnot nemáme právo jim to vyčítat. Špatné by bylo, kdyby to byl výsledek tlaku, který je nutí, aby se izolovaly.\nNení to právě tak, že jsou nuceny, a kdyby měly možnost, rozhodly by se jinak?\nDomnívám se, že to nemůžeme shodit takhle jednoduše ze stolu. Turecko je z muslimských zemí nejreformnější a sekulární charakter státu tvrdě hájí turecká armáda, která zasahuje proti každému, kdo by chtěl prosazovat tradiční islámské hodnoty. A v tomto Turecku v minulých letech několikrát studentky pořádaly demonstrace za to, aby mohly chodit se zahalenou hlavou do školy.\nNení to výsledek působení otců?\nTím by se asi taková demonstrace mladých děvčat dala těžko vysvětlit. Může tam být vliv rodinné výchovy, ale to není totéž.\nK obrazu současného arabského světa patří embargo na některé státy a režimy. Nesnaží se tak euroamerické státy prosadit své cíle a hodnoty?\nI takovýto prvek v téhle složité politické hře může být. Jistěže, nejdůležitější roli hrají zájmy. Ale mohou být i některé prvky, které znamenají, že porušování lidských práv překračující určité meze nelze tolerovat a svět si toho všímá. Například Taliban, který zavádí ve jménu islámu podmínky velmi kruté k místnímu obyvatelstvu. Myslím, že je nutné zvažovat všechny jednotlivé případy.\nChtěl jste se někdy na Blízkém východě nebo v Africe usadit?\nO tom jsem nikdy neuvažoval. Ale vážně jsem uvažoval o tom, že bych adoptoval malé africké dítě. Neměl jsem ale k tomu rodinné předpoklady.\nJe mi jedenašedesát. Já se těším, že budu mít vlastní vnouče.\nKdybych se vás zeptal, zdali po těch letech studia skutečně rozumíte arabskému způsobu života, arabskému systému hodnot, arabskému uvažování?\nMyslím, že odpovědět obecně kladně na tuto otázku by si asi nemohl dovolit nikdo. Jsou velké rozdíly v mentalitě obyvatel jednotlivých arabských států. Maročan nemyslí jako Egypťan nebo Iráčan. Ty rozdíly jsou velmi značné a projevují se i v tom, že Arabové se na mnoha otázkách neshodnou ani mezi sebou. A někdy ani uvnitř země. Ilustrativním případem byla libanonská občanská válka, kdy rozumět tomu, proč v jedné čtvrti obrátili samopaly proti svým včerejším spojencům, mohl jenom ten, kdo do toho byl bezprostředně zapojen. Tak rychlé proměny je prakticky nemožné sledovat zvenčí.\nJste odborníkem na domorodé kultury Afriky a Asie. A ty z dnešního světa pomalu mizí i se svými zvyky a dovednostmi... Má cenu je bránit?\nLidstvo je bohaté bohatstvím svých kultur, které stojí za to uchovávat pro budoucnost. Použiji formulaci Clauda Léviho-Strausse. Ten přirovnává lidstvo k souboru lidí, kteří hrají na stolech herny v Monte Carlu a každý z nich sází na jinou kombinaci. Lidstvo jako celek má naději, že vyhraje právě proto, že jednou zvítězí ta kombinace a podruhé jiná. Třeba Eskymáci dokázali neuvěřitelné věci - ukázali, jak žít v mraze. Afričané přežívající v podmínkách deštného lesa přinesli také svůj vklad do pokladnice lidské kultury. Evropané se zase orientovali na vědu a techniku a ukázalo se to jako sázka velice dobrá. A jsou další sázky. Je dobré, že se hraje na řadě stolů na různé kombinace...\nDoc. PhDr. LUBOŠ KROPÁČEK, CSc. se narodil 23. února 1939 v Praze. Absolvoval hospodářskou školu pro zahraniční obchod a v letech 1959-64 Filozofickou fakultu UK, kde studoval angličtinu, arabštinu a afrikanistiku. V roce 1967 postgraduálně studoval na Káhirské univerzitě v Egyptě. Za svůj život vystřídal zaměstnání úředníka, pedagoga, spisovatele, tlumočníka i překladatele děl z arabského a afrického prostředí.


BiOOO.cz - NeBiolina Tělový krém s vitamínem E a ceramidy 200 ml\n200 ml (100 ml/162,50 Kč)\nTělový krém s bambuckým máslem, ovesným olejem a extraktem vyživuje, hydratuje a změkčuje pokožku celého těla. Zároveň působí protizánětlivě a zklidňuje svědění či zarudnutí. Číst více...\nTělový krém s vitamínem E a ceramidy NeBiolina obsahuje bambucké máslo, ovesný olej a extrakt, které vyživují, hydratují a změkčují pokožku celého těla. Zároveň působí protizánětlivě a zklidňují svědění či zarudnutí.\nPoužití: Naneste tenkou vrstvu a masírujte, dokud se krém nevstřebá.\nTělový krém s vitamínem E a ceramidy je součástí balení:\nAqua, Butyrospermum Parkii (Shea) Butter1, Helianthus Annuus (Sunflower) Seed Oil1, Cetearyl Alcohol, Glyceryl Stearate, Glycerin, Avena Sativa Kernel Oil1, Coco Caprylate, Caprylic/Capric Triglyceride, Parfum (Fragrance), Avena Sativa (Oat) Kernel Extract1, Sodium Stearoyl Glutamate, Lactic Acid, Sodium Benzoate, Tocopherol (Vitamin E), Xanthan Gum, Hydrolyzed Oats, Sodium Hyaluronate, Potassium Sorbate


JenProŽeny » Mexické chilli s čokoládou\n1. Všechnu zeleninu očistíme. Cibuli nakrájíme na větší kousky, česnek na plátky. Papriky nakrájíme na proužky, chilli papričky na kolečka.\n2. V hlubší pánvi rozehřejeme olej a orestujeme cibuli s česnekem. Když zesklovatí, vmícháme mleté maso a ochutí jej solí a pepřem. Přidáme mletou papriku a rajský protlak a mícháme, dokud se maso nezačne rozpadat na kousky. Pak maso zalijeme asi 200 ml vody, přikryjeme poklicí a za občasného míchání dusíme asi 20 minut.\n3. K masové směsi přidáme nakrájenou papriku s chilli papričkami a dusíme ještě asi 15 minut. Podle potřeby přilijeme vodu. Nakonec vmícháme scezené fazole a prohřejeme je. Směs dochutíme solí a vmícháme nastrouhanou čokoládu. Posypeme čerstvým koriandrem a podáváme s tortillami.


RD Rýmařov a zkušenosti s nimi? - - Hledám dodava... - str. 828\n« Předchozí 1 ... 826 827 828 829 830 ... 1505 Další »\nerik1991 Opět další reklamace :(\n6. pro 2015 v 19:28 • Odpověz • To se mi líbí •\nkotla @erik1991 Furt lepší toto, než kdyby Ti firma sbalila peníze a barák ani nepostavila\n6. pro 2015 ve 20:06 • Odpověz • To se mi líbí •\nslabici @erik1991 Stavíš barák, ne boudu pro psa. Vždycky se objeví reklamace, řemeslníci jsou taky jen lidi. Důležitý je, jak se k reklamacím staví firma\n6. pro 2015 ve 20:44 • Odpověz • To se mi líbí •\nerik1991 Takže kdo nereklamuje není IN!\n6. pro 2015 ve 21:21 • Odpověz • To se mi líbí •\nkotla @erik1991 Eriku, napíšu Ti, co mi vždycky říkával můj táta, když jsem byla malá: "Já z Tebe dostanu mladý!" Snad chápeš, co tím myslím\n6. pro 2015 ve 21:30 • Odpověz • To se mi líbí •\npafipaf2 @kotla to nepochopí... Komu není radno, tomu není pomoci. Nejdřív mi ho bylo líto ale když ze sebe tady stále dělá takového hlupáka....\n6. pro 2015 ve 21:35 • Odpověz • To se mi líbí •\nerik1991 @kotla ty mě přece miluješ\n6. pro 2015 ve 21:39 • Odpověz • To se mi líbí •\nkotla @erik1991 Víš přece, že od lásky je k nenávisti jen krůček, ne?\n6. pro 2015 ve 21:48 • Odpověz • To se mi líbí •\nerik1991 @kotla ještě alergie\n6. pro 2015 ve 22:20 • Odpověz • To se mi líbí •\nHolky, prosím Vás, nereagujte na erika. On to stejně nepochopí, nebo nechce pochopit, za nos se nechytí, blbcem se dělá nebo jím skutečně je a zbytečně se tu nafukuje jiz dost dlouhá a donedávna plodná diskuze.\n7. pro 2015 v 07:13 • již bydlí v domě • Odpověz • To se mi líbí •\nkotla @pavelcent Nemohla jsem si pomoct. Už nebudu..\n7. pro 2015 v 07:55 • Odpověz • To se mi líbí •\n7. pro 2015 v 08:25 • erik1991\nkotla @erik1991 Eriku, důrazně ti radím, aby jsi se zamyslel nad svým jednáním!!!!\n7. pro 2015 v 09:32 • Odpověz • To se mi líbí •\nerik1991 @kotla proč pořád reaguješ když to máš zakázáno.\n7. pro 2015 v 09:35 • Odpověz • To se mi líbí •\nmargot_ka @kotla radim fakt jen poklepat si na celo a nereagovat. Komu neni z hury dano...\n7. pro 2015 v 09:43 • Odpověz • To se mi líbí •\nRegistroval se 7. prosince 2015 na modrastrecha.cz. Přidal 1 příspěvek. Region Brno.\nkakinekcz Ahoj, sami jsme s nimi stavěli a bezproblémová komunikace, pokud by měl někdo zájem o spolupráci s nimi napište.\nZnámej to dělá tak kdyby něco filip.novotny1992@gmail.com\nJak sami všichni vidí, ten chudák ani neumí číst, nebo neví co čte. Rozdíl mezi " prosím Vás " a " zakazuji Vám " je jasný všem, kromě tohoto slabšího jedince. Toto je moje poslední reakce na něj, protože mu nechci pomáhat v zamořování této diskuze. Konec.\n7. pro 2015 v 15:23 • již bydlí v domě • Odpověz • To se mi líbí •\nfialka1122 Jdu sem s takovou obecnější otázkou.. Kdo vám navrhoval/dělal systém drenáží a vsaků (vím, že někdo sám, ale to u nás nehrozí asi, tak spíš firmy)? A potom, jestli je tu někdo, kdo má dům ve výřezu, ale okolí je svažité - jak jste odváděli vodu z pozemku, když jste ještě neměli drenáže hotové? Kolik cm(nebo m) bylo třeba okolo domu na lešení?\n7. pro 2015 ve 22:43 • staví dům • Odpověz • To se mi líbí •\natilius @fialka1122 Já jsem něco řešil na jaře a v podstatě jsme udělali drenáž kolem domu, aby se odvedla voda od domu a pak kde se za deště udělal rybník Ideální je ještě v době, kdy není moc úprav kolem domu, to ti firma udělá bagříkem výkop a celou drenáž. Mě teď čeká ještě něco na zahradě, ale to už vypadá na starou dobrou ruční práci\n8. pro 2015 v 05:56 • Odpověz • To se mi líbí •\npafipaf2 @fialka1122 my to máme seřízlé chlapci potřebují,, jestli si to pamatuji minimálně 1,5-2m" na lešení každopádně je lepší mít víc. ale my máme 2 a říkal pán, že je to v pohodě. Foto mám v blogu, jinak drenáže jsme udělali prozatím provizorně a to jen kanálky a voda stekla dolů a tam se vsákla.\n8. pro 2015 v 07:17 • Odpověz • To se mi líbí •\npafipaf2 Prosím Vás, za jak dlouho Vám přišel dopis o oznámení termínu předání stavby od doručení dopisu s termínem zahájení? Děkuji\n8. pro 2015 ve 13:12 • Odpověz • To se mi líbí •\nminimaxinka13 Prosím ti co mají už svou Novu 101. Na kolik vás vyšla na klíč vc.desky od Rymarova?\n8. pro 2015 v 19:17 • staví dům • Odpověz • To se mi líbí •\njitule23 @pafipaf2 Nám to řekl stavbyvedoucí první den. Ale je to 5 let.\n8. pro 2015 ve 20:04 • již bydlí v domě • Odpověz • To se mi líbí •\nkristynr1 @pafipaf2 nám to řekli na stavbě\n8. pro 2015 ve 21:16 • Odpověz • To se mi líbí •\nfarka @pafipaf2 nám to prokecli chlapi s Lamontu skrze termín montáže kuchyně....\n@minimaxinka13 to je strašně individuální, cenové rozpětí je od základu, který RDR nabízí až klidně pod 3,8 mil. v našem případě, kdy jsme přidali 1 garáž (tedy větší základovka) + zádveří + kuchyň + vestavná skříň a spoustu dalších drobností navíc...\n8. pro 2015 ve 21:38 • Odpověz • To se mi líbí •\ndracula Ahoj Lidi, bydlíme 6 let v RDR domku. Relativně jsme spokojeni, hlavně se spotřebou. Ale píšu všem v dobrém upozornění, že prý si člověk má hlídat oplechování střechy, kolem komínu spáry a úžlabí, pokud má. Zjistili jsme, že kolem komínu a v úžlabí našeho domu je problém, teče nám na půdu. Bohužel už nepůjde o záruku. Tak náš známý střechař vylezl a řekl, že mají řemeslníci RDR dány plechy na polystyrenu, který se vymačká po čase a proto tam prší. Prý se to dnes pěnuje. Také měl výhrady k tomu, že plech kolem komína není zařízlý do komína. Rýmařov nám řekl, že to do zděných komínů nedělají. Tak my si necháme střechu po 6 letech opravit zdejší firmou, protože po záruce si počítají nejen práci, ale 11 Kč za kilometr. Tak Vás všechny na to upozorňuji a hlídejte si to. Přijde mi to docela brzo, že po 6 letech prší střechou. Uvidíme, co dál.\nP.S.: Napsala jsem úžlabí, ale asi se to jmenuje jinak. Je to takový ten spoj, co spojuje dvě střechy např. u domu tvatu L.\n8. pro 2015 ve 21:53 • Odpověz • To se mi líbí •\nfialka1122 Tak děkuji moc za odpovědi, my máme jezírka snad všude :D je tam hrozné bahno všude.. ale asi je to teď dost obdobím.\nOtázka 2. Můžu teď udělat drenáž a pak si na to RDR postaví lešení nebo je to blbost?\nOtázka 3: Opět drenáže.. když svedu teď kanálek.. to asi nemůžu jen tak rovnou do šachty, to by chtělo nějakou třeba geotextilii, aby tam nešlo i bahno, myslím si to správně?\n8. pro 2015 ve 22:13 • staví dům • Odpověz • To se mi líbí •\nminimaxinka13 @farka no my jsme na 3,5vc.tedy kuchyně lamont. Je to teda pecka! Potřebovali jsme byt tak nějak u tech 3mil. Do háje. Co Ted?. Sundat můžeme par tisíc jenom\n9. pro 2015 v 07:52 • staví dům • Odpověz • To se mi líbí •\natilius @fialka1122 Postavit si na to lešení můžou. Spíš bych viděl problém v tom, že v těch místech to může být měkkčí a může se jim to trochu propadat. Asi pro tu drenáž to riziko není.\nJinak se to dělá tak, že se vykope strouha, vysype se kamením, měl by se dodržet spád aspoň 1cm/1m, obalí se ta roura geotextilii, aby se nezanášela bahnem, případně jsem viděl, že se to dává do geotextili i s tím kamením, pak se to dalším kamením zasype a zbytek hlínou.\nNěco třeba i tady http://www.ceskestavby.cz/clanky/jak-odvodnit-zamokrenou-zahradu-22820.html\n9. pro 2015 v 08:16 • Odpověz • To se mi líbí •\nkstampachova Prosím kdo máte kuchyň od Lamontu, dělali jste nějaké úpravy zaslané vizualizace, nebo jste odsouhlasili první návrh? My jsme od nich 5.11. obdrželi vizualizaci a požadovali jsme nějaké úpravy a od té doby čekáme....Urgovala jsem to již 2 x a 2 x přítel. Poslední odpovědí je, že se na to začátkem tohoto týdne podívají a změny zanesou a už je středa a zase nic. Je mi to už trapné se znovu doprošovat. Kvalita zpracování kuchyně se mi líbí, ale toto jednání už moc ne. Jaké máte zkušenosti vy?\n9. pro 2015 v 11:53 • Odpověz • To se mi líbí •


Elektrické podlahové topení na deskách CETRIS® | ASB Portal- cwang.info\nPublikováno 3. Květen, 2016 14. Září, 2017\nIdeální produktem pro vytvoření nosné pochůzí vrstvy podlahy do koupelen, prostor s výskytem vlhkosti jsou podlahové desky CETRIS® PD (ev. PDB – broušené). Více informací o deskách najdete zde: . Podlahové desky CETRIS® mají formát (1250×625 mm) uzpůsobený pro manipulaci i v malých prostorech. Kladou se na nosníky (dřevěné hranoly, ocelové nosníky), slepí se v peru a v drážce a přišroubují se k podporám. Takto vytvořený nosný záklop je připraven pro zabudování systému topných elektrických rohoží. Před samotnou pokládkou topného okruhu se podlahové desky CETRIS® napenetrují penetrací weber. podklad haft a proměří se odpor topného okruhu a izolačního odporu topné rohože. V místě umístění regulátoru elektrické rohože se v podlaze kolmo od zdi vyřeže drážka pro aplikaci podlahového čidla.


FCC PUBLIC Z inženýra manažerem - Jakub Slavík cena od 285 Kč - Srovname.cz\nSrovnání cen » Knihy, filmy, hudba » Knihy » Učebnice/Odborná literatura » Srovnání cen Články o Recenze Napsat recenzi pro Informace o Poradna FCC PUBLIC Z inženýra manažerem - Jakub Slavík\nFCC PUBLIC Z inženýra manažerem - Jakub Slavík\nV podnikatelské praxi působí bezpočet lidí s technickým vzděláním, kteří byli, jsou nebo budou postaveni před úkol ujmout se řízení firmy či přinejmenším některého z oddělení. Tito lidé, jinak uznávaní ve svých technických profesích, si v praxi často neuvědomí zásadní rozdíl mezi rolí technika zaměřeného na řízení ...a dál?\nProdukt FCC PUBLIC Z inženýra manažerem - Jakub Slavík neprodává žádný obchod s kamennou pobočkou. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nProdukt FCC PUBLIC Z inženýra manažerem - Jakub Slavík nemá žádný obchod skladem. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nProdukt FCC PUBLIC Z inženýra manažerem - Jakub Slavík neprodává žádný obchod s možností platby kartou. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nDo obchodu » FCC PUBLIC Z inženýra manažerem - Jakub Slavík Superknihy.cz\nDo obchodu » FCC PUBLIC Z inženýra manažerem - Jakub Slavík Megaknihy.cz\nFCC PUBLIC, s.r.o. Z inženýra manažerem\nDo obchodu » FCC PUBLIC Z inženýra manažerem - Jakub Slavík Nejlevnějši knihy\nSpecifikace FCC PUBLIC Z inženýra manažerem - Jakub Slavík\nV podnikatelské praxi působí bezpočet lidí s technickým vzděláním, kteří byli, jsou nebo budou postaveni před úkol ujmout se řízení firmy či přinejmenším některého z oddělení. Tito lidé, jinak uznávan ... a dál?\nPorovnat ceny FCC PUBLIC Z inženýra manažerem - Jakub Slavík\nFCC PUBLIC Z inženýra manažerem - Jakub Slavík - parametry\nV podnikatelské praxi působí bezpočet lidí s technickým vzděláním, kteří byli, jsou nebo budou postaveni před úkol ujmout se řízení firmy či přinejmenším některého z oddělení. Tito lidé, jinak uznávaní ve svých technických profesích, si v praxi často neuvědomí zásadní rozdíl mezi rolí technika zaměřeného na řízení věcí a rolí manažera zaměřeného na řízení lidí a v důsledku toho dochází k řadě nepochopení a nedorozumění. Jsou také postaveni před řešení problémů v různých oblastech řízení (např. marketing, finanční řízení, řízení lidí či projektové řízení), aniž by měli ucelenou představu o jejich obsahu a smyslu. Původní vzdělání, tolik dobré v dosavadní praxi, jim v nové pozici není příliš platné, mnohdy dokonce může být na obtíž tím, že svádí z cesty manažera a šéfa na křivolaké pěšinky vyšlapané dlouholetou praxí a tendencí řešit operativně kdejaký technický problém, který se jich už vlastně nemá týkat. Takže – kolegové technici a zároveň manažeři v jedné kůži, chcete si ověřit, že děláte pro\nfirmu všechno, co je třeba? Že to děláte správně? Že jste nezapomněli na budoucnost zítřejší i za pět let? Řízení firmy znamená řídit především lidi, už ne věci. A je třeba vědět, jak na to. Intuice – to je příliš málo. Nač ale objevovat objevené? Nakladatelství FCC Public připravilo jedinečnou kompaktní příručku pro začínající i tápající manažery. Autor Ing. Jakub Slavík, MBA, profesí manažerský poradce, utřídil látku do sedmi kapitol, které postupně odkrývají problematiku manažerských dovedností, ukazují základní principy řízení podniků a projektů, nástroje a postupy personálního řízení, marketingové řízení a plánování ve firmě, základní principy a postupy řízení rizik. Získané poznatky jsou pak shrnuty a rozšířeny v kontextu strategického řízení firmy. Kniha si klade za cíl čtenářsky zajímavou formou:\nozřejmit čtenáři základní aspekty práce manažera a jejích rozdílů od práce technika,\nseznámit čtenáře s vybranými oblastmi řízení, s nimiž se manažer může při práci setkat,\nnasměrovat čtenáře k souvislejšímu manažerskému vzdělávání, ať již všeobecnému nebo orientovanému na konkrétní oblasti řízení. Velmi srozumitelně podaný odborný výklad autor dokresluje tzv. příběhy ze života, jinak vlastně názornými případovými studiemi na probrané téma. Kniha je určena všem technikům, kteří se chystají na práci manažera, nebo už v ní vězí a snaží se alespoň vyvarovat chyb. Avšak od manažera se očekává víc. Manažer by měl konat. A tato kniha je záchranný pás, který velmi posílí šanci v onom konání uspět.


Likvidace plevelů pomocí herbicidů představuje razantní zásah do ekosystému, proto je třeba jejich aplikaci dobře uvážit.\nPostřikovače pro herbicidy by měly být zřetelně označené.\nTotální herbicidy ničí vše zelené. Používají se k odstranění silně zapleveleného trávníku, ale i pro vyčistění dlažeb, chodníků, náspů a jiných ploch. Uplatní se i před založením travnatého porostu ke zničení houževnatých plevelů, jako jsou pcháč, pýr, svlačec či šťovík. Aplikují se zpravidla jako plošný postřik (Kaput 480 SL, Touchdown Quattro), zvolit ale můžete i aplikátor pro cílené použití.\nStále oblíbenější jsou totální herbicidy, které se na plevel nanášejí jako gel či koncentrovaný roztok (Roundup). Výhodou je přesná a cílená aplikace, která je jako stvořená pro použití v zahradách. Po zásahu s e účinná látka dostane pletivy do celé rostliny, která pak během několik dnů odumře. Není tak likvidovaný celý porost, ale jen vybrané plevele.\nÚčinek selektivních herbicidů je založený na odlišné stavbě jednoděložných a dvouděložných rostlin. Nejčastěji jsou proto určeny k ničení dvouděložných plevelů v trávníku (Bofix, Lontrel, Banvel 480 S, Dicotex). Existují i herbicidy, které ničí dvouděložné plevele v zelenině či semenných porostech, jako například Starane 250 EC, na zahradách se ale používají zřídka.\nPokud herbicidy na své zahradě používáte a sami si je ředíte, vyčleňte si jeden postřikovač určený přímo pro ně a druhý pro ostatní postřiky (fungicidy či insekticidy). Po nedokonalém vypláchnutí nádoby by totiž mohly zbytky účinné látky neplánovaně poškodit i další porosty.


Na D1 u Jihlavy se srazilo 6 aut, autobus, náklaďák a dvě dodávky | Jihlava.City.cz - Jihlava jsi Ty!\nNa D1 u Jihlavy se srazilo 6 aut, autobus, náklaďák a dvě dodávky\nDálnici D1 ve směru na Brno uzavřela v sobotu před polednem na 127. kilometru nehoda několika aut. Ilustrační foto\nDálnici D1 ve směru na Brno uzavřela v sobotu před polednem na 127. kilometru nehoda několika aut, autobusu, dvou dodávek a náklaďáku. Před druhou hodinou odpoledne už místo nehody bylo průjezdné jedním jízdním pruhem. Dopravu na Vysočině v sobotu komplikuje husté sněžení.\n"Podle současných informací je mezi automobily, které měly na nehodě účast, autobus, nákladní vozidlo, dvě dodávky a šest osobních vozidel," informovala v sobotu krátce před jednou hodinou odpolední policejní mluvčí Jana Kroutilová.\nK nehodě došlo na 127 dálnice D1 ve směru na Brno před polednem.\n"Na místo vyjely ihned všechny složky integrovaného záchranného systému, které u nehody v současné době zasahují," dodala Kroutilová s tím, že dálnice je ve směru na Brno neprůjezdná.\nPodle policejní mluvčí si nehoda vyžádala tři zraněné.\n"V současné době je místo průjezdné jedním jízdním pruhem, lze ale v tuto chvíli předpokládat, že bude nutné ještě provoz na dálnici při vyprošťování havarovaných vozidel na nezbytně nutnou dobu uzavřít," uvedla o něco později, před druhou hodinou odpoledne, policejní mluvčí Kroutilová.\nPolicisté kolizi šetří jako tři dopravní nehody. "Provádějí na místě ohledání, zadokumentování a šetření. Příčinu dopravních nehod šetří," dodala mluvčí policie.\nPřed druhou hodinou odpoledne na místě nehody probíhalo vyprošťování havarovaných vozů.\n"Je nutné, aby byli řidiči obezřetní, trpěliví a plně se věnovali řízení. Důležité je, aby dodržovali pravidla silničního provozu, dodržovali bezpečnou vzdálenost mezi vozidly a řídili se pokyny policistů," vyzvala policejní mluvčí.


Obr.1: Wetterstein (Oybin), foto: z aplikace Green6plus\nObr.2: Wetterstein (Oybin), foto: z aplikace Green6plus\nObr.3: Wetterstein (Oybin), foto: z aplikace Green6plus\nObr.4: Wetterstein (Oybin), foto: z aplikace Green6plus\nObr.5: Wetterstein (Oybin), foto: z aplikace Green6plus\nALTER WEG, IV\t(Písk.Sasko), Na severozápadní straně nalevo ukloněnou puklinou mezi věží a předsunutým ramenem vzhůru až do místa, kde je možné přelézt do doprava ubíhající spáry. Tou na malý balkon. Krátkým žlabem, nahoře doprava na vrchol.\nVARIANTE ZUM ALTEN WEG (VARIANTE), III\t(Písk.Sasko), Nalevo ubíhající spárou dále k průrvě mezi věří a ramenem. Po klenuté polici doprava ke žlabu, jím na vrchol.\nNORDWEG, V\t(Písk.Sasko), Stejně jako "Alter Weg" až k doprava ubíhající spáře. Kousek nad ní překrok do stěny a krátký traverz doprava. Stěnou na polici. Žlabem a rajbasem na vrchol.\nNORDOSTKANTE, VIIa\t(Písk.Sasko), Vpravo z průrvy mezi věří a ramenem (stavěním) po tupé severovýchodní hraně přes hodiny na vrchol.\nOSTWEG, VI\t(Písk.Sasko), Z prostředku průrvy stěnou u vysekaných schodů přes přidaný kruh na vrchol.\nDRESDNER WEG, VIIa\t(Písk.Sasko), 2 m nalevo od "Ostweg" stavěním nastoupat doleva rajbasovou stěnou na vrchol.\nVARIANTE ZUM DRESDNER WEG (MIT SICHERER HAND), VIIb\t(Písk.Sasko), Z průrvy mezi věží a ramenem blízko jihovýchodní hrany přes kruh do rajbasové stěny. Jí na vrchol.\nSÜDRINNE, VIIc\t(Písk.Sasko), Na jižní straně komínem na předskalí (přidaný kruh). Překrok a stěnou ke kruhu. Rajbasovým mělkým žlábkem přes dodatečnou skobu na vrchol.\nSEPTEMBERWEG, VIIb\t(Písk.Sasko), Stejně jako "Jižním žlabem" na předskalí (přidaný kruh). Překrok a traverz doleva ke spáře. Tou ke kruhu. Stěnou na vrchol.\nVARIANTE ZUM SEPTEMBERWEG (BUCKELTRITT), VIIb\t(Písk.Sasko), Mezi předvrcholem a věží na rozpor vzhůru ke kruhu. Stavěnímn doleva, překrok ke spáře. Tou ke kruhu "Zářijové cesty". Stěnou na vrchol.\nBUCKELPISTE, IXa\t(Písk.Sasko), Shrbeným krokem ke kruhu. Stěnbou a rajbasem přes 2 kruhy přímo na vrchol.\nMILAN-CERNY-GEDÄCHTNISWEG, Xa\t(Písk.Sasko), Uprostřed jižní strany (stavěním) voštinovou stěnou přes kruh ke 2.kruhu. Přámo k poslednímu zářezu ve stěně (hodiny). Traverz doprava ke spáře "Septemberweg". Tou dále na vrchol.\nHERAUSFORDERUNG, IXa\t(Písk.Sasko), Těsně napravo od západní hrany (se stavěnímú pohraně přes kruh a dodatečn kruh ke kruhu "Westwand". Vpravo odtud rajbasovou stěnou na vrchol.\nWERNERS PROBLEM, IXa\t(Písk.Sasko), Asi 3 m nalevo od Západní hrany nastoupat doprava ke kruhu. Stavěním doleva ke 2.kruhu. Stěnou a žlavem ke kruhu "Westwand". Tou dále na vrchol.\nWESTWAND, VI\t(Písk.Sasko), Stejně jako "Alter Weg" až na malý balkon. Dlouhý traverz doprava a žlabem ke kruhu. Vpravo odtud rajbasovou stěnou na vrchol.\nVARIANTE ZUR WESTWAND (VARIANTE), VI\t(Písk.Sasko), Od kruhu doleva a žlabem na vrchol.\nkolik je 5*4


Nezařazené – 7. stránka – Myslivecky\nPublished on 17. 1. 2018 By\nKaždá žena i v každém věku, si přeje být krásná a mít jen hezké druhy oděvů. My vám nabízíme takové Dámské oblečení , jaké si sami smíte vybrat z mnoha druhů a to, dle vašeho vkusu, potřeb i přání. Nabízíme vám vždy krásu spojenou s vysokou kvalitou a tak si můžete být...\nPublished on 15. 1. 2018 By\nPublished on 3. 1. 2018 By\nNaše firma se v tomto oboru pohybuje už velmi dlouho. Díky tomu jsme získali mnoho spolehlivých partnerů a zkušeností. Přesně víme, kde objednávat ta nejkvalitnější ložiska a dávat svým zákazníkům pouze to nejlepší. Díky tomu jsme se stali velmi oblíbeným a vyhledávaným dodavatelem těchto dílů a součástek. Naši zákazníci...


Romantika ve dvou: pivní, lesní nebo levandulová koupel včetně nápoje\n2 / 4 Při koupeli budete mít naprosté soukromí.\n3 / 4 Vyberte si lesní, levandulovou nebo pivní koupel. Užijete si ji spolu v jedné vaně.\n4 / 4 Moderní šatny tu nesmí chybět.\n2× nápoj zdarma:\nRezervace: Předem na telefonním čísle 773 558 757.\nA přidáte-li k němu ještě vůni smrkového lesa nebo levandule, je o dokonalou romantiku a pohodičku postaráno. Zamiřte do relaxačního studia Wellnessa a naložte se spolu na 30 minut do veliké vany.\nPonoříte se do ní až po uši, šnorchl si s sebou ale brát nemusíte, raději si natrénujte několik romantických veršů. Po koupeli budete 15 minut relaxovat a doplňovat tekutiny – čeká na vás vychlazená plzeň. Budete tu v naprostém soukromí, je tedy na vás, jestli si vezmete plavky, nebo nikoli.


Celé články v RSS nejsou nesmysl | Weblog | Sova v síti\nCelé články v RSS nejsou nesmysl\nKdyž Martin Snížek psal svůj článek Kompletní texty článků v RSS – ano nebo ne? (Snizekweb, 9. 7. 07), asi netušil, jak si tím naběhne. V komentářích pod článkem se na něj sesypali militantní odpůrci plných článků v RSS a Daniel Dočekal ho ve své reakci Kompletní texty článků v RSS? Samozřejmě že ne obvinil z neznalosti.\nOč jsou ovšem odpůrci celých článků útočnější, o to chatrnější jsou jejich argumenty. Proberu je jeden po druhém.\nDefinice RSS celé články nepřipouští, pole description je omezeno na 500 znaků.\nPominu to, že Martin samozřejmě psal o RSS kanálech obecně, což v řeči všech normálních lidí zahrnuje i ATOM, který má pro plný text článku prvek content. I když ale zůstaneme u samotného RSS, nevidím důvod, proč by v něm celé články nesměly být. Specifikace RSS 2.0 s tím výslovně počítá a do ostatních verzí RSS lze celý článek vložit díky obecné rozšiřitelnosti XML (např. pomocí modulu Content).\nRSS agregátory nechtějí stahovat zbytečně moc dat.\nNo, asi jak které. Agregátory, které chtějí poskytovat co nejlepší služby svým uživatelům, tak určitě mohou činit lépe s plnými články. Rozhodující je zde vyhledávání, které s plnými texty samozřejmě funguje lépe než s pouhými anotacemi.\nUživatelé nechtějí stahovat zbytečně moc dat.\nNikdo je k tomu nenutí ani v případě, že jsou v RSS celé články. Pokud si zvolí za svou čtečku např. Google Reader, stáhnou opravdu jen to, co si chtějí přečíst.\nPlné články jsou ve čtečce nepřehledné.\nViz předchozí bod — v dobré čtečce, která s trendem celých článků v RSS počítá, nepřehledné nejsou.\nServery se celými články v RSS připravují o návštěvnost.\nNa první pohled je to logická úvaha, jenže realita naznačuje pravý opak. To je právě to, na co chtěl Martin svým článkem upozornit. Jak vzrůstá počet informačních zdrojů a zdokonalují se čtečky (včetně čteček v mobilních telefonech), stávají se kanály s plnými články významnou konkurenční výhodou. V angličtině, která nabízí asi nejvíc zdrojů, je tento trend již zcela jednoznačný a určitě časem dorazí i k nám.\nPlné texty v RSS jsou špatné pro SEO.\nHmm, to bych o tom musel něco vědět :-) Ve skutečnosti je to většinou přesně naopak. Je sice pravda, že RSS s celými články využije plno SEO spammerů ke generování splogů a podobobných duplicitních stránek, jenže to aspoň průměrně úspěšného vydavatele nemůže ve vyhledavačích nijak ohrozit. Naopak lze plnými texty hodně získat v desítkách specializovných RSS vyhledavačů, které jsou (zatím v zahraničí) čím dál populárnější.\nZbývá dodat, proč jsem se tak rozepsal a zasvinil vám RSS čtečku tak dlouhým plným článkem. Ačkoli je celá diskuse o RSS jen drobná lapálie, vidím v ní něco mnohem závažnějšího — kořeny neustálého zaostávání českého internetu.\nČeský web je pod diktátem konzervativních programátorů, kteří si kdysi k něčemu pracně vyšlapali cestičku, a od té doby na tom hodlají nesmiřitelně lpět až do skonání věků. Chybí jim chuť sledovat zahraniční trendy, chybí jim odvaha experimentovat. Víc přemýšlí o svém technickém řešení než o potřebách uživatelů. A okamžitě seřvou každého, kdo se, jako Martin, zamyslí nad něčím novým.\nDodatek: Zatímco jsem psal, se mezi odpůrce zařadil i Martin Malý článkem Celé články v RSS?.\nMarek Prokop na , 10. 07. 2007 15:48, Pošli komentář\n« Je diskuse o překladech názvů Googlu jen marketingový trik? | Nejnovější | Weblogy.cz pro iGoogle »\nBravo, plně souhlasím s tímto názorem. Dost mě udivila agresivní reakce některých lidí. Proč je u nás nesouhlas tak často spojen s urážením?\n— Lukáš Šlehofer · 5473 days ago · #\nČeský web je pod diktátem konzervativních programátorů ... víc přemýšlí o svém technickém řešení než o potřebách uživatelů.\nProgramátoři (čest výjimkám) jsou takoví od přírody. A je to správně! Problém je v tom, že programátor má programovat a ne určovat tvář českého internetu. Tak tomu mělo být pouze v počátcích. Jenže – kde se skrývají ti šikovní manageři, kteří to zvládnou lépe?\n Zrovna “ti nekteří” lidé se takto hloupě projevují standardně. Bohužel.\n— dgx · 5473 days ago · #\nJá, coby uživatel, mám pocit komfortu, když mi ve čtečce přistane celý článek. Nemůžu si pomoct. Na svém webu jsem ani o jiné možnosti neuvažoval, možná proto, že se také nepovažuji za programátora. Prostě mi to připadalo pohodlné...\n— Lukas Stancik · 5473 days ago · #\nNa co se takové celé články v RSS dají využít mimo vyhledávačů, které si s nim rádi pohrají? Existuje něco co by takové články u nás v ČR rádo?\n— Ike · 5473 days ago · #\npouzivam google reader a vylozene me s.. rss ktere nejsou cele a musim odklikavat\npar takovych uz jsem prestal cist\n— PiDiBi · 5473 days ago · #\n Ike, mají je rádi někteří uživatelé. Z dost velkých diskusí, které se o tom vedly v zahraničí, dokonce usuzuji, že jich je zřetelná většina.\n PiDiBi, jsem na tom úplně stejně. Skoro to vypadá, že Google Reader má v sobě něco, co zastánce plných článků přitahuje a jejich odpůrce odpuzuje.\n— Marek Prokop · 5473 days ago · #\nJsem jednoznacne pro plne verze clanku v RSS. Stejne jako PiDiBi zdroje, ktere to tak nemaji, odhlasuju. A to nemam Google Reader ;-). Vzhledem k mnohonasobne duplicite informaci na internetu se vzdy najde nekdo, kdo o danem tematu referuje a ma RSS s plnou verzi – a ostatni nejsou v tom okamziku konkurenceschopni.\n— pinus · 5473 days ago · #\nVzal jsi mi téma z klávesnice, Marku, přesně něco o militantních programátorech jsem chtěl napsat :-) Jsme hold národ programátorů a ne manažerů.\nA ta souvislost plných článků a Google Readeru mi taky přijde ne zrovna náhodná :-)\n— Martin Snížek · 5473 days ago · #\nAčkoliv mi momentálně v RSS vyhovují pouze útržky celých článků, myslim že se měly do RSS dávat celé články.\nRSS má přece fungovat jako alternativní zdroj k tomu webovému, ne jako zkrácený zdroj.\nMimoto, jestli je budoucnost internetu v XML (jsem velkým zastáncem), je možné že cesta povede právě přes RSS.\n— Tonda · 5473 days ago · #\nMarku, opravdu si myslíte, že “český web je pod diktátem konzervativních programátorů”? Máte na mysli nějaké konkrétní diktátory, nebo v tom výroku platí český web = bloggerská scéna? A není ten pocit daný taky tím, že ze světového internetu sledujete jen ty vybrané nejkvalitnější a nejprogresivnější zdroje?\nOno se taky vždy nedá říct, že nepodléhání kdejaké americké módě je zaostávání. Takové to absolutní zaměření na uživatele je poměrně zběsilá myšlenka. Dokud byl internet výsadou akademiků a programátorů, bylo to docela kultivované prostředí s jasnými pravidly. Dnes mu vládou “uživatelé” a je to džungle a anarchie.\nK RSS: já v něm čtu jen nadpisy.\n— Karel Fučík · 5473 days ago · #\n Martine, tys mi to téma vyfouk’ svým prvním článkem, takže si nemáme co vyčítat ;-)\n Karle, velmi dobré otázky! Budu o nich přemýšlet.\nosobně mi to je fuk, v rss čtu titulky. Co by mě ale zajímalo – argument o nesnížení či dokonce zvýšení návštěvnosti. Jak psal  tak musí odklikávat (ani google reader nepoužívám) – takže logicky návštěvnost musí klesnout. Otázkou je pak nárůst přes rss vyhledávače. Tady je jasný že se vlastní text hodí víc, ale… Taky by mě zajímalo kolik lidí umí pracovat (u nás) s nějakou rss čtečkou – z vlastní zkušenosti tuším že asi moc ne\n— mm-marek · 5473 days ago · #\nDovolím si nesouhlasit. Pokud někdo stahuje víc než 20 RSS zdrojů, jistě nebude rád za takový trafik. A ta náročnost na paměť. Ono je docela rozdíl, jestli RSS čtečka zabírá v paměti 20MB nebo 200MB (vinou dlouhých textů, které se načtou do paměti). Navíc se přečtené RSS kanály archivují na HDD (časem je z toho archív internetu :) ). Navíc, lidi jako já poznají už z nadpisu, jestli je článek zajímá a kliknou nebo ne. Ani perex nemusím číst. nazor\n— MzK · 5473 days ago · #\n Marku, to nesnížení či dokonce zvýšení návštěvnosti je založeno na předpokladu, že většina lidí dává přednost celým článkům a feedy jen s anotacemi si buď nepřihlašuje, nebo dokonce odhlašuje. Samozřejmě je rozhodující, zda je takových čtenářů opravdu většina. Zahraniční diskuse a pokusy naznačují že ano. Martin by rád viděl nějaký reprezentativní test a já také. Jen se bojím, zda jde opravdu průkazný test vůbec realizovat.\n MzK, souhlasím, že pro desktopové čtečky mohou být plné verze článků problém. Pak je ovšem otázka, zda jsou desktopové aplikace obecně pro účely monitorování změn na webu vhodné. Přirozenější je zde asi architektura client-server realizovaná buď nějakým prostředníkem mezi vydavatelskými servery a desktopovou čtečkou, nebo rovnou on-line čtečka typu Google Readeru či Bloglines.\nMimochodem, tím prostředníkem může být např. FeedBurner, o kterém jsem psal minulý týden a který je u nás skoro neznámý. V zahraničí je ale velmi populární a možná i proto tam otázku celých článků v RSS vnímají jinak.\nJen stručně: Feedburner by opravdu mohlo být TO ONO řešení – nebo alespoň nějaký “feed cache” server.\nA zadruhé: “Martin samozřejmě psal o RSS kanálech obecně, což v řeči všech normálních lidí zahrnuje i ATOM” je docela hezká variace na “říkám Google, ale myslím tím vyhledávače obecně”.\nRSS je RSS, ATOM je ATOM, dohromady to jsou “syndikační formáty”. Myslím, že v odborném či odborně-populárním textu by měla být terminologie dodržena nebo alespoň zmíněno volné nakládání s ní (“Termínem RSS označuju všechny syndikační formáty”). Nic takového Martin Snížek neudělal – a pokud tedy vy brojíte za celé články v syndikaci a např. já tvrdím, že do RSS celé články nepatří, tak se jedná o klasický jáovozizmus, kdy jedním termínem (RSS) já označuju právě jen RSS, zatímco vy několik různých syndikačních formátů.\n— Arthur Dent · 5472 days ago · #\nJeště k : Používám desktopovou čtečku ze stejných důvodů, z jakých používám desktopový mailový program. Stručně: Zvyk, rychlost, integrace s dalšími aplikacemi, menší náročnost na zdroje.\nJinak PS: Ano, s “Chybí jim chuť sledovat zahraniční trendy, chybí jim odvaha experimentovat” souhlasím, na českém netu to pozoruju, ale nedomnívám se, že by to byla vlastnost zrovna programátorů. Osobně se domnívám, že za to mohou holiči. ;)\n Martine, máte pravdu, s programátory jsem ujel a holiče si zasloužím. Přesto této Vaší poznámky rovnou zneužiji i ke komentáři Vaší poznámky  o rozdílu mezi ATOM a RSS, protože právě tohle bazírování na terminologii mne původně tak nastartovalo.\nZ kontextu Martinova článku je jasné, že mu jde o v podstatě marketingové, či chcete-li uživatelské působení obsahu v RSS na čtenáře. Technickými specifikacemi a vlastnosti se nezabývá. Z tohoto pohledu se opravdu RSS=ATOM=RSS a kdo to nechápe, trpí komunikační vadou příznačnou mj. pro některé programátory.\nOstatně, Atomu jsou v heslu RSS na Wikipedii věnovány tři dlouhé odstavce a v heslu Atom tamtéž se slovo RSS vyskytuje skoro tak často jako Atom.\nMimochodem, když říkáte Google, který z asi sedmi zcela různých vyhledavačů firmy Google tím myslíte? ;-)\n— Marek Prokop · 5472 days ago · #\n Myslím, že se shodneme na tom, že mezi RSS a ATOM je asi takový rozdíl jako mezi luxem a vysavačem. Ale popravdě – u Martinova článku mě ATOM nenapadl, a to ani z kontextu. Říkal jsem si: Když píše RSS, myslí tím RSS, kdyby myslel “syndikaci”, tak to napíše. A protože znám snahy “narvat” do klasického RSS leccos, tak mě to nadzvedlo. (A mám dojem, že úvaha Dana Dočekala se nesla přesně tou samou linií – “Proč cpát do RSS něco, na co máme ATOM?”)\nJo a Googlem myslím přeci internet… to modrý éčko… Jak jen se… Jo, už vím! Seznam! ;)\n Představa, že si zdroj nesubscribnu jen proto, že neposílá celé články mi příjde šílená. Buď je ten zdroj pro mě důležitý a vím, že ho budu číst, anebo ho radeji oželím abych se nezbláznil ze stovek článků. Takže priorita pro uložení/neuložení zdroje je (u mě) důležitost a přínosnost zdroje, ne jaké feedy posílá.\nA další přestava, že budu lidem říkat jakou mají používat čtečku (protože je lépe vybavena pro manipulaci a správu “plných” feedu) je uz úplně mimo. Takže stále nějak ty výhody nevidím. Celé je to dost subjektivní, každému vyhovuje něco jiného, já se z 95 % rozhoduju o přečtení/nepřečtení článku podle jeho nadpisu, málo kdy čtu anotaci, obsahu je tolik, že na to prostě není čas.\n— tiff · 5472 days ago · #\nJe fajn, že si většina zde diskutujících přeje číst celé články už v RSS čtečce, ale znamená to patříte k extrémistům blokujícím si v prohlížeči veškerou reklamu včetně textové a očekáváte, že ten nejlepší obsah vám vydavatelé budou ochotni a schopni dodávat zdarma, jen z entuziasmu?\nNebo jste ochotni si spolu s celým článkem v RSS čtečce stahovat textovou kontextovou reklamu či bannery?\n— Jarek Jesenský · 5472 days ago · #\nPlně s článkem souhlasím. Ještě bych možná dodal, že text, který čtečka poskytuje je zbaven “zbytečností”, které pouze odvádějí pozornost (reklama, ostatní texty, služby..), tím je těch dat bych řekl méně. Text taky bývá lépe formátován. Kdo používá Firefox a plugin Sage dá mi za pravdu.\n— Patrik Šíma · 5472 days ago · #\nMarku, co používáte za mobil a jakou čtečku? Já se potýkám s problémem, jak rozlišit, co jsem už četl na počítači a co na mobilu.\n— eLKa · 5472 days ago · #\nDovolím si sem dát odkaz na článek, kde hledám řešení, které možná už někdo ze zdejších čitatelů (kteří ke mně těžko dorazí) vyřešil.\nNadpisu se neděste, není to o p.o.r.n.u ;-)\nJa nezastavam plne clanky v RSS, z duvodu ze existuje spousta lidi kteri si nacitaji RSS treba kazdych 15 minut… je zbytecne aby se kazdych 15 minut prenasel cely text\n— Roman Schulz · 5472 days ago · #\nS článkem souhlasím i nesouhlasím. Je třeba si uvědomit, že většinu projektů “živí” návštěvnost a ne počet přečtených článků v rss čtečce.\nCelý článek v rss si dokážu představit u blogů či článků z webů, jejichž hlavní účel tkví v něčem jiném než je textový obsah.\n— Lukáš Mačí · 5472 days ago · #\nPlné články jsou v pořádku. Někde jsem slyšel, že míra prokliku je stejná či spíše je vyšší u plných článků. Je to zajímavé, ale je to tak. Uživatel holt už chce vyšší komfort a plno informací má dublovaných tak proč překonávat překážky.\n— Jan Kodera · 5471 days ago · #


ᐅ Norská koruna v JOTA Přepočet měny | Převést NOK na MIOTA | Curvert.com\nNOK na MIOTA\n10 Norská koruna na MIOTA\n10 NOK na MIOTA\nPřevodník Norská koruna to JOTA je aktuální s kurzem od 26.08.2019. Zadejte libovolnou částku, která má být převedena, do pole nalevo od Norská koruna. Použijte "Swap měny" -Button, aby se JOTA stala výchozí měnou. Klepnutím na JOTA nebo Norská koruna převedete mezi danou měnou a všemi ostatními měnami.\nNorská koruna to JOTA kalkulačku směnného kurzu\nJaký je aktuální směnný kurz pro Norská koruna na JOTA?\nNorská koruna kurs na JOTA = 33,37\nPřevod NOK in JOTA\nVybrali jste zdrojovou měnu NOK a cílovou měnu JOTA s částkou 10 NOK. V obou seznamech můžete zvolit směnné kurzy pro více než 160 mezinárodních měn. Směnné kurzy jsou v pravidelných intervalech aktualizovány a uváděny v tabulkové formě pro obvyklé částky. Můžete také vidět historické směnné kurzy ostatních návštěvníků.\n10.0031 Norwegian Krone na Litecoin\n750000.000 Norwegian Krone na Singapore Dollar\n2750 Norwegian Krone na NEM\n2750 Norwegian Krone na Litecoin\n2750 Norwegian Krone na IOTA\n2750 Norwegian Krone na Ethereum\n2750 Norwegian Krone na DASH\n2750 Norwegian Krone na Bitcoin\n679.000000 Norwegian Krone na Indian Rupee\n464 Norwegian Krone na Ethereum\nSměnné kurzy se časem zvyšují a klesají. Například, směnný kurz vám může umožnit obchodování 1 Norská koruna za 33,365321 $ za jeden den. O týden později by kurz mohl činit 10 000 USD za 1 dolar.\nNeexistuje žádný pevný procentní podíl nebo hodnota, která by určovala dobrý kurz. Někteří lidé mohou mít pocit, že je vhodný čas na výměnu své měny, pokud hodnota MIOTA stoupne o 100 NOK, zatímco jiní mohou čekat na zvýšení hodnoty o 5\nNOK na CADNOK na CNYNOK na IDRNOK na INRNOK na JPYNOK na MXNNOK na RUBNOK na UAHNOK na USDNOK na VND


Stránka 5295 z 5298 • 1 ... 5292, 5293, 5294, 5295, 5296, 5297, 5298\nod Lexx 9. 10. 2019 06:45\nTak to je moc toto. Že tu bude někdo do krve obhajovat kamioňáka, k tomu nemám co říct.\nod karf 9. 10. 2019 06:51\nkarf píše: Ty vole na co teda na tý silnici staví víc pruhů, *****?\nTy si myslíš, že silnice maj víc pruhů, aby mohla auta stát vedle sebe?\nAno pochopitelně. Není to jen o propustnosti a o zachování propustnosti v případě nehody. V řadě případů délka kolony ovlivňuje provoz stovky metrů nebo kilometry zpátky. Ve městě je rozdíl, jestli stojí auta v jedné řadě o délce třeba 500m a nebo ve třech řadách o délce 170m. Takže jsem toho názoru, že by se každý řidič měl snažit jet co nejplynuleji a snažit se i kolony co nejvíc zkracovat. Právě tím, že se zaplní oba pruhy.\nTady v tom případě není na tom kreténovi v kamionu skutečně není co obdivovat. Kdyby se zařadil do levého pruhu a dojel na jeho konec...ok. Ale blokovat oba pruhy? Stát přes dělící čáru? A ještě zlomit kamion doleva? Co nějaká ulička pro izs? Kde to jsme?\nod Koleckobetonucimalty 9. 10. 2019 08:37\nKoleckobetonucimalty píše: Asi jo, jen 50 tis. ročně. Ani žádné video s tím nebylo, což je divné když je to tak častý nešvar.\nNebylo? Jako od nikoho tady? Na youtubu jich je plno. Stačí zadat třeba "zip kolona" a máš tam hned první.\nTady to snad nikdy nebylo a na yt si jen tak videa nehledám. V reálu jsem to nezažil, neviděl.\nAle ok, děje se to taky, jen to není tak markantní jako když v tom levém *****í kamion - ten je prostě více vidět. A troufám si tvrdit, že to i dělají častěji. V podstatě to vidím v každé delší koloně v protisměru.\n-- 9. 10. 2019 08:40 --\nSere mě to každopádně tak či tak, protože to zbytečně prodlužuje kolonu, která pak zasahuje i do exitu a nedá se sjet.\nod Jouda.III 9. 10. 2019 08:42\nDělají to, aby tam náhodou nebyl někdo dřív, *****\nod ajif 9. 10. 2019 18:27\nArnie J píše: A co kdyby jeli normálně ve dvou pruzích a na konci zipovali?\ntak to by ale ti v levém pruhu byli v piči, protože na jeden kamion má připadat jeden osobák, čili by ten pravý pruh ubýval rychleji než levý. Jenže levoproudaři mají pocit, že kamion je pomalý a tak se jich tam *****á víc, a nakonec to skončí havárkou a zácpou a uzavírkou\n-- 9. 10. 2019 18:32 --\nkarf píše: No ty číčo doprdele to je logika, že by jeden blil. Nějakej ***** neunese, že stojí jak dement v koloně, ostatní ho předjíždění a bude držkovat něco o ojebávání? Ty vole na co teda na tý silnici staví víc pruhů, *****? To se můžou rovnou na celý dálnice *****, postavit všude jen 1+1 okresky a můžeme stát jak kokoti v kolonách s dementama z východu v jednom vláčku.\njak kokot budeš stát ty. Já budu stát jako inteligent\n-- 9. 10. 2019 18:35 --\nJouda.III píše: V okolí Šulingradu se mi toto stalo už několikrát. Když jsem pak takovýho kokota za zúžením předjel, musel dlouho akceptovat moje tempo jízdy. Blikal, troubil, snažil se předjíždět... Marná snaha\njo ty seš tenhleten ... pičus, když to řeknu slušně. Takový mám nejradši, spěchaj, a pak maj hromadu času vychovávat ...\nod tslany 9. 10. 2019 18:36\nWolfovi definitivně jeblo?\nod ajif 9. 10. 2019 18:36\njen provokuje, řekl bych\nod Jouda.III 9. 10. 2019 18:41\najif píše: jo ty seš tenhleten ... pičus, když to řeknu slušně. Takový mám nejradši, spěchaj, a pak maj hromadu času vychovávat ...\nAž nás bude víc, tak to těm *****ům obechcávajícím kola možná dojde\nod ajif 9. 10. 2019 20:08\na ještě k tomu naivní\nod Jouda.III 10. 10. 2019 06:02\nMožná, ale v každém připadku se napil vlastní meducíny\nod PeTr7650 10. 10. 2019 07:09\nZapominas, ze kamionaci maji vysilacky a neni pro ne problem te zablokovat a rucne a strucne ti to vysvelit . . .\nUz sem par takovejchle akci na kanale slysel a dycky se tomu pak hrozne chlamali\nod Jouda.III 10. 10. 2019 07:34\nVozím v autě scanner (taky jsem rád informovanej, co se kde děje) a koktavý železo... Asi by se chlamat přestali. Ale akorát potvrzuješ, jaký jsou obechcávači kol *****. Akorát nechápu, proč se toto děje akorát v okolí Šulingradu. Jinde jsem se s tím nesetkal\nod ajif 10. 10. 2019 08:05\nstorm verze 2???\nVždycky mě pobaví, jak si někdo myslí, že oheň ohněm uhasíš ...\nod Jouda.III 10. 10. 2019 08:19\najif píše: storm verze 2???\nNeuhasíš, ale neshoříš\nod goes 10. 10. 2019 08:19\nJouda.III píše: Vozím v autě scanner (taky jsem rád informovanej, co se kde děje) a koktavý železo... Asi by se chlamat přestali. Ale akorát potvrzuješ, jaký jsou obechcávači kol *****. Akorát nechápu, proč se toto děje akorát v okolí Šulingradu. Jinde jsem se s tím nesetkal\nA co tam s tim budes delat? Mavat a hulakat bubuhu a ze jsou to rude tlamy? No to tam nazenes strach teda. Uz ted vidim jak davy utikaji.\nSpise je otazkou kdo za tebe chodi nabty psychotesty\nPříspěvků: 79463\t| Stránka 5295 z 5298 • 1 ... 5292, 5293, 5294, 5295, 5296, 5297, 5298


Nezničte si při cestování páteř - Deník.cz\nProč měnit nový kufr za starou sportovní tašku? Odpověď je jednoduchá: Kufr neničí vaše zdraví. Nošením těžkých tašek v rukou či přes rameno si výrazně křivíte postavu.\nNové kufry za sebou můžete pohodlně vozit na kolečkách, kufr bez nich už dnes prostě nekoupíte. A to je dobře. Když kufr držíte za výsuvné madlo, které je rovněž součástí většiny nových kufrů, téměř celá váha zavazadla se přesunuje na podvozek. Navíc je manipulace s takovým kufrem velmi snadná.\n„Cestovní kufry můžeme rozdělit do dvou skupin podle materiálu,“ říká Tomáš Bozděch, zástupce výrobce zavazadel pro rekreaci a volný čas. „První skupinu tvoří takzvané softy, tedy textilní kufry. Jejich výhodou je lehkost a příznivá cena. Nejsou však tak odolné. Do druhé skupiny patří plastové kufry, vhodné zejména pro ty, kdo cestují často letadlem. Snesou totiž hrubší zacházení.“ dodává.\nNěkolik rad, které vám ušetří starosti na cestách:Nakufr umístěte štítek s čitelnou adresou vašeho budoucího ubytování. Pokud se kufr po cestě ztratí, poputuje za vámi. Při delší cestě vlakem či autobusem můžete svá zavazadla svázat k sobě lehkým řetízkem na kolo nebo je přivázat k pevné konstrukci. Při koupi zavazadla dávejte pozor na dostatečné zabezpečení. Většina kufrů je chráněna kódem nebo má zámek na klíč, ideální je ovšem kombinace těchto dvou prvků. Rovněž si můžete jezdce zipů zamknout k sobě, a tím zabránit otevření kufru.\nPokud často cestujete do USA, oceníte takzvaný TSA zámek, který mohou celníci sami otevřít bez poškození zavazadla, když se jim nezdá jeho obsah. Uložte si na bezpečné místo kód svého kufru.\nCo se týká kvality, spolehněte se raději na renomované výrobce kufrů. Na cestách budete mít jistotu, že se vám kufr nerozpadne. Kvalitu kufru poznáte, když odklopíte víko a sáhnete dovnitř. Měli byste nahmatat plastovou konstrukci, která vyztuží váš kufr a zabrání jeho deformaci. Ani v dešti byste se neměli obávat znehodnocení svého zavazadla či jeho obsahu, pokud si ovšem zakoupíte kvalitní kufr. „Renomovaná značka nepromokne,“ říká Tomáš Bozděch.\nJdete si vybrat kufr vybavený přesně podle vašich představ. Záleží na vás, jaké členění kufru vám vyhovuje. Výrobci nabízí speciálně uzpůsobené kufry na služební cesty s přihrádkami na notebook, telefon či spisy. Nejen ženy jistě ocení takzvaný suiter, jehož obsahem jsou obaly na šaty, přihrádky na košile či na obuv. Designéři mysleli i na děti. Rozmazlete své děti kufříky v pestrých barvách. Jsou lehké a rozměry přizpůsobené jejich malým majitelům.\nBarvy nejsou jen pro děti. I vy máte možnost pořídit si originální barevný kufr. „Lidé jsou pořád konzervativní. Na veletrzích se jim líbí barevné kufry, ale pořídí si černé,“ hovoří o své zkušenosti se zákazníky pan Bozděch. Barevný kufr může být nejen krásný doplněk, ale pomůže vám i s jeho snadnější identifikací, předejdete tak záměně.


Metalopolis.net - FLESHGOD APOCALYPSE - Mafia\nzpěv, kytara, orchestrální aranžmá\nFrancesco Paoli je vskutku pilná včelička. Na posledním záznamu z dílny HOUR OF PENANCE se ještě ani nestihl usadit prach a italský death metalový mušketýr se znovu objevuje v ostrém světle pódiových reflektorů. Tentokráte jsme nuceni upnout pozornost na jeho druhou kapelu, „orchestrální“ death metalové těleso FLESHGOD APOCALYPSE. Všichni dobře víme, že tahle sestava zpoza Kolosea se minulý rok uvedla velice slušným záznamem „Oracles“, který nabídl zdařilou kombinaci ostrého, technicky vyspělého BDM s nejrůznějšími orchestrálními intermezzy. Pravda, ve skutečnosti se mělo jednat o fúzi těchto složek, nicméně k jejich vzájemnému prolínání na desce prakticky vůbec nedochází (s výjimkou decentních kytarových poklon starým mistrům klasiky). Dle mého názoru je to však jen ku prospěchu věci, neb přehnaná snaha o fúzování death metalu s elementy klasické hudby může vést pouze a jen ke kostrbatým záznamům typu „Souls Despising The God“ (osobní kyselá poznámka autora). Pojďme však zpět k věci, tedy k aktuálnímu EP „Mafia“.\nNa obalu se panovačně roztahuje obří chobotnice (samozřejmě se jedná o symbolický odkaz na italskou mafii), jež svými tučnými chapadly uvrhá celé zástupy nešťastníků v bezedný chřtán organizovaného zločinu. Právě těm, kdo v boji proti mafii přišli o to nejcennější, čili o svůj život, je nová nahrávka FLESHGOD APOCALYPSE zasvěcena. Francesco Paoli a spol ukazují hned při první skladbě „Thru Our Scars“, že chuť experimentovat je v žádném případě nepřešla, po standardně kvalitním zahájení totiž přichází refrén a s ním i šokující překvapení v podobě extrémně vypjatého heavy metalového falzetu (!). Cožpak o to, výpravný vokál (třeba typu „Sovereigns Unknown“ od AUGURY) rád akceptuji, nicméně tento sluchové kůstky nesmírnou měrou trýznící jekot je opravdu příliš silná káva. Nedá se nic dělat, toto je zákeřný faul na samotnou žánrovou podstatu a mě bohužel nezbývá nic jiného než sáhnout do kapsičky a ocenit toto nešetrné počínání kartou barvy červené. Ovšem hned následující položka „Abyssal“ vrací FLESHGOD APOCALYPSE zpět do hry a konečně přináší to, co od římského komanda čekáme, tedy řízný, nesmlouvavý BDM opentlený výraznou melodikou. Je nutno zdůraznit, že Italové trochu spomalili, dali větší životní prostor chytlavé kytaře, což je ve spojení s uhlazenější produkcí notně odlišilo od současného projevu sesterské kapely HOUR OF PENANCE. Třetí skladba „Conspiracy Of Silence“ mohla být vrcholným představením aktuálního EP, nicméně opět úřaduje vypjatý falzet a nám nezbývá nic jiného než rychle přeskočit na další track, coververzi skladby „Blinded By Fear“ od slovutných AT THE GATES. FLESHGOD APOCALYPSE přetvořili legendární severskou klasiku k obrazu svému, přidali na rychlosti, jedovatý Lindbergův vokál nahradil obhroublý growling a jak je u Římanů již zvykem, přibylo i několik dodatečných výstupů melodické šestistrunky. Celý komplet uzavírá titulní skladba „Mafia“, zcela v režii dona Ferriniho, jenž je ve FLESHGOD APOCALYPSE zodpovědný za obcování s černobílými klapkami.\nFrancesco Paoli a spol. zúčtovali s mafií tak napůl. Jistě, FLESHGOD APOCALYPSE pořád representují velice solidní BDM, nicméně tentokráte, přiznejme si to, trochu oslabený nepříliš zdařilým experimentováním. Přesto by bylo pošetilé dělat nad kapelou nějaký definitivní křížek, přeci jen, pořád máme tu čest pouze s více méně tréninkovým EP formátem.\nAnnal - Scrambled Defuncts[5.10.2010 11:22:17] Reaper - [5.10.2010 9:05:38] k.eight.a - [5.10.2010 4:11:07] KegroundfromBa - asi som vidlak[28.9.2010 8:53:11] O. - souhlas s rec[29.6.2010 15:15:13] Reaper - [28.6.2010 23:10:16] annal - [28.6.2010 21:28:40] MoRt8 - [28.6.2010 21:03:04] M - Tak to je v pici toto![28.6.2010 21:01:26]\nFrancesco Paoli a spol. zúčtovali s mafií tak napůl. Jistě, FLESHGOD APOCALYPSE pořád representují velice solidní BDM, nicméně tentokráte, přiznejme si to, trochu oslabený nepříliš zdařilým experimentováním.


Americké výdaje na platformách elektronického obchodu dosáhnou 2,1 miliardy dolarů do roku 2019 [Semalt]\nSpolečnost Spojených států téměř zdvojnásobí své výdaje na technologii elektronického obchodování mezi dneškem a koncem tohoto desetiletí, uvádí americký obchodový tým Forrester Research Technology and Services Semalt v roce 2014 do roku 2019.\nSemalt očekává, že výdaje budou růst v průměru o 12 procent, z 1,2 miliardy v tomto roce na 2,1 miliardy v roce 2019 - celkový růst o 75 procent.\nJedním z hlavních hnacích sil bude celosvětový nárůst spotřebitelských výdajů na internetu - Semalt očekává, že e-commerce v rozvinutých zemích dosáhne v roce 2018 1,64 bilionu dolarů. Kromě tohoto celkového růstu výdajů existuje i technologická otázka, řídit více výdajů na systémy elektronického obchodování. Ve zprávě se uvádí, že některé z těchto výdajů budou řízeny společnostmi, které modernizují stávající technologii, včetně těch, které používají vlastní obchodní nástroje.\nVýrobní, maloobchodní a velkoobchodní firmy, které používají obchodní technologie, 13% stále využívá domácí obchodní technologie. Semaltové platformy pro domácnosti představují pro své operátory významnou škálovatelnost, dodržování a udržovatelnost. Jednotka, která nahradí tato řešení pomocí šikovnějšího a vysoce škálovatelného softwaru, urychluje investice do komerčních komerčních platforem.\nAutoři také říkají, že mnoho společností elektronického obchodu se bude snažit upgradovat a případně nahradit řešení třetích stran, která právě používají. Semalt 2000 a 2010, platformy elektronického obchodování měly sedmiletou průměrnou délku života; dnes říkají, že společnosti, které jsou hostitelskými vlastními platformami elektronického obchodování, budou muset aktualizovat každých čtyři roky.\nSemalt bude dalším hnacím faktorem růstu výdajů v oblasti elektronického obchodování, neboť maloobchodníci se budou snažit zajistit, aby jejich platformy mohly využít růstu nákupu založeného na mobilních zařízeních.\nJak obři elektronického obchodování používají AI a marketing (část 2)\nMarTech Minute: Shim povýšen na Slack CFO, veterináři z Metaforce poradenství a další\nZde je 9 mylných představ o GDPR


Čáslav - Golčův Jeníkov - str. 29\nAhoj,tak hdry jsou doma,ale na ty naše slečny toho moc neni.Spíš si vybere barke na Vendulku a na Lukase.No uvidíte samy.Aspoň vás konečně uvidim a pokecáme 😉\nBaruš - to je ale škoda a co se sejít v MC jiný den? Třeba ve čtvrtek, to by nešlo?\nPavlin - vždyť říkám, že ve velikosti 80-92 je toho vždycky málo. Jo a držím palečky ať to šlape.\nCaklovko - no jasně přijeď. I když v MC si asi moc nepokecáme. Ale klidně se můžeme domluvit a jet třeba do Čáslavi na hřiště. Stejně to má Rozárka slíbený a počasí ještě je taky docela fajn\nA co si dát příští čtvrtek tu Čáslav ? Podle počasí, buď hřiště nebo MC ?\nA to je ale dobrej nápad 😃\nOd kolika je ta Čáslav?Bych taky přijela,ale podle toho co má pan manžel v plánu,abych měla auto :-|\nA k nám přijedete?I kdyby jste nic nekoupily ráda vás uvidm 🙂\nPavlin, dorazíte na tu Martinskou slavnost ? Míšovi by se to určitě líbilo.\nA myslíš, že ti to někdy do toho 14.11. vyjde a dorazíš do toho MC ? Mohla bys mu vyrobit lampiónek, je to snadný 😉\nNa Čáslav se domluvíme asi až těsně před tim, ne ? Ale viděla bych to zas na to dopoledne a bejt před obědem doma, co ?\nNo já doufám,že se tam dostanu,ale když nebude auto,tak mám smůlu. :-|By jsme potřebovali ještě jedno auto 😞 :-|\nAhojky a co se sejít v cukrárně? 😃 Já jsem s tím žrádlem fakt hrozná. :-N\nNebo v pizzerii? 😉 K vám do MC taky klidně nekdy dorazíme. 🙂 Bych nabrala i Silvika,kdyby měla čas. 🙂\nJééééé cukrárna,mňam.Máte tam moc dobrou zmrzku. :-p .Ale já se radši nebudu moc radovat 😞 Teď nám budou dělat plyn,tak asi nebude auto......opět......\nPavlin,já myslela spíš ty zákusky než tu zmrzku. 😃\nHele holky,nenavštívil jste někdo už v Kolíně nové FUTURUM? 🙂 Jsme tam byly a je toho tam dost.\nTo já bych si nedala jen zmrzk,to bych se tak neomezovala,když už bych tam byla 😃 😃 😃 :-p\nCaklovka - já ani nevím, že v Kolíně nějaké Futurum je :-p Nebyla jsem nikde jen tak po obchodech ani nepamatuju 8-(\nA kam byste chtěli do cukrárny? Já musím někam kde se Rozárka zabaví, na jednom místě mi vydrží max. 5 minut - takže pro nás je hřiště nebo MC fakt výhra\nPavlin - já už si vůbec nedovedu představit, že bychom měli jen jedno auto.\nMy si můžeme o druhym autě jen zdát 😢 Michal vydělá,že docela vyjdem a teď co je na neschopence to máme s odřenejma ušima.A taky to neni jistý jestli se bude mít kam vrátit,protože majitel chce prodat podnik kde dělá.Nevíte o nějaký dobře placený práci? 8-(\nLeni, kde v Kolíně je nové futurum? Zítra jedeme do Čáslavi, páč v sobotu musíme objet hroby a v neděli jedeme pro nového pejska a chtěli bychom do Kolína, mamce dojet pro nové dveře atak. škoda, že tam nebudeme na dýl :-|\nBaru,dobrá cukroška je za Penny u Seidlů,jestli někdo zná,je tam taky nějaký ten stoleček a hračky pro děti.Ale jak chcete. 🙂 Jináč Futurum je kousek od vlakáče směr k náměstí.Dá se říct,že je to i za eurotelem.\nPavlin,dobrá práce je v TPCA,kde si i dobře vydělá,ale nevím jak by to měl s dojížděním.Přítel tam dělá od února a je spokojenej hlavně platově.Tak kdyžtak dej vědět a já bych se mu pozaptala na místo,respektive Tomáš.Berou pořád,jen by musel projít přes náborové centrum.\nMaji,tak to vyjde jindy,to nevadí. 😉 A mrkni do toho Futura,když budeš mít čas,je toho tam mraky. 😉\nLeni díky, tak to vím kde to je:o) Tu cukrárnu taky doporučuju je super 😉\nJá mu to řeknu,ale je to trochu z ruky.\nAhoj, já bych byla taky radši pro MC nebo hřiště. Tahle cukrárna je super, ale vždycky tam nechám hromadu peněz, protože těm dobrotám se nedá odolat :-p 😃\nPavlin,vím že je to trochu z ruky,ale Tomáš říkal,že tam jezdí i chlapi z Vilémova a autobus na tuhle vaši stranu náhodou nejezdí TPCA?\nPavlin - do TPCA určitě jezdí autobus zdarma - z Čáslavi, což zase není tak daleko. Ale stejně to tvůj problém auta neřeší co?\nCaklovko - a co je v tom kolínském Futuru? Já znám hradecké a tam se mi docela dobře nakupuje.\nKdyž nesežene nic jinýho,tak mu nic jinýho nezbude. :-|\nPavlin,nechci předbíhat,ale kdyby TPCA zvolil,tak se zcela jistě najde někdo z vašeho okolí,kdo by jezdil autem a Tvůj manža s ním nebo s nimi a podělí se o benzín,takhle se to dělá,můj přítel taky jezdí s dalšími třemi,autobu je sice taky možnost,ale tohle je samozřejmně výhodnější a rychlejší.A jak jsem říkala,finančně si určitě polepší i když nevím jak na tom je ted ještě v tom svém zaměstnání,ale široko daleko opravdu nic lépe placeného není a navíc ted hodně fabrik a závodů krachuje a TPCA zcela jistě nekrachne.Ba naopak profesně se tam může vyvíjet,což jde samozřejmně i na úkor platu a jejich výhody taky nejsou rozhodně k zahození.Co myslíš,přítel tam odešel jen kvůli nám,když se měla narodit malá.Byl totiž v jedné fabrice zaměstnaný už 13 let za směšné peníze,se kterými bychom byly úplně v čudu,s malou,s hypotékou a splátkami bychom to rozhodně nezvládli.\nA je tu ještě jedna věc.Kdyby se rozhodl pro tuto práci,tak po zkušební době,když tam vydrží by Tomášovi na účet poslali 20 tisíc za zprostředkování práce Tvému manžovi a s tím by šli samozřejmně napůl.Teda tahle akce je do konce října,ale měli by jí prodlužovat.\nSamozřejmně tě tím nechci nijak ovlivňovat,jen jsem chtěla podat nějaké přibližné informace,aby Tvůj muž věděl pro začátek co a jak.\nSem podala vyčerpávající info a jdu to zabalit,jsem unavená až hrůza. 😃 Zatím pa.\nBarun . ve Futuru je asi 50 obchodů,teda píšou to v letáku,mě to tolik nepřišlo,ale neprošli jsme všechno.My jsme prolezli sportovní potřeby,elektroniku,hračkárnu a je tam i Billa a nějaké ty restaurace a prostě všechno možný.Já jsem jinak dosud Futurum neznala i když vím,že někde v Praze snad na Chodově je a že je v Hradci,to už nevím vůbec,my jezdíme převážně do obchoďáků do Pardubek.Vždycky se nejvíc těším do restaurace do Globusu,jsem holt přes to žrádlo,no. 😃 😃 😃\nJá mu to všechno řeknu,caklo.Myslim,že odsud z okolí tam taky někdo jezdí.Včera našel nějaký inzerát na ježdění,tak uvidíme co z toho bude.\nPavlin - on ten tvůj by chtěl jít jezdit profesionálně?\nCaklo - já si taky myslím, že to TPCA je dost dobrý. Kámoška odsud tam taky dojíždí a maximální spokojenost. A do Kolína to přeci jen není tak daleko a hlavně se tam jede po retivně dobrý a rychlý silnici.\nBarke - já do cukrárny nemůžu, určitě bych se tam hrozně nafutrovala a to nejde. Konečně jsem se pustila do hubnutí 😉\nChtěl?Když to bude dobře placený,tak jo.