Úponky planých rajčat s aromaticky vonícími drobnými kulatými plody rostou při okrajích cest\nve Střední a Jižní A merice. I ndiáni ve Střední A merice pěstovali rajčata již před několika tisíci\nlety. Když do Mexika přišli Španělé, seznámili se s touto pozoruhodnou plodinou a pojmenovali\nji podle jejího aztéckého názvu tomati – plná kulatá věc. V roce 1498 přivezl Kryštof Kolumbus\nrajčata do Španělska a Portugalska. Botanicky bylo rajče poprvé popsáno v Matthioliho H erbáři\nz roku 1544 pod názvem pomi d’oro – zlaté jablko. Původní populární název byl jablko lásky.\nRajčata vyvolala v Evropě zpočátku nedůvěru. Byli i takoví, kteří považovali rajče za jedovaté\na vhodné pouze jako dekorativní rostlinu. Přijali ho jen málokteří, například Francouzi.\nAž na přelomu 18. a 19. století gastronomové a kuchaři převzali rajče do svých receptů. V této\ndobě se ještě v Neapoli vařily makarony pouze se sýrem, jak to dokládají soudobé akvarely.\nMuselo uplynout ještě dalších několik desítek let, než se v roce 1839 objevil první recept na\ntěstoviny s rajčaty. Od té doby se aztécký „tomati“ stal pravou rajčatovou neapolskou omáčkou.\nDnes je známo asi 2500 odrůd rajčat a každý z nás jich zkonzumuje za rok asi 22 kg.\nPři chorobě, která se nazývala „obličejová hvězdná nemoc“, aplikovali Aztékové obličejovou\nmasku, jejíž součástí byla rajčatová šťáva. Staří Mayové potírali šťávou z čerstvých rajčat\nzanícené hemoroidy a na Karibských ostrovech dodnes léčí zánětlivá místana pokožce stejně.\nElizabeth Blackwellová píše ve své knize: „Jablka lásky používaná zevně se považují za chladivá\na zvlhčující, užitečná při zánětech kůže a růži.“\nPlody rajčete obsahují tryptamin, červené barvivo lycopin (lykopen), vitaminy B1, B2, C, vápník,\nželezo, hořčík, fosfor, draslík a zinek. Lycopin patří do skupiny karotenoidů, tedy látek s výrazným\nantioxidačním účinkem. Jako potravina mají rajčata velmi nízký energetický obsah: 93 % vody,\n4 % glycidů a 1 % proteinů.\nAktivní látky račete (karotinoidy) pečují o pokožku - redukují vrásky a pigmentační nerovnosti,\npředcházejí stárnutí a poškození buněk, ochraňují pleť před UV-zářením, vyhlazují ji, prokrvují\na zpevňují pojivovou tkáň. Účinné látky rajčete jsou součástí moderních kosmetických přípravků.\nV krému Doliva Olifting jsou spojeny ochranné a léčebné účinky oliv a rajčat.\nwww.magazin-lekarna.cz - 3/2010\nRajče – malý kulatý zázrak. Stačí jen pohlédnout na výčet jeho zásluh o naše zdraví a je jasné, že rajské jablko je obdivu a především časté konzumace hodná plodina.\nNenápadné rajče je hotovou studnicí prospěšných látek. Obsahuje vitamin C a E, provitamin A, vitaminy skupiny B, draslík a železo, v menším množství také vápník a fosfor, je zdrojem vlákniny, nechybí ani důležité antioxidanty, které tělo chrání před škodlivými volnými radikály. Pojídání rajčat podporuje krvetvorbu, prospívá pokožce, vlasům i nehtům, posiluje buněčnou strukturu a imunitu, prospěšné jsou i antibakteriální účinky. Rajče je zkrátka jednou z nejzdravějších zelenin, kterou si navíc můžeme sami vypěstovat!\nObzvláště často by po něm měli sáhnout především muži po padesátce, kteří už znají, nebo záhy poznají, strasti života se zvětšenou prostatou, především časté močení. Ano, „zázračné“ rajče opravdu pomáhá i v tomto případě – zásluhou vysokého obsahu karotenu, přesněji karotenoidu lykopenu, což je účinný antioxidant, který pomáhá chránit buňky těla, přispívá k ochraně cév před zužováním a tvrdnutím.\nOdborníci si jej považují především pro jeho blahodárné účinky na prostatu.... Jenže pokud by pánové chtěli dostat do organizmu 6 mg lykopenu denně, což je množství, které pomáhá udržet prostatu zdravou, museli by zkonzumovat až 12 středních rajčat. A to je vskutku věc jen stěží realizovatelná.\nPodstatně elegantnější a příjemnější řešení se stejným výsledkem naštěstí nabízejí kvalitní doplňky stravy. Prostenal s PERFECT COMPLEXEM je pro své pozitivní účinky už čtvrtým rokem nejprodávanějším doplňkem stravy na prostatické potíže na českém trhu. A 95% oslovených zákazníků je spokojeno s výsledky jeho užívání! Složení Prostenalu dominuje osvědčená kombinace extraktů Saw palmetta a kopřivy dvoudomé a samozřejmě nechybí již zmiňovaný lykopen.\nVíce informací o produktu je k dispozici na www.prostenal.cz. nebo na bezplatné infolince 800 141 141.\nDoporučená cena na lékárně: 30+10 tobolek 232 Kč, 60+20 tobolek 446 Kč.\nRajče jedlé - z Wikipedie, otevřené encyklopedie\nBinomické jméno: Solanum lycopersicum L., 1753\nRajče jedlé, též lilek rajče (Solanum lycopersicum L., 1753) je trvalka bylinného charakteru pěstované jako jednoletka. Patří do čeledi lilkovitých. Pochází ze Střední a Jižní Ameriky. Plodem je bobule, rajské jablko neboli rajčátko, zkráceně rajče.\nSynonyma: Lycopersicon esculentum Mill., Lycopersicum esculentum Mill.\nCharakteristika: Vytrvalá zelenina bylinného charakteru pěstovaná jako jednoletka pro dužnaté bobule. Není příliš náročná, dobře odolává chladu, lze proto pěstovat i v mírném podnebí, kde ovšem dosahuje menšího vzrůstu. Oblíbené je tedy i na českých zahrádkách.\nNezralé (zelené) plody rajčete mohou způsobit otravu organismu. Ty zralé jsou naopak bohaté na karotenoidy (zejména lykopen) a vitamín C, v trochu menší míře obsahuje také vitamín B. Poslouží i jako zdroj chromu a draslíku. Z více než 90 % tvoří voda, cca 5 % sacharidů a 2,5 % bílkovin. Má vysoký podíl vláknin, naopak tuk neobsahuje téměř žádný.\nRajčata jsou velmi vhodná jako základ zdravé nebo doplněk či příloha běžné stravy. Vhodná jsou i na různé redukční a očistné diety, neboť mají antioxidační účinky. Podle některých studií působí blahodárně i na problémy s prostatou. Dále jsou rajčata vhodná ve stravě osob s nemocemi srdce, krevního oběhu a poruchami látkové výměny.\nPoznámka: Je rajče ovoce, nebo zelenina? Rozhodnout, zda je ovoce či zelenina, lze po definování základních pojmů:\nPLOD - část rostliny vznikající pro pohlavní rozmnožení - obvykle z květu. Mezi jeho hlavní části patří slupka, dužina (dužnina) a semena. Rozdělit je můžeme na plody nedužnaté neboli suché a plody dužnaté.\nOvocem - je "jedlý dužnatý plod víceleté rostliny, (běžně tedy obsahující semena k opakovanému pohlavnímu rozmnožování)". Botanicky se jedná o plod, jenž vzniká ze semeníků na kvetoucí krytosemenné rostlině z čeledi lilkovitých, příbuzných s lilkem bramborem a lilkem vejcoplodým, jehož plod je znám jako lilek.\nZeleninou - by se rozuměl "jedlý dužnatý plod jednoleté rostliny", či jiná jedlá část obvykle jednoleté rostliny.\nNEDUŽNATÉ PLODY: obilka; nažka; oříšek "jedlý nedužnatý, neboli suchý, plod"; lusk - suchý pukavý jednoplodolistový plod;\nI pro kulinářské účely je označováno jako zelenina, protože je podáváno jako součást hlavního jídla nebo salátu a nikoli jako dezert.\nPřesto v roce 1893 rozhodoval Nejvyšší soud Spojených států ve sporu Nix vs. Hedden, o tom, zda je rajče ovoce nebo zelenina. Problém zdánlivě banální, měl své ekonomické opodstatnění. Na ovoce se tehdy nevztahovala dovozní cla, kdežto na zeleninu ano. Soud vynesl verdikt, že rajče je zelenina. Rajče bylo ustanoveno státní zeleninou v New Jersey, zato v Arkansasu je zároveň státním ovocem i zeleninou. Z hlediska botanického však v té době bylo rajče (stejně jako obyčejné jablko) považováno za ovoce.\nZe zahradnického hlediska jsou jako ovoce označovány jedlé plody kulturních víceletých rostlin.\nMezi ovoce jasně nepatří nedužnaté plodiny s přesnějším zařazením (obilniny - suchý plod, a luštěniny), - jsou pěstovány pro semeno. U ovocných druhů je přetrvání rostliny zajištěno opakováním produkce plodů. Rajče je běžně pěstováno jako jednoletka a tak je zařazeno mezi zeleninu.\nZavádějící je nejen název "rajské jablko", kdy jablko je na rozdíl od rajčete řazeno k ovoci, ale i v překladech anglické slovo fruit, které znamená nejen ovoce ale i plod.\nCesta rajčat ze skleníku na náš stůl; www.rajcata.com\nZ webu Rajčata.com\nOblibu získala rajčata především pro svoji výraznou chuť, krásnou barvu a velmi snadný způsob pěstování. Důležitý je obsah vitamínu C , E a A, velké množství vlákniny i dalších zdraví prospěšných látek - jsou to například draslík či železo, nebo karoten. Rajčata podporují krvetvorbu, prospívají kůži, vlasům i nehtům. Chrání srdce a posilují imunitu, znčné jsou i jeho antibakteriální účinky. Rajčata obsahují také velké množství antioxidantů, které chrání náše zdraví před psůsobením volných radikálů.\nSamotná rostlina rajčete (Lycopersicon esculentum) je jednoletá a velmi silně plodící, pokud ji nezašťipujme, hravě překoná výškou 2 metry. Potřebuje velmi světlé a teplé stanoviště, dosatek místa kolem sebe a pravidelnou zálivku i přihnojení. Díky svému snadnému pěstování ze semen si rajče našlo širokou skupinu pěstitelů z řad zahrádkářů či majitelů zahrad, oblíbené je i pěstovaní rajčat v nádobách - jako balkonová rajčata.\nDíky své reletivní nenáročnosti na pěstování jsou rajčata velmi oblíbeným druhem zeleniny a patří určitě do každé zahrady, zahrádky, nebo do květináče či truhlíku na Vás balkon nebo terasu.\nRajčata podle finských vědců snižují riziko mozkové příhody\nKonzumací rajčat, která jsou bohatá na mocný antioxidant lykopen, lze prý výrazně snížit riziko mozkové příhody. Tvrdí to finští vědci, kteří dvanáct let sledovali skupinu více než tisíce starších mužů.\nVe studii uveřejněné v odborném časopise Neurology se uvádí, že u lidí s nejvyšším obsahem lykopenu v krvi hrozilo o 55 procent menší riziko mozkové příhody než u těch, kdo měli nejmenší obsah tohoto antioxidantu.\nBěhem dvanácti let studie postihla ze sledovaných 1031 mužů mozková příhoda 67 z nich. Jedenáct případů bylo ve skupině 259 mužů s nejvyšším obsahem lykopenu v krvi, zatímco ve stejné početné skupině mužů s nejnižším obsahem tohoto antioxidantu bylo 25 případů mozkové příhody.\nVýsledky jsou podle vědců o to průkaznější, že se braly v potaz jen mozkové příhody vyvolané krevní sraženinou, a nikoli krvácením.\n„Studie potvrzuje oprávněnost jídelníčku bohatého na ovoce a zeleninu pro snížení rizika vaskulárních příhod,“ řekl hlavní autor studie Jouni Karppi z finské univerzity.\nAutoři studie zkoumali také obsah dalších antioxidantů – alfa-karotenu, beta karotenu, alfa-tokoferolu (forma vitaminu E) a vitaminu A (retinol) v krvi a nenašli bez ohledu na jejich obsah v těle žádnou spojitost se snížením rizika mozkové příhody.\n29. června 2012 7:00.\nWASHINGTON - Krásně červená barva rajčat, která vznikla dlouholetým šlechtěním, je prý důvodem jejich často mdlé chuti. Badatelé nyní chtějí rajčata geneticky pozměnit, aby byla zároveň pěkná i chutná.\nMnohá rajčata z obchodů nemají dobrou chuť, protože byla dlouhé roky šlechtěna především na perfektní vzhled. Podle zprávy agentury DPA to vyplývá z nového výzkumu amerických vědců.\nRajčata v centru Prahy? Pořiďte si svůj záhonek\nPodle biochemičky Ann Powellové z Kalifornské univerzity ve snaze o rovnoměrné a syté vybarvení byl ovšem poškozen gen zodpovědný za tvorbu látek, které vnímají chuťové buňky.\nGen překvapivě zabraňuje zbarvení\nRajčata můžete sklízet přímo mezi pražskými činžáky. Nevěříte? V Holešovicích se otevírá zahrada, kde si každý může vypěstovat svou vlastní zeleninu. Projekt Prazelenina startuje už tuto sobotu. Přijít může podívat úplně každý.\nTisícimetrový nevyužívaný pozemek na rohu ulic Komunardů a Přístavní se postupně promění v zahradu plnou zeleniny a bylinek. "V sobotu budeme společně pracovat na záhoncích, postupně je plnit hlínou a sázet. Na místě bude i pohoštění a hudebníci," říká tvůrce projektu Prazelenina Matěj Petránek.\nDo komunity městských zahradníků je zván každý, kdo si chce zkusit pěstovat zeleninu, nebo si jen odpočinout s lopatkou v ruce a přitom se potkávat se sousedy a známými. "Podívat se může přijít kdokoliv, určitě budeme rádi," dodává Petránek.\nOrganizátoři projektu zahradníkům poskytnou základní zázemí, jako je místo, záhony, zemina a voda na zalévání. Sazenice si však musí přinést každý svoje vlastní. "Sazenice nejsou součástí. Lidé si mohou přinést cokoliv, kromě marihuany, tu máme zakázanou," vysvětluje organizátor projektu.\nA kolik zahrádka v Praze stojí? Za metr čtvereční zahrádkáři zaplatí 850 korun. Ovšem zeleninu si tu budou moci piplat až do půlky října. "Určitě to nevnímáme jako nějakou možnost výdělku. Tato částka pokrývá základní náklady," vysvětluje Petránek. "Místo, které si lidé pronajmou, bude přístupné šest dní v týdnu. Budou sem tedy moci chodit, kdy se jim zachce," dodává. Zároveň budou mít volný vstup na dílny a akce pořádané v Prazeleninové zahradě.\nTam by se měla postupně otevřít i kavárna, dětský koutek s pískovištěm a později i galerie.\nProjekt komunitního pěstování zeleniny je určen pro kohokoliv, kdo má o zahradničení zájem. "Určitě bychom rádi přivítali maminky s dětmi a bylo by strašně fajn, kdyby se nám podařilo zapojit i seniory," vzkazují pořadatelé.\nMěstské zahradničení neboli urban gardening není ve světě nová záležitost. Organizátoři se inspirovali ve finských Helsinkách. A proč právě Prazelenina? "Název má znamenat Praze-zelenina, ovšem je to i terminus technicus, a jak jsme zjistili ukrývá i Lenina. Praze-Lenina, což by se dalo vysvětlit jako komunitní levicová idea, " vysvětluje s úsměvem Petránek.\nPěstování zeleniny uprostřed města je myšlenka stará jako města sama. V současné době se toto tzv. urban gardening čili pěstování potravin přímo v městské krajině znovu oživuje ve formě komunitních zahrad, zahrad na zelených střechách i balkonech jednotlivců v mnoha světových velkoměstech od Londýna přes New York až po Melbourne. I v našich podmínkách má svou historii, a to především v podobě zahrádkářských kolonií. Projekt Prazelenina chce na tuto tradici navázat. Více informací najdete na www.prazelenina.cz\nLykopen je látka, která byla nedávno objevena a která v posledních letech stojí v centru pozornosti mnoha vědeckých výzkumů v oblasti zdravotnictví, jež potvrdily pozitivní účinky lykopenu na zdraví našeho organismu. Jde o rostlinný pigment dodávající ovoci a zelenině, především rajčatům, jejich červenou barvu. Patří do skupiny karotenoidů, které jsou známy svými antioxidačními vlastnostmi.\nJe to antioxidant ochraňující buňky lidského těla před jejich ničením volnými radikály, na něž se umí napojit tak, že mohou být zneškodněny a vyplaveny z organismu.\nPři pravidelné konzumaci snižuje riziko výskytu rakoviny, cholesterolu v krvi, kardiovaskulárních a degenerativních onemocnění, udržuje činný imunitní systém, zabraňuje stárnutí kůže a slouží jako ochrana před negativními účinky UV záření. Je důležité uvědomit si, že lidské tělo není schopno lykopen, na rozdíl od rostlin, samo vyprodukovat. Pro jeho blahodárné účinky bychom se sami měli postarat o jeho pravidelný přísun pomocí vhodně zvolené potravy.\nLykopen je ve stále větší míře oslavován jako látka s protirakovinnými účinky. Například výzkumníci z Univerzity Johnse Hopkinse zjistili, že lykopen silně chybí v krvi pacientů s rakovinou pankreatu. Nizké hladiny lykopenu si povšimli i u postižených rakovinou konečníku a močového měchýře. Výzkumníci z ilinoiské univerzity v Chicagu zjistili nedostatek lykopenu u žen s vysokým rizikem prekarcenózního stavu zvaného intraepiteliální neoplazie děložního krčku.\nNěkteří vědci považují lykopen za silnější antioxidant než beta karoten. Minimálně jde o stabilnější látku.\nNejrozšířenějším zdrojem s vysokou koncentrací lykopenu jsou rajčata, i když ve váhovém poměru je na něj vodní meloun bohatší. Rajčata obsahují 3,1 g lykopenu na 100 g, vodní meloun 4,1 g. Lykopen je látka, která dává těmto rostlinám červenou barvu. Malé množství lykopenu je přítomno i v meruňkách. Barva červených bobulí však lykopenem způsobena není.\nVaření nebo konzervace lykopen neničí. Pokusy amerického ministerstva zemědělství ukazují, že dušená rajčata obsahují stejné množství lykopenu jako rajčata syrová.\nRajčata - jak je používat k léčbě\nObjevení lykopenu je jedním z nejčerstvějších vědeckých objevů . A co že to vlastně je lykopen? Je to červené barvivo vyskytující se v rajčatech a je považováno za velmi silný antioxidant – absorbuje volné radikály.\nDále také snižuje hladinu cholesterolu a chrání před vznikem aterosklerózy - brání zanášení cév.\nAle aby vaše tělo bylo schopné vstřebat lépe lykopen z rajských jablíček, je vhodné je tepelně upravit nebo rozmixovat. Vstřebání zlepšuje i přítomnost oleje nebo jiného tuku.Takže proti rakovině můžete bojovat i italskou kuchyní a její klasickou rajčatovou omáčkou. Mňam!\nRajčata obsahují ve 100 gramech 25 - 165 miligramů vitamínu C a 3,1 g. Vitamín C s obsaženým karotenoidem lykopenem působí synergicky, ale pro výraznější preventivní a léčebné účely by bylo třeba sníst denně 12 rajčat. Proto je výhodnější kombinovat rajské jablko nebo rajskou šťávu s lykopenem a vitamínem C v tabletách. Jednou až třikrát denně pak konzumujeme například 2 dl šťávy z rozmixovaných rajčat nebo rajské omáčky zároveň s 50 až 1000 mg vitamínu C (podle terapie) a s tabletou nebo kapslí lykopenu z lékárny.\nLékárenský lykopen je také účinnější a stabilnější než ten v račatech. Rajská šťáva má také schopnost bránit dráždivému účinku vyšších dávek vitamínu C v žaludku, takže je možné ji použít jako doplněk při léčbě vysokými dávkami vitamínu C nebo v některých případech i u osob, které vitamín C nesnášejí.\nHerec Chudík konzumuje k snídani rajský protlak - chrání před obezitou a dodává tělu jednoduché, rychle spalitelné cukry a ochranné živiny.\nOpavský inženýr Jan Hromada si vyléčil řadu nemocí a omladil i svůj vzhled každodenním pitím rajské šťávy (kterou si sám mixuje z vlastních rajčat) kombinované s vyšší dávkou vitamínu C. Byl to také on, kdo odhalil vliv rajské šťávy na zmírnění dráždivého účinku vitamínu C na trávicí soustavu. (Viz další článek.)\nRajská šťáva nebo protlak zmírňují také štiplavost nakrájeného či rozmačkaného česneku konzumovaného ze zdravotních důvodů.\nZa rajčata vhodná pro účinnou prevenci a léčbu je třeba považovat ta krásně vybarvená, uzrálá na slunci, a ne bledulky ze supermarketu. Naopak šťávy, konzervovaná rajčata celá či sekaná a pyré - protlaky z obchodu bývají dobré kvality, zejména ze zemí s dostatkem slunce, jako je např. Itálie nebo Španělsko.\nZdravá rajčata uzrálá na slunci také obsahují méně plísňových toxinů. Z rajčat určených ke konzervaci plesnivá rajčata pečlivě vytřídíme. Zaplísněné produkty vyvolávají nežádoucí účinky.\nObjevil muž elixír mládí?\nRostlinu umožňující požívat vysoké dávky vitamínu C a zvyšující a prodlužující jeho účinek objevil devětapadesátiletý\nJan Hromada z Opavy. Svůj preparát nazval elixírem mládí, a není se co divit. Díky němu a vitamínu C si totiž sám\nvyléčil plotýnky, spravil všechny zuby, zlikvidoval alergie, definitivně skoncoval s chřipkou! A navíc se zdá, že místo\naby stárl, Jan Hromada mládne. Zmizely mu například všechny vrásky na čele!\nJan Hromada přitom není ani lékař, ani výzkumný pracovník. Vystudoval hornickou průmyslovku a živí se výrobou\nbetonových prefabrikátů. Na svůj objev přišel před mnoha lety náhodou. "Trápila mě tehdy rýma a kašel a můj známý\ndoktor mi dal dvě tuby silného vitamínu C. Sice jsem ho bral, ale měl jsem po něm vždycky průjem a bolelo mě hrozně břicho.\nAž jednou mi po jeho užití nebylo nic a naopak mi bylo mnohem lépe. Uvažoval jsem, čím to může být, až jsem přišel\nna to, že jsem spolu s vitamínem C užil i něco jiného. Tak jsem to zkusil a fungovalo to," popisuje zrod svého objevu\nHromada. Od té chvíle užíval vitamín C spolu se svým preparátem na kdejaký neduh. Objevily se například střevní\nproblémy, na ty to fungovalo doslova přes noc. Odešly mi plotýnky, nebyl jsem schopen dojít ani na záchod, doktoři\nmi nabízeli operaci, ale já jsem začal brát zvýšené dávky vitamínu C s mým preparátem, a plotýnky se zklidnily,\na posléze problémy úplně zmizely!" říká Jan Hromada.\nNeuveřitelný úspěch měl jeho preparát s vitamínem C i při léčbě chrupu (tedy dásní a zubů). "Kdysi se mi příšerným\nzpůsobem kazily zuby, dnes se mi díky tomu zuby už mnoho let vůbec nekazí!" potvrzuje Hromada. Doslova zázračný\núčinek měl jeho preparát s vitamínem C i na jeho alergie. "Každé jaro jsem míval alergické potíže, někdy se to vleklo\ni přes celé léto. Bránil jsem se tomu léky na alergii, a nakonec jsem na léčbu různých komplikací dostal antibiotika.\nAle pořád jsem se z toho nemohl dostat. Tak jsem si jednou ráno vzal svůj preparát a vitamín C, bral jsem co půl hodiny\njeden vitamín, celkem asi 22 gramů za ten den. Druhý den mi bylo lépe, vzal jsem si postupně 12 gramů céčka, a pak\nještě několik dnů po šesti gramech a alergie (a doprovodné záněty) byla pryč! Za dva dny mi to udělalo totéž,\nco antibiotika za dva týdny. Další rok jsem bral preventivně tři až šest gramů céčka s preparátem denně a poprvé\nv životě jsem neměl alergii! A pak už nikdy, definitivně jsem se alergie zbavil!" říká Jan Hromada, jenž se však\nnejednou setkal s odmítavou reakcí odborníků.\nAni oslovený vitamínolog nebyl výjimkou: "K tomu, že by vysoké dávky vitamínu odbouraly nějaké nemoci, bych byl\nskeptický, jestli v tom nehraje roli spíše placebo efekt," míní přední český odborník na vitamíny Aleš Horna. "Vitamíny\nmají své meze a nejhorší je představa lidí, že si vezmu vitamín, a ten za mě všechno udělá, což je ale blbost," dodal\nJan Hromada si ale nevzal vitamín jen tak, ale v určitém komplexu a v rámci určité pravidelné a odstupňované kůry.\nNavíc ve světě již několikrát byla definována (dokonce i lékaři) vitamínová kůra jako metoda léčby alergie. Šlo většinou\no kombinaci silnějších multivitamínových přípravků a dietoterapie s vyloučením hlavních (tzv. startujících) potenciálních\nalergenů (mléko a mléčné výrobky, kukuřice, kukuřičná mouka a kukuřičný škrob, omezení pšenice a pšeničné mouky).\nJan Hromada ví, že mu vitamín C mnohokrát pomohl. "S pomocí praparátu a vitamínu C jsem také u sebe úplně\nzlikvidoval chřipku, už mnoho let jsem ji neměl," dodává muž, který si nedělá nároky na objevy blahodárného účinku\nvitamínu C na lidský organizmus. "Tyto věci jsem samozřejmě neobjevil, vitamín C tak prostě funguje. Já jsem jen\nobjevil plodinu, resp. preparát z ní, který umožňuje brát vysoké dávky vitamínu C, což má léčebné účinky. Plodina\nsama o sobě nějak zvlášť léčivá není," vysvětluje Hromada. "Ona jen zabraňuje rychlému vyloučení vitamínu C močí\nz těla ven a zlepšuje jeho využití."\nO účincích vitamínu C i vysokých dávek tohoto vitamínu vědí lékaři již dávno. Například dvojnásobný držitel Nobelovy ceny\n(jednu z nich dostal v souvislosti s objevy s vitamínem C) Linus Pauling nemá pochybnosti o tom, že vitamín C je velmi důležitým\nbrzdícím elementem stárnutí," píše ve své publikaci Vitamíny a prevence další odbornice Antonella Fanto. A jan Hromada je toho\nživoucím důkazem. Ač mu táhne na šedesát, vypadá daleko mladší. "Mám méně vrásek než ve dvaceti," usmívá se muž,\npodle něhož není nějakou výjimkou, která snese velké dávky vitamínu C. "Míchal jsem svůj preparát i svým známým\na přátelům a brali přes 20 gramů vitamínu C denně a neuškodilo jim to, naopak jim to pomohlo," upozorňuje Hromada\na dodává, že jeho preparát nebude nikdy masově vyráběn a používán.\n"Oslovil jsem některé farmaceutické firmy, ty ale nemají pražádný zájem na tom, aby se začalo hojně užívat vitamínu C,\nprotože je příliš levný a nedá se na něm moc vydělat. Vitamín C třeba podporuje tvorbu interferonu v organismu, který\nmá léčebné účinky například při roztroušené skleróze. Lignus Pauling píše, proč léčit velmi drahými léky s obsahem\ninterferonu, když tentýž účinek má vitamín C ve větších dávkách. Jenže to by zase farmaceutické firma nevydělaly,"\npoukazuje Hromada s tím, že surovina pro jeho preparát ani nepotřebuje schvalovat, ani žádné laboratorní rozbory.\nJe to totiž normální potravina, která je běžně k sehnání! A co že to tedy vlastně je? Jan Hromada se to poprvé v životě\nrozhodl prozradit veřejnosti. "Je to velmi jednoduché. Jsou to obyčejná rajčata!" odhaluje dosud přísně střežené\ntajemství. "A stačí jich velice málo. Rajčata mixuji a míchám s multivitaminem, resp. dodatkem vitamínu C. Je přitom\njedno, jaké množství vypijete, kolik rajčat sníte, je to totéž," říká Jan Hromada, který doporučuje dávku 1 až 2 gramy\nvitamínu C denně, při zdravotních problémech lze vyšplhat třeba až ke 30 gramům.\nPokud se ale někdo rozhodne jej následovat a užívat pravidelně vyšší dávky vitamínu C, je potřeba užívat i kyselinu\nlistovou, která se při takové kůře rychle spotřebovává, a čas od času i vitamín B6 a hořčík, jinak některým jedincům\nhrozí tvorba ledvinových kamenů. Rajčata či rajská šťává působí synergicky i s běžnými dávkami vitamínu C (např. 100\nmg 3x denně), jen účinek nemusí být tak výrazný jako u megadávek. Užívání rajčat či rajské šťávy v kombinaci\ns vitamínem C je dobré vylepšit ještě i podáním lykopenu z lékárny. V rajčatech ho totiž mnoho není a ten přírodní je také\nméně stabilní. Místo rajské šťávy můžeme použít i kvalitní rajský protlak a občas třeba i kečup s vyšším obsahem rajčat\n(např. Heinz). U přislazované rajské šťávy je třeba počítat s vyšším obsahem kalorií a negativním působením\nsacharózy, příp. fruktózy na lidské zdraví.\n(maš, týdeník Ostrava, 4. dubna 2006; upravil a doplnil D. N.)\nMuži milující rajskou polévku prý mají výkonnější spermie. Potvrdili to britští vědci s tím, že látky obsažené v plodech rajského jablíčka mají schopnost dodat pohlavním buňkám extra energii a vitalitu. Do mužského těla se pak mohou účinné sloučeniny dostat s vařených rajských produktů. 30. 7. 2007\nLONDÝN - Nejlepší jsou tedy rajská polévka, různé omáčky a kečupy. Experti z Portsmouth University sledovali několik mužů, kteří konzumovali každý den po dva týdny rajskou polévku Heinz. Jejich sperma po vyšetření prokázalo, že je v lepší kondici než u mužů, kteří produkty z rajčat nejedli.\nPodle všeho zázračně na spermie a jejich vitalitu působí lykopen, červené barvivo dodávající charakteristický vzhled rajčeti. Vědci již delší dobu vědí, že tento karotenoidový antioxidant působí v těle blahodárně.\nMá dokonce preventivní účinky proti rakovině různých typů. Zneškodňuje v organismu volné radikály poškozující buňky. Do těla se nejspolehlivěji dostává nikoli z čerstvých, ale tepelně upravených plodů rajčete.\nMéně bujení s celými rajčaty\nBarevná látka v rajčatech lykopen se již delší dobu považuje za poměrně účinnou „chemikálii“ proti rakovině prostaty a je v nabídce jako potravinový doplněk v chemicky izolované formě. Američtí badatelé v poslední době zjistili, že celá rajčata jsou podstatně účinnější. Prokázalo se to na krysách s rakovinou prostaty. Skupina takto nemocných krys, která dostávala sušená rajčata, vykazovala o 26% nižší úmrtnost než skupina krys léčená či krmená čistým lykopenem. (Asi skutečně není „nad přírodu“ – poznámka RZ).\nZdroj: J. Natl. Cancer Inst. 95, 2003, Aerztezeitung 12.12.2003\nRajčata - zdroj provitamínu A\nKarotenoidy s provitamín A aktivitou\n* Beta karoten- 100% aktivity vitamínu A\n* Cryptoxanthin - 50-60% aktivity vitamínu A\n* Alfa karoten - 50-54% aktivity vitamínu A\n* Gamma karoten - 42-50% aktivity vitamínu A\nKarotenoidy, které nejsou provitamínem A\n* Antioxidant - (všechny karotenoidy - obzvlášť alfa a beta karoten a lykopen)\n* Ochrana buněk (všechny karotenoidy - hlavně lykopen a alfa karoten)\n* Prekurzor vitamínu A (alfa, beta a gama karotenoidy, cryptoxanthin)\n* Zdravá kůže (zejména beta karoten a směs karotenoidů)\n* Zdraví dýchacího systému včetně plic (hlavně lycopen, alfa karoten, luteiny a beta karoten přírodního původu - ne syntetická forma!)\n* Zdravé oči (lutein, zeaxanthin a astaxanthin)\n* Zdravá prostata (lykopen)\n* Zdravé srdce a cévy (hlavně beta karoten a směs karotenoidů)\n* Zdraví ženských reprodukčních orgánů (obzvlášť alfa, beta karoten a cryptoxanthin)\n* Imunitní systém (hlavně beta a alfa karoten)\n* Beta karoten: 5-15 mg za den\n* Alfa karoten: 500mikrogramů až 10 mg denně\n* Lutein: 100mikrogramů až 5 mg denně\n* Lykopen: 50 mikrogramů až 15 mg denně\n* Zeaxanthin: 100-300 mikrogramů denně.\nZdroj: Z Internetu - např.: www.vitaminyamineraly.cz/solgar-lutein-lykopen-karopen-komplex/\nGel ze semínek rajčat má protisrážlivé účinky jako aspirin\nSemínka rajčat obsahují bezbarvý gel, který má pozitivní účinky na krevní oběh. Funguje v lidském těle jako aspirin, ale nemá negativní vedlejší účinky, je šetrný k žaludku a navíc může být přidáván do jídla bez jakékoli změny chuti či kvality pokrmu.\nGel ze semen rajčat, který získal nové farmakologické označení Fruitflow, je prý neškodný a stejně účinný s ohledem na prevenci krevních sraženin a kvality krevního oběhu.\nPodle britských farmakologů by mohl zlepšovat krevní oběh u řady lidí, jimž užívání aspirinu působí vážné potíže.\nAspirin totiž může dráždit trávicí trakt a způsobovat krvácení žaludku či střev. Gel ze semen rajčat, který získal nové farmakologické označení Fruitflow, je prý neškodný a stejně účinný s ohledem na prevenci krevních sraženin a kvality krevního oběhu.\nPrevence proti krevním sraženinám\nAspirin dokáže velmi účinně blokovat jednu sadu signálů, které vedou ke vzniku krevních sraženin. Fruitflow ale velmi pozvolna blokuje další tři, což dostatečně snižuje riziko vzniku sraženin, které mohou být příčinou infarktu či mrtvice.\n„Doteď jsme při testování a vývoji Fruitflow neobjevili žádné vedlejší účinky,“ uvedl profesor Asim Dutta Roy z Rowettova institutu v Aberdeenu, kde lék vyvíjejí.\nKe zlepšení krevního oběhu dochází do tří hodin po podání gelu a účinek může trvat až osmnáct hodin. (Famous; Novinky; Londýn)\nRajčata jsou možná nedoceněným bohatstvím. Desítky tisíc životů by měl pomoci zachraňovat nový lék z rajčat. Pomáhá totiž proti zanášení tepen. Aternon je založen na zjištění, že lidé, kteří jedí hodně zeleniny a zvláště rajčat, trpí méně trpí srdečními chorobami a mrtvicí.\n5. června 2009, 10:15 - Liverpool\nNový lék obsahuje lykopen, látku, která se vyskytuje ve slupkách zralých rajčat. Ukázalo se totiž, že právě lykopen je schopen odstranit z krve takřka všechny škodlivé druhy tuků již během osmi týdnů.\nTeď byly jeho účinky klinicky testovány, aby se zjistilo, zda může pomoci nejen při prevenci, ale i v léčbě srdečních chorob.\nKaždá pilulka nového léku Aterononu obsahuje tolik lykopenu, jako tři kila zralých rajčat. Nový lék vyvinula společnost při Cambridgeské univerzitě, Cambridge Theranostics, Ltd.\n"Velmi nám záleží na tom, aby lékaři brali účinky tohoto léku vážně a nepovažovali ho jen za další doplněk stravy," řekl manažer společnosti Cambridge Theranostics Gunter Schmidt.\nRoční test, při němž se budou sledovat účinky léku na dvou stovkách pacientů se srdeční chorobou, by měl již zanedlouho proběhnout na Harvardské univerzitě.\nRajčata - pěstování - souhrn zásad\nSemena vyséváme do sterilizované zeminy (zahřeme ji např. v troubě nebo si koupíme speciální zeminu pro výsev semen).\nSazenice rostou nejlépe při teplotě 25 až 30 stupňů. Kdo nemá pěstírnu se zářivkami, může si před okno postavit rámovou pěstírnu o třech patrech chráněnou fólií. Pokud máme sazenice přímo na parapetu, chráníme je aspoň odspodu a zezadu (do výšky květináče) mezerou a polystyrénem před chladem proudícím po okenní tabuli. Většinou je ale pro malopěstitele výhodnější vzrostlé sazenice koupit. Týden po vysazení na stanoviště postříkáme rostlinky např. Cuprikolem nebo Novozirem.\nV zahrádkách s výsadbou končíme koncem května. Při dřívějším termínu výsadby se sice dočkáme rajčat o trochu dříve, musíme ale počítat s tím, že rostliny mohou být poškozeny pozdními mrazíky. (Globální oteplení rajčatům v Evropě ale, alespoň zatím, fandí.)\nSpon výsadby vychází ze vzrůstu jednotlivých odrůd. Keříčková rajčata pěstujeme obvykle ve sponu 60 x 60 nebo 80 x 80 cm. Pokud sázíme sazenice do jedné řady, postačí vzdálenost 35 cm. Pokud sázíme rajčata příliš hustě, zvyšujeme riziko nákazy plísněmi a musíme sadbu chemicky více ošetřovat. Pokud je sadba již trochu přerostlá, sázíme je do delší rýhy, kam položíme spodní část stonku, ze které později také vyraší kořeny. Vysazené sazenice můžeme samozřejmě dočasně přikrýt přenosným tunelem z fólie nebo netkané textilie, urychlíme tak jejich zakořeňování, růst a později i sklizeň.\nU rostlin odstraňujeme nejnižší listy, přes které se často šíří plísňová nákaza. Odstraňujeme také listy nemocné.\nRajčata tedy umisťujeme nejraději u jižní strany domu či jiné stavby: „Tak jsou rajčata celodenně vystavena slunci, zeď akumuluje teplo, které v chladnějších nocích zásobuje rostliny teplem.“ (Saša Widner) Přesahující střecha nebo zastřešený balkón chrání rostliny před deštěm.\nŘadu rajčat chráníme zprava i zleva rámy potaženými igelitem, chráníme je tak před bočními větry a dešti.\nPokud rajčata pěstujeme ve skleníku nebo foliovníku, musíme jej v teplých dnech větrat. Rajčata nesnášejí déšť, ale také vysokou skleníkovou vlhkost.\nRajčata u stavby můžeme pěstovat v pytlech, barelech či truhlících. Truhlíky určené pro pěstování u zdi (dle Saši Widnera) jsou 140 cm dlouhé, 40 cm široké a musí být minimálně 35 cm vysoké. Do jednoho truhlíku umístíme 4 až 6 rostliny. (Do truhlíku 60 až 70 cm dlouhého 2 až 3 rostliny.) Dřevěné truhlíky vyložíme igelitem. Před truhlíky umístíme tyče k vyvazování rajčat. Můžeme je zarazit do země nebo přišroubovat k truhlíkům a nahoře i ke zdi nebo střešnímu trámu.\nPodle Saši Widnera je třeba začít už na podzim. Vyjmeme z truhlíků starý substrát, opravíme igelitové vyložení, na dno truhlíku dáme 10 cm shrabaného listí, jemně posypaného vápnem. Na to přijde hnůj a pak kvalitní zemina. Na jaře se to ještě doplní uleželým hnojem a kompostem.\nSazenice můžeme ukládat šikmo (do delší rýhy), abychom získali větší část rostliny pro tvorbu kořenů. Při šikmém uložení se také nejnižší část kořenového systému nachází blíž k provzdušněné a živinami lépe zásobené svrchní vrstvě zeminy. Zejména přerostlou sadbu ukládáme do delší šikmé rýhy.\nRajčata pěstujeme převážně z předpěstované sadby. Pokud není pěstovaná v sadbovačích a sazenice nemá kompaktní kořenový bal, vysazujeme sazenice do bláta.\nDo každé jamky nalijeme asi litr odstáté vody. Když se voda vsákne, sazenici dáme do jamky až po klíční listy, přihrneme ji mokrou půdou a trochu přimáčkneme.\nPovrch ale zakryjeme suchou zeminou, abychom předešli výparu vody.\nJeště hlouběji (až po pravé listy) vysazujeme vytažené nebo přerostlé sazenice.\nPo výsadbě rostliny utrpí šok. Je to normální reakce na změnu podmínek prostředí a na částečné poškození orgánů rostliny, zejména kořenů.\nUjímání sazenic ovlivňuje hlavně teplota vzduchu a půdy a obsah vody v půdě. Sazenice tedy vysazujeme za teplého, ale podmračeného počasí, nejlépe navečer.\nKde je méně kvalitní, jílovitá země nebo písek bez živin, můžeme rajčata pěstovat na vyvýšených záhonech: Do připravené ohrádky výšky 0,5 - 1 m nasypeme kvalitní zeminu, kterou si můžeme připravit z kompostu, hnoje, pilin a říčního písku a kterou musíme nechat uležet.\nTýden po vysazení na stanoviště postříkáme rostlinky např. Cuprikolem nebo Novozirem.\nRajčata zaléváme zásadně odraženou vodou.\nZaléváme jen ke kořenům. Jednak tak zbytečně nesmáčíme listy, jednak nepoléváme zbytečně velkou plochu, co ve skleníku zbytečně zvýší vlhkost. K rostlině rajčete, zejména pokud je pěstujeme ve skleníku či foliovníku, hned při výsadbě, ale někdo to dělá i potom, můžeme dát horní část PET-lahve (bez uzávěru a s uříznutým dnem). Zaléváme pouze do nich jako do trychtýře a rajče si vezme vody, kolik potřebuje. Nedochází k obnažení kořenů a taky se méně šíří plíseň. Čím hlouběji je láhev v zemi, tím rovnoměrněji jsou rajčata zalévána. PET-lahve v truhlíku brání přetékání a rovněž šetrněji distribuují vodu.\nV horkých dnech zaléváme i vícekrát. Také vyvýšené záhony a rostliny v nádobách poitřebují častější zálivku.\nPokud chceme rajčatům poskytnout nějakou výživu na list, musíme živinu přidat do protiplísňového postřiku. Protože rajčata nesnášejí zálivku a postřik na list, je většinou lépe poskytovat jim i živiny ke kořenům.\nRostliny v černých nádobách chráníme před horkem tak, že nádoby natřeme na bílo nebo je něčím obalíme či zastíníme.\nČerná guma na pěšince mezi záhony odebírá rostlinám vláhu a příliš je zahřívá.\nPokud máme kvalitní zeminu, i při dvou vrcholech na rostlině dozrají všechna rajčata.\nPokud musí rajčata snášet delší chladné a deštivé období, aplikujeme druhý postřik pokud možno ještě před tím, než se objeví první příznaky plísně.\nZejména pokud po chladnějším deštivém období následují velmi teplé dny, můžeme očekávat výskyt plísně a zahájíme druhý postřik.\nPokud použijeme jen dva postřiky - týden po vysazení a před nasazením plodů nebo když jsou první plody ještě velmi malé, - můžeme plody považovat neoficiálně za BIO-kvalitu. Rajčata jsou k plísním náchylná a snaha pěstovat je je zcela bez chemických ochranných prostředků často nepřináší uspokojivou úrodu.\nNedozrálá rajčata můžeme i s částí schnoucí rostliny pověsit na slunné chladnější chráněné místo (např. k oknu do garáže nebo kůlny). Teplota by neměla klesnout pod 10 °C.\nKalendář Receptáře prima nápadů 2008 (rady Saši Widnera)\nTelevizní pořad Receptář prima nápadů 2004\nSestavil: D. Nosreti\nSenzační omáčka z pečených rajčat\nTéměř celý život jsem žila bez ní a myslela jsem, že šťastně. Na špagety jsem dávala běžné rajčatové omáčky z obchodu. Bože, celých třicet let!\nPočínaje loňským rokem už ale neuběhne ani jediný srpen, v němž bych si neudělala malý zavařovací večírek. Tou dobou rajčatům nic nechybí. Jsou nádherně zralá, plná, sladká, a zelená vůně stonků přechází jakoby i do slupky. Do zavařovací sklenice je polapíte ve špičkové formě. Tehdy nepotřebují vůbec nic navíc: přichucování balscamicem ani cibuli jako doprovod, dokonce ani bazalku ne. Máte-li opravdu dobrá rajčata, můžete si tuto vysoce uspokojivou činnost dopřát kdykoliv od června do října. A když vás zavařování nebaví, pak si snězte tuhle omáčku s hrncem špaget nebo linguine ihned. Kromě strouhaného parmazánu už opravdu nic nepřidávejte - říkala jsem vám, že je dokonalá...\n1 kg středních rajčat - olivový olej - 1 lžíce hnědého cukru - 4 stroužky česneku, nasekané na jemno - 1 lžíce tymiánu\n1. Předehřejte troubu na 110°C. Omytá a osušená rajčata překrojte napůl a klaďte je řezem navrch na pekáč, lehce vymazaný olivovým olejem. Posypte tymiánem, česnekem a zastříkněte olivovým olejem, pokud možno přímo na řeznou plochu rajčat, ne mimo ně. Posypte cukrem (v případě, že máte přezrálá rajčata, můžete cukr vynechat) a dejte péct do trouby na minimálně 2, ale lépe 3 hodiny.\nPo uplynutí této doby se rajčata scvrknou, ale zůstanou stále šťavnatá. (Kdybyste chtěli, můžete pokračovat dál -pečte 6 hodin a vzniknou zase rajčata sušená.)\n2. Děláte-li omáčku do zásoby, pak vypláchněte jednu půllitrovou zavařovací sklenici i s víčkem vařící vodou a nechte vysušit v troubě, zapnuté na 140 °C, po dobu 10 minut. Ještě horkou omáčku přesuňte do sklenice, dobře zavíčkujte a uložte do sucha a temna.\nMůj tip: Nebojte se integrali - Pasta integrali neboli celozrnné těstoviny jsem ochutnala teprve před nedávnem (pro jistotu přímo v Itálii) a odpustila jim ihned jejich zavile hnědou barvu. Nikdy nejím to, co není dobré, i kdyby to bylo sebezdravější, ale s celozrnnými těstovinami se není nutné přemáhat. Jsou mírně tužší, což je pro dosažení konzistence "al dente" jen plus, a k rajčatovým omáčkám se hodí víc než dobře. V českých supermarketech se zatím příliš často neobjevují, zkuste se mrknout po značce Biolinie, celozrnných těstovinách v biokvalitě.\nPoznámka: Vlastní i převzaté rady a připomínky k tématu zasílejte na info@darius.cz


Tyto barvené středoevropské vlasy nabízíme v odstínu zlatá blond a v délce 20 - 55 cm. Vlasy jsou barveny speciální technologií, která je nijak neničí. Nejkvalitnější evropské vlasy, známé svojí dlouhou životností, vhodné k prodlužování vlasů. Balení obsahuje 25 pramenů vlasů, krásně napramínkovaných pro prodloužení metodou keratin za tepla nebo ultrazvukem za studena.\nDélka : 20-25 cm 30-35 cm 45-50 cm 50-55 cm 60-65 cm 70-75 cm 75-80 cm 35-40 cm\nPro prodloužení nebo zahuštění vlasů je k dostání odstín zlatá blond - 25. Nabízíme Vám ty nejkvalitnější vlasy na trhu pro prodlužování - středoevropské vlasy, jsou unikátní svou nejdelší životností, což je až 8 aplikací/posunutí. K dostání v délce od 20 cm do 55 cm. Jejich struktura je lehce vlnitá nebo může být i rovná. Jde především o přirozené vlasy, a to jak na pohled, tak i na dotyk. Každý cop je jedinečný. Středoevropské vlasy skvěle padnou k našim vlasům, jelikož jsou jim nejvíce podobné.\nvždy zarovnané délky!\nStředoevropské vlasy - barvené - světle hnědá - 8B\n890,00 Kč https://profibeauty.cz/stredoevropske-vlasy-barvene/stredoevropske-vlasy-barvene-svetle-hneda-8b#/184-delka-20_25_cm">Středoevropské vlasy -... Cena\n2 490,00 Kč https://profibeauty.cz/stredoevropske-vlasy-barvene/stredoevropske-vlasy-barvene-svetly-kastan-6b#/196-delka-50_55_cm">Středoevropské vlasy -... Cena


Extralife.cz – Stíny mořských hlubin: Strach ze žraloků má jméno galeofobie\nGaleofobie je trvalý a nadměrný strach ze žraloků, který způsobuje pocity úzkosti. A je jedno, jestli toto zvíře pozorujete z lodi, nebo se na něj díváte v televizi z bezpečí domova.\nOči bez života, ostré zuby, nepřirozená rychlost a síla, se kterou narazí na svou kořist jako vlak. Tak obvykle vypadá útok žraloka. Co už není moc obvyklé, je, že se v jeho čelistech octne člověk.\nŽralok lidi nerad\nFloridské muzeum se dlouhodobě zabývá soužitím člověka se žralokem a podle jejich statistik došlo loni po celé planetě ke 140 interakcím. Z toho bylo 64 nevyprovokovaných útoků a 41 vyprovokovaných, tedy takových, které vznikají když se potápěči snaží žraloka pohladit, nebo ho krmí. Zbytek tvoří mix jako třeba když se žralok zakousne do lodě.\nV porovnání se předchozím obdobím 2014-18, kdy došlo v průměru k 82 nevyprovokovaným útokům, je patrný pokles. Počet mrtvých na straně lidí byl loni pět, co je obvyklý roční průměr. I ten ale představuje z dlouhodobého hlediska výrazný pokles, který odráží pokrok v oblasti bezpečnosti na plážích, lékařského ošetření a obecného informování veřejnosti.\nStejně ale strach ze žraloků zůstává hluboce zakořeněn i u suchozemců, a to zejména kvůli filmům, v nichž představují nelítostné zabijáky, vděčný objekt, kterým lze vyvolat hrůzu.\nO poznání lépe přijímaní hroši ročně zabijí stokrát víc lidí. A až 35 000 lidských životů mají na svědomí psi, ale podle Světové zdravotnické organizace to z 99 % procent souvisí s přenosem vztekliny. Český statistický úřad eviduje za rok 2018 dvacet úmrtí spojených se zvířaty, z toho polovinu si připsala klíšťata.\nFobie z Čelistí\nExistuje téměř 500 různých druhů žraloků, ale na člověka útočí nejčastěji tři z nich – žralok bílý, žralok tygří a žralok bělavý, kterému se pro jeho mohutnost někdy říká i býčí.\nZejména kvůli jejich mediálnímu obrazu, který z nich dělá nemilosrdné zabijáky, mají vlastní fobii – galeofobii. Slovo galeo pochází z řeckého výrazu galeos, který označuje Žraloka černoústého (Galeus melastomus), známého také jako Máčka černoústá.\nMasové rozšíření galeofobie se připisuje zejména vlivu snímku Čelisti, kterým začínající režisér Steven Spielberg v roce 1975 rozčeřil nejen vody Hollywoodu. Autor literární předlohy snímku Peter Benchley se pak dlouhá léta snažil napravit pošramocený obraz žraloků a věnoval se jejich ochraně.\nMnohé zábavní parky dnes nabízejí pomoc s léčením galeofobie nejen vzdělávacími programy, ale umožňují také plavání se žraloky.\nZdroje: floridamuseum.ufl.edu, czso.cz, thesun.co.uk\nČelisti, fóbie, galeofobie, žralok


Chovají 70 koz a začínali v chatrči bez elektřiny. Jak se jim dnes podniká? - Podnikatel.cz\nPodnikatel.cz » Start podnikání » Chovají 70 koz a začínali v chatrči bez elektřiny. Jak se jim dnes podniká?\nPamatujete na nedávnou kauzu s Ježkovým statkem? To, že jde jen o obchodní značku, za kterou se skrývá velkovýroba, odhalil Jan Černý. A my ho vyzpovídali.\nJe ředitelem programů sociální integrace ve společnosti Člověk v tísni. Ve volném čase pak sýrařem, stavěčem ohrad, kydačem hnoje a houslistou na své farmě. Takto se představuje Jan Černý, který společně se svou ženou Barborou založil kozí farmu Létající koza. Jméno naší farmy vzniklo proto, že se nachází přímo u letiště pod vrchem Raná v Českém středohoří. Přišlo nám to vtipné a zároveň marketingově zajímavé. Raná je nejznámějším centrem paraglidingu v Čechách, proto se i koza v logu naší farmy vznáší na padáku. A funguje to. Je to neobvyklý a tím pádem snadno zapamatovatelný název. Lidé pak nemají problém nás najít na internetu, říká farmář Jan Černý.\nVlastní farmu rodina založila před osmi lety na samotě nedaleko obce Raná. Černým padla do oka chátrající usedlost, kde museli žít šest let bez elektřiny. Tu si pro základní potřebu obstarávali jen prostřednictvím solárních panelů. Dům postupně dávali do kupy a začali zabydlovat domácím zvířectvem i přilehlý dvorek a zahradu. První kozu Zuzanu jsme si pořídili vlastně ze soucitu. Všimli jsme si jí vedle ve vesnici. Byla špatně uvázaná a škrtila se. Tak jsme se rozhodli ji koupit a postarat se o ni trochu líp. A pak už to šlo docela rychle. Přibyla druhá, třetí, desátá koza a začali jsme z jejich mléka vyrábět domácí sýry a tvaroh. Nejdřív jen pro spotřebu naší a našich kamarádů. Jelikož ale měly kozí sýry úspěch, mojí ženu napadlo výrobu zoficializovat, vysvětluje Jan Černý.\nDnes se na farmě pase 70 koz, k tomu jedna kráva, tři koně a další domácí zvířectvo. Zatímco na začátku Černých dojili ručně, při dnešním počtu koz už využívají strojní dojičky. Protože mají manželé každý svou práci, o kozy se jim stará pomocnice. Oni sami pak pracují především s nadojeným mlékem. A práce ani tak nemají málo. V nabídce totiž mají desítky druhů sýrů, tvaroh, jogurt, jogurtové i obyčejné mléko. Jde vlastně o varianty šesti základních sýrů. Děláme směsný sýr z kravského a kozího mléka, kterému říkáme férovka, zrající i čerstvé sýry typu žervé. Někdy je ochutíme celým česnekem, koriandrem, tymiánem nebo jinými bylinkami. Každý týden vyrábíme něco jiného, aby byla nabídka pořád zajímavá, komentuje farmář a sýrař, jehož zrající kozí sýr Legenda se mimochodem pyšní titulem Regionální potravina Ústeckého kraje. Kozy denně nadojí zhruba 50 litrů mléka, z něhož se dá vyrobit kolem pěti kilogramů sýra. Dalších 20 litrů mléka přidá kráva Jůlie.\nVyrobit sýr není podle Jana Černého nic extra složitého. Na začátku v domácích podmínkách ale sýr vyráběli metodou pokus-omyl. Inspirovali se v knihách, vysokoškolských skriptech i na Facebooku, kde existuje skupina zaměřená na domácí výrobu sýrů. Technologie výroby není složitá. Ve zkratce se dá říct, že mléko zahřejete, zpasterujete, vychladíte, přidáte sýrařské kultury, necháte zkysat, přidáte syřidlo, nakrájíte, dáte do formiček, skapete a můžete konzumovat nebo prodávat. Dá se to zvládnout i doma. Umění ale je vyrobit pokaždé stejný sýr, zvlášť když se zaměřujeme na speciality a zrající sýry, vysvětluje Jan Černý. Zrající sýry pokrývají nabídku v zimním období, kdy kozy nedojí a není z čeho vyrábět. V sezóně pak doplňují nabídku rychloobrátkového zboží. Pro to, aby se farma profesionalizovala, bylo nutné postavit samostatný sýrařský provoz. Farmář říká, že základem sýrařské výroby je dřez. Mytím nádobí prý stráví až 80 procent času. Vedle toho ale musí stihnout i obsloužit zákazníky, kteří si každý večer chodí pro zboží přímo na farmu.\nBio jsme i bez certifikátu\nJan Černý se svou rodinou hospodaří pod vrchem Raná v Českém středohoří, oblíbené lokalitě paraglidistů. Jejich farma se i proto nazývá Létající koza.\nJeště donedávna byla Létající koza bio farmou. Teď už její majitelé o tuto certifikaci nestojí. Skončili z toho důvodu, že nemají dost luk. Aby farma získala certifikaci, musí být zvířata krmena bio senem. A v okolí Rané ho nikdo nepěstuje. Černých ho museli vozit z velké dálky a byli závislí na jednom dodavateli. Výraz bio seno, to je jen administrativní záležitost. V podstatě je bio všechno seno. Chemie používaná v zemědělství je drahá a nikdo ji nebude jen tak lít na louky. Proto je prakticky každé seno bio, jen mu chybí ta certifikace. Přestože už oficiálně nejsme bio farmou, troufám si tvrdit, že naše kozy se pasou na trávě a seně stejných parametrů jako má bio. Kvalita tedy dolů nešla, jen jsme se zbavili kontrol a poplatků, vysvětluje Jan Černý. Nově nabytá nezávislost rodině farmáře zvlášť letos pomůže lépe se zásobit na zimu. Kvůli suchému a horkému létu totiž ubylo otav. Druhá seč trávy byla malá a cena sena tedy půjde nahoru. Bez potřeby dodržovat předpisy bio certifikace mají farmáři větší možnost výběru dodavatele. Velká část bio sena je navíc prodávána do států západní Evropy, kde je o něj vzhledem ke kurzu koruny velký zájem, a na domácí toho moc nezbývá.\nDnešní systém zemědělství je podle Jana Černého trochu nelogický. Podle něj není možné mluvit o ekologickém hospodaření, když jsme schopni vozit balíky suché trávy přes půl kontinentu. Celé to zemědělství je taky bláznivé kvůli dotacím na plochu. Někdy mi přijde, že žijeme jako v románu Josepha Hellera Hlava XXII, kde jeden z hrdinů žil z dotací na nepěstování vojtěšky. Heller toto absurdní dílo napsal začátkem 60. let a dnes už je taková realita. My paseme v takzvaně nezemědělské krajině, a proto na žádné dotace nemáme nárok. Naše kozy jsou ale celoročně chované venku na pozemku stepního typu s množstvím keřů a různých bylin a trav, které pak dávají vyniknout různým odstínům chuti mléka a výrobků z něj, říká farmář.\nJinak ale pravidla uznává, v potravinářství podle něj mají svůj smysl. A to i přesto, že pro jeho malý domácí provoz platí stejná pravidla jako pro velkovýrobce typu Madeta a podobně. Farmu každý měsíc kontroluje Státní veterinární správa a jednou do roka musí všechny výrobky projít laboratorními testy.\nOdhalení Ježkova statku\nVětšinu produkce Létající kozy vykoupí zákazníci přímo na farmě. Část pak míří také na pult farmářského obchodu v nedalekých Lounech. Se sedmi desítkami koz nejsou Černých zajímavými producenty ani pro supermarkety, ani pro řetězce farmářských nebo bio obchodů. Přesto se právě o farmářském řetězci Sklizeno v souvislosti s Janem Černým před pár týdny mluvilo poměrně intenzivně. Byl to totiž on, kdo upozornil na to, že potraviny prodávané pod značkou Ježkův statek ve skutečnosti pocházejí z velkoprodukce maskované za biofarmu. Ježkův statek ve skutečnosti neexistuje. Je to jen marketingová značka a lidi na to skočili. Já jsem pátral po tom, jak je možné, že je schopen do bioobchodu v Lounech dodávat kilo kozího sýra za 250 korun. Za tu cenu ho totiž není možné vyrobit. A přišel jsem na to, že Ježkův statek je jen značka. Nemá pozemky, nemá kozy, nemá mléčnici. Kdyby se lidé víc zajímali o to, co kupují, přišli by na to sami. Stačí se na obalu podívat na kód výrobce. A tak jsem napsal majiteli Sklizeno, že klamou spotřebitele, říká Jan Černý.\nO kauze informoval sesterský server Vitalia.cz: „Podvod“ jménem Ježkův statek? Normálka\nChápe, že řetězce se při svém obratu musí spoléhat na velkovýrobce, ale pak by neměli kolem svých privátních značek konstruovat příběhy o zvířatech žijících celoročně venku a živících se bio trávou. Ve Sklizenu mají fajn věci, proto nechápu, že měli tohle zapotřebí. A nejsou jediní. Stejnou politiku razí i jiné farmářské řetězce. Berou zboží z velkovýroby, a pokud se na to přijde, kazí si tím pověst, protože ty výrobky vůbec nejsou špatné. Jen pochází odjinud, než jejich prodejci tvrdí, říká Jan Černý.\nLidé, kteří rádi nakupují u farmářů, chtějí čas od času vidět i farmu. Prodejce na to musí být připravený. Ví to z vlastní zkušenosti, protože lidé se s jeho kozami rádi pomazlí. My se naším hospodářstvím rádi pochlubíme, nemáme co tajit. Julčin jogurt je skutečně vyrobený z mléka naší krávy Jůlie, stejně tak kozí produkty, říká farmář. Příběh jídla je pro lidi stále důležitější a najdou se tací, kteří chtějí kupovat jen u výrobce. Přišli na to, že čerstvé sýry koupené přímo na farmě jsou jiné. Je to tím, že my při jejich výrobě počítáme s tím, že nebudou cestovat přes celou republiku. Nemusíme je proto tak utahovat, což je u velkoprodukce nutné. Je to ale na úkor smyslovým vlastnostem. Čerstvé sýry, které nemusí být převáženy, není s nimi házeno, jsou lahodnější a nadýchanější. Navíc je nemusíme balit do žádné ochranné atmosféry. A třeba tvarohy netermizujeme ani u nich nezastavujeme kysání. To ať si každý udělá doma sám tím, že si je buď osladí nebo osolí, vysvětluje Jan Černý. Nejkratší možná cesta ke konečnému spotřebiteli je podle něj tím nejlepším zacházením s potravinami.\nZájem o kozí produkty zvyšuje televize a internet\nA kdo jsou ti lidé, kteří si jezdí pro mléko, jogurty nebo sýry na kozí farmu? Těch je pestrá škála. Jsou mezi nimi ti, co trpí rakovinou, protože kozí bílkovina je pro ně při chemoterapii mnohem lépe stravitelná. Dalšími zákazníky jsou ti, co mají alergii na potraviny z kravského mléka. Poměrně velkou skupinu tvoří mlsouni. Tak říkáme lidem, kteří sem jezdí ve velkých a drahých autech a umí si vychutnat kvalitní potraviny. Pro jiné je nákup u nás etickou nebo politickou záležitostí. Říkají, že než aby podporovali pana z ministerstva pro záležitosti Agrofertu, radši ty peníze utratí u nás a ještě si navíc pochutnají, komentuje Jan Černý. Stále větší skupinu zákazníků pak tvoří lidé z nejbližších vesnic a měst. Ačkoli je Lounsko poměrně chudým krajem, i jeho obyvatelé jsou za dobré potraviny ochotni dát víc peněz. Za rostoucí zájem vděčíme i médiím. Hodně dělají televizní pořady Zdeňka Pohlreicha a odborníků na výživu, nebo weby jako Cuketka.cz a další, pochvaluje si farmář.\nSamotná farma Létající koza webové stránky nemá. Její majitelé spoléhají jen na Facebook. Když jsme letos v létě měli víc mléka než loni, protože se kozy rozdojily, stačilo na sociální síti požádat naše současné zákazníky, aby o nás řekli svým známým a sdíleli informace. Získali jsme díky tomu asi dvě stovky nových fanoušků a řada z nich si skutečně přijela něco koupit. Doporučení od spokojených zákazníků je to nejlepší, co můžete mít, říká Jan Černý.\nJeho cílem je dostat farmu na takovou úroveň, aby byla schopná uživit celou rodinu. Podle odhadů by ale musel být počet koz a odbyt mléka a dalších produktů asi dvojnásobný. Zatím to ale jde těžko, protože rodina splácí úvěr, který si vzala na stavbu sýrárny. Rosteme každý rok a takové tempo mi vyhovuje. Není to pro nás rizikové a hlavně v zemědělství nejde nic uspěchat. Než si vychováte silné stádo produktivních koz, trvá to dva roky. Teprve pak je z nich užitek. Nějakou dobu mi trvalo, než jsem přišel na to, že staří hospodáři měli pravdu, když sázeli sad s tím, že ho budou sklízet jejich děti, uzavírá Jan Černý. A s budováním kozí farmy je to stejné.


Diskuse: PRÁVO: Šátek jako výbušnina - Neviditelný pes\npočet příspěvků: 39, poslední: 28.9.2017 23:48, přehled diskusí\nAutor: I. Dvořák Datum: 28.9.2017 23:48\nMilý autore. Školní řád vydává ředitel školy,na základě § 28, písmeno "g", Školského zákona. Zpracování onoho školního řádu je na řediteli školy. Je pak na studentovi,vybrat si takovou školu,která mu vyhovuje. Jestli školní řád nařizuje nošení školního stejnokroje, což se studentovi pranic nelíbí a nehodlá to tudíž dodržovat, pak musí hledat školu,kde se uniformy nosit nemusí. A to je stejné, jak s tím šátkem. V případě islámu jde o střet dvou civilizací.Jedna žije v jednadvacátém století,zatímco islám ustrnul někdy ve středověku. A jestli přistoupíme na jeho tradice a zvyky,potom budeme muset se porovnat i s tvrzením, že např. žena má jen polovinu IQ muže.\nAutor: M. Jandáková Datum: 24.9.2017 21:26\n..."Každý má právo svobodně projevovat své náboženství nebo víru buď sám nebo společně s jinými, soukromě nebo veřejně, bohoslužbou, vyučováním, náboženskými úkony nebo zachováváním obřadu."\nKaždý to dělá. Každý se snažî, toto "individuální právo", realizovat (dokonce i bez existence by to každý dělL) Soud nechť stanoví meze tohoto individuálního práva (na svobodný projev víry), v situaci "střetu" jeho nárokovatelů či uživatelů.\nTO JE JEDINĚ V POŘÁDKU! )\nAutor: M. Jandáková Datum: 24.9.2017 21:29\nOpr.: ...(dokonce i bez existence psaného práva by to každý dělal)\nJasno hned tak nebude:\nAutor: I. Koreň Datum: 24.9.2017 10:55\nbez jasného zákona, který vymezí ústavní práva na náboženský projev. Dokud ho nemáme, platí ústavní svobody v plném rozsahu:\nČlánek 16 (1) Každý má právo svobodně projevovat své náboženství nebo víru buď sám\nnebo společně s jinými, soukromě nebo veřejně, bohoslužbou, vyučováním, náboženskými úkony nebo zachováváním obřadu.\nČlánek 2 (3) Každý může činit, co není zákonem zakázáno, a nikdo nesmí být nucen činit, co zákon neukládá.\nPokud vím, soudce se na žádný zákon vymezující tato práva neodvolal, a školní řád není zákon. Počítám, že věc opravdu skončí u evropského soudu, a jsem zvědavý, jak rozhodne. Pokud vím, dal soud v Rakousku v podobném případě v za pravdu pastafariánovi, který trval na svém právu mít na fotce v občance na hlavě cedník, což nebylo zákonem zakázáno. Doufám, že si sněmovna s příslušným zákonem pospíší, jinak se bude hymna u soudu brzo zpívat každý den.\nRe: Jasno hned tak nebude:\nAutor: J. Vintr Datum: 24.9.2017 11:28\nJenže uplatňovat na Islám princip svobody vyznání je naprostá pitomost, protože Islám z principu žádnou svobodu vyznání neuznává. Tenhle případ s šátky je jasná provokace a jeden z krůčků, kterými Islám postupně ovládne se pole most a přetvoří si ji ke svému obrazu. Dnes povolíme muslimkám šátky jako projev jejich víry a za pár let se bude nařizovat, aby šátky nosily všechny ženy, protože muslimy v jejich víře uráží pohled na nezahalenou ženu. V některých západních zemích už na této cestě k nadvládě islámského středověku ušli už hezky kus cesty. Rusi se křesťanské symboly a křesťanské svátky, ve školních jídelnách se ruší vepřové (s tím už údajně začali i u nás) muslimáci mají právo kecat do toho, co se učí ve škole (tohle se možná bez našeho vědomí také děje i u nás) a někde už jsou celé enklávy, kde platí výhradně muslimské zákony. A to není zatim v žádném státě víc jak deset procent muslimů. Až to bude přes dvacet procent, což nebude trvat moc dlouho, tak se ten proces výrazně zrychlí a než se Evropané nadějí, nebudou žít v Evropě, ale v Evropistánu ...\nAutor: J. Vintr Datum: 24.9.2017 11:30\nPitomý doplňovač textu - ne pole most, ale společnost ..\nAutor: M. Mikulec Datum: 24.9.2017 12:41\nMáte pravdu. Jak říká Alexander Tomský, první příznak muslimského vlivu na okolí je ten, že zmizí psi. Muslimové vám zabijí psa. Protože pes pokousal Mohameda.\nMně jen udivují ti multikulturní pomatenci, co stále trvají na té nesmyslné havloidní ideologii. Kdyby fungovala, neodstraňovaly by se kříže a nezabíjeli psi. Všichni lidé by žili v multikulti míru vedle sebe.\nAutor: J. Zeman Datum: 24.9.2017 13:37\nRozdíl mezi pastafariánem a zahalenou muslimskou ženou je právě ten, že\npastafarián si recesivně dává onen cedník na hlavu ze své vůle, zatímco\noné zahalené ženě to (v Evropě celkem jasně protiprávně) přikazuje její\nnáboženství, zatímco muslimským mužům nikoli. Samo ono nošení onoho zahalení (od šátku až po burku) je jednoznačně projevem diskriminace podle pohlaví, takže podle mě s tím k žádnému evropskému soudu (- jak se domnívá autor článku) nepůjdou, protože právo na náboženský projev by tam s diskriminací podle pohlaví celkem určitě nemělo uspět, stejně jako ne vámi citované články české legislativy u vnitrostátních soudů - a to z důvodu platnosti ustanovení čl. 17 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv, který zneužití práva svobody vyznání k potlačování jiných práv zakazuje.\nŽádný zákon tedy vůbec není potřeba, protože zcela stačí znění platné mezinárodní úmluvy a tak jako tak by měla i u vnitrostátního soudu před jakýmkoli vnitrostátním zákonem aplikační přednost.\nAutor: M. Prokop Datum: 24.9.2017 16:11\nJak PRÁVNĚ PRŮKAZNĚ víte, že pastafarián si dělá srandu?\nAutor: J. Zeman Datum: 24.9.2017 16:23\nJe to jedno. Ať už si dělá srandu, nebo to myslí smrtelně vážně, nenutí ten cedník na hlavu ženskejm a školní řády také určitě nepovolí jeho nošení na výuku. ;)\nTak to je,:\nAutor: M. Mikulec Datum: 24.9.2017 10:47\nkdyž se dělá z pr-du kulička. Somálka se neobtěžuje přijít k soudu, ale lidskoprávní bijci za ni udělají špinavou práci a vyrobí obrovskou kauzu. Že tyhle případy rozvíři ombudsmanka, mě nepřekvapuje. Její mužíček Uhl tehdy rozvířil událost, která také nestála za řeč a byla velmi lokální: Matiční zeď. Tam se také udělala kulička až koule, co přesáhla hranice Evropy.Různí lidskoprávní experti pak přiletěli místním radním radit do Ústí nad Labem až z USA. :-) Uhl a jeho rodina strašně rádi mávají rasismem a xenofobií, zpolitizují i ptačí zpěv, a přitom jsou příčiny problémů úplně jinde a snadno dohledatelné.\nAutor: M. Jandáková Datum: 23.9.2017 23:01\nPaní doktorko, prosím, až zas budete obhajovat realizaci domnělého práva jedné zvyklostní kultury na úkor existence zvyklostí kultury jiné, zkuste to bez obviňování jedinců, kteří nedělají nic horšího, než že v jedné z nich setrvávají, z diskriminace. Sama víte nejlépe, proč.\nAutor: M. Jandáková Datum: 23.9.2017 23:21\nSnad paní/sleč lidskoprávní (o jejíž příjmení, natož tvář se nezajímám, neb k tomu nemám důvod!), si\nAutor: M. Jandáková Datum: 23.9.2017 21:22\nK děsivému titulku. Tlak zrychlovat je zbytečný (a podle mého mínění škodí). Ve chvíli, kdy bude škola dostatečně naplněna ( - co do počtu) "islámem studujících", změní si školní řád sama. Později poslanci odhlasují novely k příslušným zákonům...\nKlasická demokracie, myslíme\nmy, kultivovanou multi-kulturu c(í)tící lidi. Jinak ale myslí a koná, koho život nestihl naučit zOHLEDňovat, kdo se mu nelíbí.\n"Všechno má svůj čas". Je tak těžké HO respektovat?\nJo, jo, paní Jandáková.:\nAutor: V. Čermák 376 Datum: 23.9.2017 23:00\nTo, o čem vaše kultivovaná multi-kulturní duše sní, totiž to, že školy budou naplněny islámem studujících, to už dávno existuje. Stačí se přemístit do Velké Británie, či do Švédska. Tam by vám bylo asi líp. Ale tady v Česku tomu tak není a ani nebude, neboť ty chyby které mnohé příliš ohleduplné státy učinily jsou velmi, ale velmi patrné. Velká většina zdejších občanů si to totiž demokraticky nepřeje. Ale pro vás jako demokratku, za kterou se hrdě prohlašujete, nebude jistě těžké TO respektovat. Ano, všechno má svůj čas, jak správně píšete, ale ten není vašim touhám nakloněn.\nAutor: M. Jandáková Datum: 24.9.2017 0:08\nNeprohlašovala jsem se hrdě demokratkou... Možná jsem jen popsala demokracii "hrdě jako demokratka?" )\nAutor: M. Jandáková Datum: 24.9.2017 0:20\nK Vašim košatým informacím o "mých snech" mohu poznamenat jen, že sníme v dané realitě.\nLze ocitovat pana soudce: :\nAutor: JarkaF Datum: 23.9.2017 12:48\n„Na užívání šátku jako projevu náboženského přesvědčení navenek bez jakéhokoli omezení na půdě veřejné školy, která musí zůstat neutrálním prostředím, žalobkyně právo nemá. Povinná tolerance náboženských symbolů nemá zákonný podklad, u nás je daná pouze opakem práva na náboženskou svobodu. Proti právu žalobkyně projevovat své náboženství navenek pak stojí právo být svobodně bez vyznání, náboženské symboly nemít a také je v ničem nevidět.\nNeexistuje také právo projevovat své náboženství kdykoli a kdekoli. Při logice užité žalobkyní by mohlo například narušit hodinu matematiky odříkávání otčenáše,“ uvedl předseda senátu při čtení zdůvodnění rozsudku.\n„Diskriminace je pojem, který znamená rozdílný přístup k jedné skupině než k jiné, nebo k celku. Opakem diskriminace je stejný přístup ke všem. Žalobkyně se tak vlastně domáhá ochrany své pozitivní diskriminace, tedy výsady nosit pokrývku hlavy tam, kde ostatní žáci tuto výsadu nemají,“ zdůvodnil soudce Jan Klášterka s tím, že jsou také zaručena ústavní práva ostatních studentů, kteří jsou bez náboženského vyznání, a proto nemusejí být ve veřejných institucích sekulárního státu vystaveni působení různých náboženství, a to ještě když jde navíc o případ politického náboženství.\nMě přivádí k šílenství, že se ideologické nesmyslné:\nAutor: J. Kanioková Datum: 24.9.2017 0:33\nboje zanášejí do školství, fix !\nMám hlásit pravičáky ve své třídě? Naše univerzita má politiku "Prevence", která vyžaduje, abychom hlásili extremismus. Tento student je pořádně hlasitý ve třídě, hovoří o bílé suprematických pohledech a označuje ostatní za "komunisty". - https://www.quora.com/Should-I-report-a-right-wing-student-in-my-class-Our-university-has-a-%E2%80%9CPrevent%E2%80%9D-policy-requiring-that-we-report-extremism-This-student-is-vocal-in-class-speaking-of-white-supremacist-views-and-labeling-others-%E2%80%98communist%E2%80%99\nTady je to zatím v plenkách, tak je třeba proti tomu pořádně reagovat, aby to nepřestoupilo logickou míru. Jinde už blbnou natvrdo !\nCo je program prevence terorismu a proč je to kontroverzní? - http://www.telegraph.co.uk/news/0/anti-terror-prevent-programme-controversial/\nStokrát opakovaná lež se pravdou nestává!:\nAutor: F. Navr8til Datum: 23.9.2017 10:53\nPetráček je lhář a o to větší, že dobře zná skutečnost, kterou se pokouší překrucovat. Somálská holčina nikdy nebyla studentkou zdravotnické školy, protože nepředložila potřebné doklady. Jednalo se jen o provokaci z pekelné kuchyně Šabatové, kterou rozvířily parazitické neziskovky a zkorumpovaní multikulti propagandisté z maistreamu.\nAutor: V. Hájková Datum: 23.9.2017 9:43\nPETRÁČEK - VY JSTE ČETL - zduvodnění rozsudku?? Pokud vím, tak soud neměl v podstatě o čem jednat- protože dotyčná muslimka nebyla žákyní této školy , kterou její pomatená advokátka zažalovala! :-)))))\nRe: Pane :\nAutor: J. Kombercová Datum: 23.9.2017 12:20\nAle ta parta v čele se Šabatovou právě tlačí ten šátek. Proto se žalující strana obrátila na vyšší instanci, když první soud rozhodl, jak rozhodl (tedy o těch chybějících dokladech), čímž se na pořad dne šátek vůbec nedostal.\nAutor: J. Anděl Datum: 23.9.2017 9:35\nAno, takhle je to správně a po právu.\nAutor: V. Hájková Datum: 23.9.2017 9:39\nPane Anděl- mrkl jste na ten článek o pesticidách v pitné vodě?\nAutor: J. Anděl Datum: 23.9.2017 9:49\nAno, díval jsem se na něj. Nerad propadám skepsi a nebudu ani teď, ovšem bude dobré podívat se na zemědělskou politiku různých kandidátů.\nMimochodem - používáte doma nějaký filtr na vodu? Kdysi jsem je sledoval a našel docela dobré, ale nakonec se mi do žádného nechtělo investovat. Nedávno, aniž bych viděl toto video, jsem se k tomu zase vrátil.\nAutor: V. Hájková Datum: 23.9.2017 10:22\nNepoužívám - protože bydlím v té časti Varu, kde máme pitnou vodu jednu z nejlepších v česku! Navíc pokud jste si všiml na té mapce, kde je postižení spodních vod pesticidy nejmenší - tak to je u nás a také na severu - v podkrkonoší!\nBohužel nejvíce to odneslo polabí a jižní morava- kde jsou největší plochy řepky olejné !\nByla jsem překvapená- jak v té partě pod uvodníkem - to naprosto nikdoho nezajímalo ! Rum tam mnohé zvedne k diskuzi ale to, co je pro všechny životně duležité - VODA- nikoho nezajímá! Přeji hezký víkend .\nps. Kdysi jsem vám doporučovala- abyste si zjistil odkud ta část Prahy kde bydlíte bere pitnou vodu! Pokud máte vodu z KÁRANÉHO- nepotřebujete žádné filtry !\nAutor: R. Langer Datum: 23.9.2017 9:06\nže tento proces ukázal, že tady u nás ještě občas vládne zdravý rozum. Pokud vám připadá jako že by ne, podtrhuji slovo OBČAS, autore. :-P\nAutor: J. Kanioková Datum: 24.9.2017 0:36\nšátek není pravý důvod:\nAutor: J. Lukavsky Datum: 23.9.2017 8:48\nMoje babička také chodila ven pouze s šátkem na hlavě. Prostovlasé chodily jen svobodné dívky (tedy v její době). A když ovdověla tak chodila ven jenom v černém. Šátek je zástupný problém. Tento odpor je proti islámu. Denodenně vidíme v TV či čteme o "obohacování" Evropy islámskými zvyky a zřejmě většina občanů o ně nestojí. Jsou to prostě tátové Kondelíci, kteří chtějí v klidu dělat svojí práci, pak zajít na pivko... jejich manželky nestojí o to aby jejich dcerunka se odpálila mezi nevěřícími a dostala se tak rovnou do nebe, prostě jsme všichni xenofóbové, omezenci a materialisti. Život je nám cennější nežli ráj po mučednické smrti, také co bych si počal se 72 pannami že? Jinak určitě ta dotyčná "studentka" to neměla ze sebe. Dobroserové podřezávají za nadšeného hýkání pod námi větev a netuší, že na ní sedí i oni.\nPokud jde :\nAutor: J. Schwarz Datum: 23.9.2017 8:42\no tu advokátku, pak si můžete na stránce advokátní kanceláře prohlédnout její profil - a hle, opravdu jde o kariérní "lidskoprávní aktivistku" působící v neziskovkách, jejíž specializací jsou "práva uprchlíků". Není divu, že se snaží tato "práva" co nejvíc rozšířit.


Ze skladu ve Francii někdo ukradl výbušniny. Policie mobilizuje — ČT24 — Česká televize\nZe skladu ve Francii někdo ukradl výbušniny. Policie mobilizuje\nAktualizováno 7. 7. 2015 Marseille\nFrancie aktivizovala své bezpečnostní síly poté, co z vojenského skladu na jihu země někdo ukradl nejméně deset balíčků plastické trhaviny, 180 rozbušek a asi 40 granátů. Podle úřadů mají krádež na svědomí zřejmě členové nějakého zločinného gangu či teroristé.\nVojáci objevili protržený ochranný plot a zmizení nebezpečného materiálu ze skladu v obci Miramas v pondělí a domnívají se, že krádež se udála v noci na pondělí. "Dostal jsem jen málo informací, ale je to velmi zneklidňující. Na případ se zaměřují všechny státní složky," řekl dnes webu Le Figaro starosta obce Frédéric Vigouroux.\nPrvní komentáře se podivují nad tím, že loupež plastické trhaviny a granátů se stala, přestože v zemi platí mimořádná bezpečnostní opatření. Po lednových útocích v Paříži, kde dva islamisté zabili 17 lidí, vláda nařídila policii a armádě střežit veškerá "citlivá místa a objekty". K větší ostražitosti opět vybídl koncem června útok islamisty, který poté, co zabil svého zaměstnavatele a uřízl mu hlavu, se snažil vyhodit do povětří jeden průmyslový objekt u Lyonu.


opravárenské pracoviště JOVY RE-8500\nNázev: Ir pájecí stanice - rework stanice JOVY 8500 se stolem X-Y table\nKód produktu: 101371\nVarianty výrobku: JOVY 7500JOVY 8500\n2 537,10 € / ks\nIr pájecí stanice - rework stanice JOVY 8500 se stolem X-Y table 101371 https://www.hotair.cz/images/produkty/1/1386/ir-pajeci-stanice-rework-stanice-jovy-8500-se-stolem-x-y-table_0.jpg Jovy Systems\nCena: 62920.00 Kč\nIR rework stanice renovaného výrobce JOVY-SYSTEMS představuje díky spojení s PC a propracovaným ovládacím programem špičku v oblasti poloautomatizovaného infračerveného pájení. Díky precizní, promyšlené konstrukci a solidnímu dílenskému zpracování nabízí vysoký komfort práce. Software umožňuje vynikající management pájecích profilů, jejich grafickou editaci a vyobrazení aktuální křivky podle měřených hodnot během procesu pájení. Pro dokonalé monitorování teplot na různých místech jsou k dispozici 3 nezávislé měřící okruhy teploty. Po připojení dalších senzorů teploty můžete měřit teplotu spodku plošného spoje, teplotu čipu i teplotu spoje u paty BGA.\nV jednotlivých částech pájecí křivky jsou stanoveny maximální nepřekročitelné teploty a při jejich eventuálním dosažení je indikován alarm. Rework systém je kompatibilní s bezolovnatým i olovnatým pájením. Poskytuje bezpečný ohřev všech komponent jako SMD, BGA, CBGA, CCGA, CSP, QFN, MLF, PGA a všechny epoxidové μBGA. Širší nabídku ir emitorů v rozměrech 20x20mm, 40x40mm, 60x60mm, 70x70mm, reprezentují dodávané clony, které se předsadí před horní ir infra topnou plotnu.\nŘídící systém není umístěn v jednom šasi s předehřívačem, ale v externím kovovém boxu, který je se stanicí propojen kabelem. Ovládací jednotka tak není ani při nepřetržitém provozu přehřívána, což vede ke zvýšení spolehlivosti a prodloužení životnosti stanice. O chlazení výkonových spínacích prvků ovládací jednotky se navíc stará dedikovaný ventilátor.\nHlavní část příslušenství tvoří stolice pro upnutí plošného spoje (x-y table), pomocí které uchytíte základovou desku až do šířky 600mm. Kompresor pro vakuovou pinzetu je integrován uvnitř šasi. S největší gumovou násadou uzvedne až 200 g. Oproti ostatním infra systémům můžete očekávat rychlejší odezvy na požadované změny teplot díky výkonnějším zářičům, rovnoměrnější plošné rozložení infra záření.\nNebývale vysoký důraz je u této rework stanice kladen na nastavení pracovních parametrů - teplotního profilu pomocí programu na PC. Stanice se k PC připojuje přímo USB kabelem a software umožňuje správu teplotních profilů a poskytuje vizualizaci celého procesu přetavení. Přetavovací profily jsou k dispozici přímo na webu výrobce; pomocí řídícího sw je stanice nastavena během okamžiku přesně tak, jak vyžaduje konkrétní aplikace. Nastavené profily je možné uzamknout a chránit heslem.\nJOVY RE-8500 nabízí promyšlenou konstrukci a dílenské zpracování a s tím související komfort obsluhy. K přesnému vycentrování pájeného čipu pod infračerveným zářičem slouží laserový zaměřovač.\nRework profily zde ke stažení.\nopravárenské pracoviště JOVY RE-8500 obsahuje:\n- RE-8500 stanici s podehřevem a IR reflektorem\n- řídící část stanice, propojovací kabel\n- X-Y suport pro uchycení desky plošných spojů\n- 4 clony infra zářiče 2x2, 4x4, 6x6, 7x7 cm\n- 1 teplotní senzor\n- set vakuové pinzety - vakuové pero + 5 gumových přísavek\nPříklady použití opravárenské stanice JOVY RE-8500\n- výměna CPU u notebooků, netbooků\n- opravy libovolných SMT chipů na základových deskách\nVáha balení [kg]: 26.5 kg


Silvestr v Krkonoších? Pro hotely zbožné přání, plní se však velmi pomalu | Zprávy | Hradecká Drbna - zprávy z Hradce a okolí\nsobota, 28. listopadu 2020, 12:35\nHoteliéři v největším krkonošském středisku Špindlerův Mlýn věří, že o tradiční vrchol sezony, kterým je silvestrovský týden, kvůli epidemii koronaviru nepřijdou. Obavy mají zejména z toho, že nepřijede zahraniční klientela. Zatím je obsazenost silvestrovských pobytů velmi slabá.\n"Zatímco v minulých letech byl touto dobou silvestrovský týden plný z 80 až 90 procent a některé hotely již měly zcela obsazeno, nyní je to velice špatné. Výjimkou nejsou hotely a penziony s nulovou rezervací. Pokud rezervace jsou, tak bez zaplacených záloh," řekl majitel ubytovacího portálu spindleruv-mlyn.com Martin Jandura. Pobyty podle něj stornovala zejména německá klientela.\nHoteliéři se na sezonu podle něj chystají a jsou připraveni přijmout a splnit různé protiepidemické nařízení, které by se týkaly například silvestrovských oslav či wellness provozů a restaurací. "Hoteliéři by ale od vlády měli dostat včas dopředu vědět, kdy budou moci otevřít, aby mohli včas nabrat a zaškolit personál," řekl Jandura.\nŠtítky rekreace, hotely, koronavirus, Silvestr, Krkonoše, hotely, zimní, sezóna, zima, PES, nařízení, vláda, COVID-19, omezení


HC ŠKODA PLZEÒ | PLZ - TAP 4:0 - Plzeò se vrací na vítìznou vlnu\nPLZ - TAP 4:0 - Plzeò se vrací na vítìznou vlnu\n28.08.2011 | Adéla Maxianová, Lucie Mužíková\nPlzeò - Plzeòští indiáni dokázali napravit vèerejší malé zaváhání se slovenskou Bratislavou a v druhém domácím utkání ve dvou dnech dokázali zvítìzit 4:0. Tappara pùsobila po celý zápas daleko unavenìjším dojmem, a jak pøiznal po zápase hlavní kouè Finù, dostali od plzeòských hráèù tu pravou lekci.\nET6 , ne 28.8.2011, 18:00\nHC Škoda Plzeò - Tappara Tampere\nBranky a nahrávky: 13. Frolo (Hlinka, Mròa), 40. Vlasák (Duda), 55. Hlinka (Kratìna), 59. Kováø (Straka). Rozhodèí: Šindler, Svoboda - Jelínek, Pešek. Vylouèení: 5:2. Bez využití. V oslabení: 1:0. Diváci: 2764. Støely na branku: 31:25. Prùbìh utkání: 4:0.\nHC Škoda Plzeò Mazanec - Hanzlík, Boháè, Kaberle, St. Pierre, Frolo, Jeøábek, Rùžièka - Heøman M., Vlasák, Straka, Duda, Mròa, Hlinka, Kratìna, Johnson, Heøman J., Dvoøák, Lev, Kováø, Stránský.\nTappara Tampere Metsola - Kaijomaa, Mäntylä, Ekbom, Leimu, Elorinne, Halme - Venäläinen, Makkonen, Erkinjuntti - Männikkö, Tenute, Strömberg - Cepis, Järvinen, Peltola - Lähde, Kangasniemi, Pekkala - Virpiö.\nMarek Mazanec 25 0 25 100,00\nRadek Duda 0 1 0 0\nTomáš Frolo 0 1 0 2\nJaroslav Hlinka 1 1 0 0\nNedìlní zápas neoslòoval nijak bleskovým tempem. Soupeø v bílooranžových barvách sice obèas podnikl náznak útoku, ale vše ještì v zárodku hatili obránci Plznì. To indiánští útoèníci byli o poznání úspìšnìjší. Vypracovali si nìkolik šancí, hra se odehrávala pøevážnì pøed Metsolovou brankou. Ve 13. minutì Plzeò zasadila Tappaøe první úder. Tomáš Frolo si sjel od modré èáry blíže k brance, kde pøebral pøihrávku od Jaroslava Hlinky a domácí vedli 1:0. První nebezpeèná šance hostí se narodila až v 18.minutì, když pálil Kangasniemi. Nejvíce šancí bylo k vidìní až v úplném závìru první dvacetiminutovky. Jak hosté tak domácí nìkolikrát nebezpeènì provìøili navzájem své gólmany.\nDruhou tøetinu zaèala Plzeò tlakem, který ale zmírnilo vylouèení Johnsona. Poté se i hosté osmìlili a zamìstnali Mazance, který se dnes postavil do branky. Ve 22. minutì se plzeòský gólman zmìnil v chobotnici a úplnì psychicky zdeptal tøetí lajnu Tappary. Modrobílým se naopak nabídnutá poèetní výhoda ani trochu nepovedla a od té doby jakoby ztratili schopnost pøejít útoènou modrou. A když už se to podaøilo, Johnson ve vyložené šanci namíøil pøímo do betonù Metsoly. Kratìnovu tutovku zachránil za brankáøského kolegu Ellorine, když v pokleku odrazil puk tak, že orazítkoval pouze tyè a nezapadl do branky. Ale nakonec se diváci gólu pøece jen doèkali. Radek Duda dojel soupeøem ztracený puk a když už se zdálo, že je situace pro Plzeò ztracená, našel v útoèném pásmu schovávajího se Tomáše Vlasáka a ten se vteøinu pøed koncem prostøední dvacetiminutovky, navíc v oslabení, nemýlil - 2:0.\nHned u úvodu tøetí tøetiny pohrdl Jarvinen snížením, když pøekonal Mazance, ale netrefil se do brány, kam si ještì pro jistotu lehl Frolo. Puk proklouzal pod tìlem plzeòského beka mimo tøi tyèe. Heøman tváøí v tváø Metsolovi trefil jen boèní brankovou konstrukci. Ovšem tím bylo na dlouhou dobu vzrušujících okamžikù vybráno. Týmy jakoby se pøedhánìly v tom, kdo si pøihraje nepøesnìji. V 53. minutì hned po vhazování pálil od modré èáry Hanzlík. Brankáø Tappary sklap však betony vèas. O chvíli pozdìji si Mazanec udìlal výlet za branku, ale puk byl pøed ní na hokejce Pekkaly. Ovšem finský forvard právì v okamžiku støely zlomil hùl, tudíž mladého gólmana za jeho malou nerozvážnost nepotrestal. V 55. minutì využil zmatku v obranì Tappary Jaroslav Hlinka a pøekonal Metsolu potøetí. V 59. minutì pøi høe ètyøi na ètyøi se Tappara rozhodla svého gólmana odvolat. A Jan Kováø toto rozhodnutí potrestal - 4:0. To byl také koneèný výsledek, kterým Plzeò porazila finského soupeøe a pøipsala si další body do tabulky European Trophy.\nSami Hirvonen (Tappara Tampere): Pro nás to nebyl dobrý zápas. Pùsobili jsme trochu unavenì, možná snad i naši hráèi byli. Domácí tým nám nedal žádnou možnost, jak se dostat do zápasu. Bylo to pro nás dobrá lekce. Domácí tým hrál opravdu dobøe, vyhrál naprosto zaslouženì, my jsme hráli jen druhé housle. Nemùžeme se vymlouvat na únavu, i když jsme toho hodnì nacestovali. Teï už se vracíme domù do Finska.\nMichal Straka (HC Plzeò 1929): V první tøetinì jsme mìli hru pod kontrolou, ale dali jsme jen jeden gól. Ve druhé tøetinì se Tappara probrala, zaèala víc bruslit, hlavnì prvních deset minut mìli spoustu šancí. Paradoxnì jsme ale zápas v této tøetinì rozhodli, když Radek Duda vybojoval gól pro Tomáše Vlasáka, který skóroval zároveò se sirénou. Ale vyhráli jsme zaslouženì, vìtšinou jsme utkání dominovali my.\nVrcholí domácí trojboj - pøíjíždí Tappara Tampere


Kudy z nudy - Poslední závod: příběh lyžařů Hanče, Vrbaty a Ratha jde do kin!\nÚvod > Aktuality > Poslední závod: příběh lyžařů Hanče, Vrbaty a Ratha jde do kin!\nVydáno23. března 2022\nBohumil Hanč Emerich Rath Krkonoše Tomáš Hodan Jan Hájek Oldřich Kaiser Kryštof Hádek Vladimír Javorský Václav Vrbata Vladimír Pokorný Marek Adamczyk hlavní role Judit Bárdosová Jizerské hory kino\nPoslední závod, drama z počátků lyžařského sportu podle skutečné události, bude mít premiéru ve čtvrtek 24. 3. 2022. Film byl natočen v produkční společnosti Punk Film, v režii Tomáše Hodana, který je zároveň autorem námětu a scénáře. Natáčelo se od února do dubna 2021 na autentických místech v Krkonoších. V hlavní roli Bohumila Hanče se představí Kryštof Hádek, další postavy historického příběhu ztvární Marek Adamczyk, Oldřich Kaiser, Judit Bárdos, Vladimír Pokorný, Vladimír Javorský, Jan Nedbal, Jaroslav Plesl, Jan Hofman, Cyril Dobrý, Jan Hájek a Pavla Beretová. Film vstoupí do kin přesně v den výročí tehdejšího lyžařského závodu z roku 1913.\nDrama Poslední závod\nBohumil Hanč se narodil 19. listopadu 1886. Tragicky zahynul o 27 let později spolu s Václavem Vrbatou během lyžařského závodu na hřebenech Krkonoš a z jejich příběhu se stala legenda. Nový snímek Poslední závod, který vypráví o tomto dramatu, se dostává do kin přesně v den výročí tehdejšího lyžařského závodu z roku 1913, tedy 24. března 2022. Film režiséra a scenáristy Tomáše Hodana ukáže, co se tehdy opravdu stalo, bez dobových nánosů a polopravd. Do příběhu se tak vrací i důležitá postava pražského Němce Emericha Ratha, který se s nasazením života snažil Hanče zachránit.\nRežisér Tomáš Hodan si v roce 2013 na krkonošských hřebenech poprvé podrobně přečetl příběh Hanče, Vrbaty a Ratha. Hned věděl, že chce udělat film, ale netušil, že s těmito pány stráví devět let života. Několikrát se ocitl v situaci, kdy to vypadalo, že film Poslední závod nikdy nevznikne. Právě vytrvalost, zarputilost a odhodlání všech zúčastněných (a zejména Bohumila Hanče), mu byly v těžkých chvílích inspirací, abych to nevzdal a nezabalil to.\nNatáčelo se od konce února 2020 do konce dubna 2021 na autentických místech a v extrémních podmínkách na hřebenech Krkonoš, na Labské boudě, Medvědí boudě, Brádlerových boudách, v Hostinném, na Jizerce, v Lázních Toušeň, Škvorci, Lukově u Loun a v Praze.\nPříběh Hanče, Vrbaty a Ratha


Křivdy z dětství, jak se s nimi vyrovnat - Diskuze - eMimino.cz\nZakládám tuhle diskuzi, protože nevím, jak si v sobe vnitrne srovnat pár křivd z dětství. Uvedu tu zatím jen jednu. Když mi bylo asi tak osm let, tak se naší fence narodila dvě štěňata. Jedno černý a druhý strakaty. Naši věděli, že jsem měla radši toho strakace, pořád si s ním hrála a starala se o něj. Nikdy se ani slovem nezmínili, že by jedno štěně chtěli dát pryč. Nakonec dali. A to zrovna když jsem byla ve škole. Přijeli příbuzný s jejich dítětem a samozřejmě to dítě si vybralo strakace. Když jsem přišla že školy domu, strakac nikde. Zanechalo to ve mně tak silnou stopu, že i teď, po skoro 30 letech si to zive pamatuji. Zůstal nám ten černý. Celý roky jsem pak strakace vidala trpět v kotci příbuzných, protože bratrance omrzel. Byly to vždycky muka. A já si dodnes si pokládám otázku, jak mi to mohli rodiče udělat. Jak mohli dát přednost bratranci a nechat si ho vybrat? Myslím, že jsem jednou o tom s rodiči mluvila. Samozřejmě jejich častá reakce na podobný věci bylo popírání. Jen abych dodala, ten černej pejsek nám zůstal asi 15 let a nakonec jsme ho museli nechat utratit. Zařizoválí to rodiče. Tenkrát ho nechali uspat, když jsem nebyla doma. Myslela jsem, že mi nebude mama sdělovat detaily abye ušetřila trapeni. Samozřejmě mi hned řekla, že chudák pes, ze jedna injekce nestačila, a že se pořád hejbal a že musel nakonec dostat tři. Proč mi to proboha říkala?!? Vůbec nevím jak s tim v sobě naložit. Jak jim to odpustit a zapomenout na to. Poradíte?\nProsimtě, otevřela jsem tuhle diskusi, protože jsem v dětství zažila taky křivdy. Moje matka mě týrala, psychicky i fyzicky, jednou mě zmlátila do bezvědomí. Mám za sebou několik hospitalizací a ponesu si to s sebou nejspíš do konce života.. a ty řešíš, že rodiče darovali štěně tvému bratranci? Že ti máma řekla to, že nechali pejska utratit? Ne, že ne… kolik ti je?\nMožná si uvědomit, že stejně, jako tví rodiče tenkrát udělali pár chyb, můžeš je jako rodič udělat ty. Jsou prostě typy lidí, kteří mluví otevřeně o tom, co se stalo a to i před dětmi. Já taky takhle vyrostla, ale problém s tím nemám. S darováním psa je to těžké, třeba se báli, že když nedostane na výběr, tak si nevezme žádného a dva nechtěli. To, že se o tom nebavili, ještě neznamená, že se to nehodilo. Spíš bych pátrala nad tím, co tě pořád nutí tohle řešit. Ale myslím si, že každý si z dětství neseme pár takových křivd, které si pamatujeme.\nTak to utracení asi v mamce zanechalo taky trošku negativní pocity a chtěla se z toho vypovídat. Nevidím důvod, proč by to nemohla říct svojí více než dvacetileté dceři.\nStrakatý pes daný bratranci byl hodně necitlivý vůči tobě.\nNa druhou stranu, pokud je to ta nejhorší věc, která se ti v životě od rodičů stala, a máš s nimi i pozitivní zážitky, tak za ty léta by ses přes to přenést opravdu měla.\nJak, to neporadím, asi budeš potřebovat nějakou pomoc, protože užírat se tím tolik let je dost nezdravé.\nTa pachuť v tobě asi vždy zůstane, ale výčitky? Po tolika letech?\nTo, že tě někdo tyral fyzicky a psychicky je hrozné, ale to neznamená, ze moji křivdu můžeš bagatelizovat a srazet. Navíc to, že ho nechají utratit jsem věděla, ale nemusela mi říkat, že mu musel doktor dávat tři injekce… Takze prosím, já to jako krivdu beru a doteď to v sobě řeším, tak to nebagatelizuj. Děkuju\nA jde opravdu o pejska? Není to třeba jen projekce toho, že tě například rodiče dlouhodobě přehlíželi a nedbali na tvůj názor nebo pocity? Pokud tomu tak není a jde ti jen o tuhle jednu událost, pak bych je asi zcela jednoduše konfrontovala a až bude příležitost, řekla bych jim, jak mě to tehdy mrzelo a mrzí. A třeba ti to tu křivdu konečně uzavře, když to tzv řekneš nahlas.\nJe smutné, že jste měla těžké dětství, ale to neznamená že trápení zakladatelky je pro ní o to menší. To že se má někdo hůř její situaci nezlepší.\nZakladatelko, bohužel neporadím jak se vyrovnat s tím že vaší rodiče neumí pořádně komunikovat. Možná než hledat rady na internetu by bylo vhodné najít si po skončení krizového stavu nějakého psychologa, který vám může poskytnout lepší nadhled na to, co se vlastně stalo.\n@Sany80s No tak otec nás tyral psychicky celý život. Nebudu tu vše co nám dělal vypisovat, ale jedná z věcí byl zákaz kontaktu s vrstevníky, takže v době mého dětství a puberty, byl můj jediný přítel pes. Je to smutný ale je to tak. Takže tyhle věci ve mě stopy nechaly.\nA proč by to nemohla říkat? Tebe třeba nenapadlo, že i mamce to bylo líto? Byla jsi malá holčička nebo co, že by před tebou měla chodit po špičkách? Třeba se taky chtěla vypovídat. Ále bohužel, neporadím ti jinak, než si najít odborníka, protože si upřímně myslím, že ten problém bude asi někde jinde. Vzhledem k tomu, že ti je určitě přes 20 let řešit tak strašně moc, abys kvůli tomu založila diskusi na emiminu, takovouhle věc, ti tu asi fakt nepomůže, když tě tu někdo bude plácat po zádech jaká byla máma hrozná, že se ti svěřila kolik injekcí dostal pes.\nMyslím si, že musí nastat správná doba a ty musíš odpustit rodičům. Vypadá to, že je to opak toho, co by jsi očekávala, ale tuhle metodu používám. Nejde ovšem říci odpouštím Ti, ale musí nastat ten pravý okamžik. Něco u mne šlo hned, něco za pár měsíců či let, k něčemu jsem ještě nedozrála.\n@Sany80s Nevím proč mě to po tolika letech ještě trápí. Jednou jsem o tom s nimi mluvila. Otec se k tomu nevyjadroval a máma dělala, že nic špatného neudělali.\nChtělo by to trochu empatie… Že ty ses měla hůř opravdu neznamená, že ostatní nemají právo cítit se špatně. Není to soutěž, kdo měl těžší život.\n@Lalelale máte pravdu, omlouvám se.\nNo ja ti nevim, nepotrebovali se jednoho psa proste zbavit? A byli radi, ze si pribuzni vybrali alespon toho strakateho, ze cerneho by si proste nevzali?\nJá zase nechápu, jak muze matka, byť asi už dospělém dítěti, říct takovou věc. Matka je matka a dítě má chránit. Jestli z toho sama měla trauma, tak se měla svěřit radši nějaký svy kamarádce a ne dceři, která toho psa milovala a ke všemu asi byla zrovna v tu dobu na hranici dospívání. Rodiče jsou někdy fakt na hlavu chápu, že dítě nemůže nikdo na sto procent ochránit, ale proč ji říkat takovou věc? K čemu to jako bylo? Absolutně zbytečný no\nPotřebuju radu ohledně vlasů


▷ Golf Francie - Francie 2022 ☀\nDovolená Francie 2022 >\nGolf Francie - Francie 2022\nAktuální nabídka luxusních golfových zájezdů do Francie 2022. Dovolená s golfem All Inclusive. Golfové pobyty ve Francii 2022 pro začátečníky i profesionály. Cestování za golfovými zážitky do Francie. Francie 2022.\nGolf ve Francii 2022\nDovolená Francie 2022\nDovolenou Francie 2022/2023 si nejlépe vyberete pomocí nastavení podmínek ve žlutém vyhledávacím formuláři. Doporučujeme nevolit příliš podmínek najedou, protože se pak velmi omezuje výběr volných termínů ubytování ve Francii. Zkuste se omezit na maximálně tři nebo čtyři podmínky najednou. Pokud ale máte přibližnou představu kdy do Francie vyjet (termínu odjezdu/odletu) a kdy se z do Francie vrátit (termín návratu/příjezdu/příletu), zvolte si jednoduše volné termíny vaší dovolené ve Francii vybráním příslušných měsíců:\nPobyt ve Francii si můžete jednoduše vybrat také podle lokality:\nNevybrali jste si ve Francii z žádné lokality? Chcete zkusit dovolenou v jiné zemi? Co třeba vyzkoušet: dovolenou Zanzibar 2022, dovolenou Albánie 2022, dovolenou Bali 2022/2023 nebo například dovolenou Bulharsko? Další možností je třeba Last Minute zájezdy Černá Hora.\nTermíny dovolené můžete vybírat také podle jednotlivých sekcí níže. Oblíbené sekce jsou Last Minute, First Minute, roky 2022 a 2023 a sekce podle stravy rozdělené na All Inclusive, plnou penzi, polopenzi, luxusní Ultra All Inclusive nebo snídani. Další kritériem podle kterého si lépe vyberete vaší dovolenou ve Francii může být třeba doprava. Na dovolenou do Francie 2022 je možné cestovat vlastní dopravou - autem nebo obytným vozem, karavanem. Karavan si lze klidně půjčit, respektive pronajmout a vaše cesta pak dostane úplně nový rozměr. Pokud nechcete řídit auto nebo karavan, je možné využít moderních klimatizovaných autobusů, který již nabízejí dostatečně komfortní dopravu. Procházení aktuálních nabídek volných pobytů při cestování do Francie letecky 2022 si lze zjednodušit specifikací příslušného letiště, které je pro vás dobře dostupné - viz odkazy níže. V případě tuzemských letišť se jedná obecně o odlety z Prahy, Brna, Ostravy, Karlových Varů a Pardubic. Slovenské cestovní kanceláře nabízejí odlety z letišť Bratislava, Košice, Poprad, Sliač nebo Piešťany. Německé CK nabízí obecně více přímých spojů bez přestupů, odlety jsou z letišť Berlín, Drážďany, Frankfurt nad Mohanem, Mnichov, Norimberk a Lipsko. V případě rakouských cestovních kanceláří se jedná o letecké zájezdy z letišť ve Štýrkém Hradci, Linci, Salzburgu a Vídni, kde bývá k dispozici také více přímých spojů bez přestupů oproti nabídce českých letišť. Z Polska můžete na dovolenou 2022 vyrazit z letiště Katovice, Krakov nebo Vratislav. Typ vašeho zájezdu lze zvolit pomocí příslušné sekce jako například: pouze pro seniory (pro seniory 50 resp. 55 plus), levné zájezdy, podle nejlepších recenzí atd. Svou rekreaci ve Francii si můžete dále přizpůsobit podle typu ubytovacího zařízení jako jsou hotely, bungalovy, penziony, mobilheimy, atd. Vybírat dovolenou ve Francii můžete také podle ceny. Ve formuláři je cena dovolené rozdělena do několika pásem od levné dovolené pro nenáročné až po luxusní dovolenou v luxusních rezortech a luxusních hotelech s All Inclusive a Ultra All Inclusive. Pokud necestujete sami nebo nehledáte ubytování ve Francii pro dva, využijte sekce pro rodiny - rodinná dovolená Francie nebo sekci dovolená s dětmi.\nCopyright© 1francie.cz 2013-2022, všechna práva vyhrazena.


Jsou z nás (1994) - The Sum of Us - FDb.cz\nObsah filmu Jsou z nás\nAustralský film režisérů Geoffa Burtona a Kevina Dowlinga o životě mladého homosexuála Jeffa Mitchella (Russell Crowe) a jeho ovdovělého otce Harryho (Jack Thompson). Oba muži žijí společně a hledají stálé partnery. Harry si podal inzerát v seznamovací kanceláři a Jeff si partnera vyhlédl v gayklubu. Film se soustředí na blízký vztah otce se synem a na strasti a slasti při navazování nových vztahů obou hlavních hrdinů.\nJack Thompson ..... Harry Mitchell \nRussell Crowe ..... Jeff Mitchell \nJohn Polson ..... Greg \nDeborah Kennedy ..... Joyce Johnson\nJoss Moroney ..... mladý Jeff\nMitch Matthews ..... Gran\nJulie Herbert ..... Mary\nDes James ..... fotbalový trenér\nMick Campbell ..... fotbalista\nDonny Muntz ..... kapitán Ferry\nJan Adele ..... číšnice \nRebekah Elmaloglou ..... Jenny Johnson \nLola Nixon ..... Desiree\nSally Cahill ..... Greggova matka\nBob Baines ..... Gregův otec\nZobrazit všechny herce a tvůrce filmu Jsou z nás >\nAno, jsou z Vás....proto je milujte!\nTěch 100% není za to, že by film byl tak dokonalý nebo skvělý, ale je to za tu neskutečnou vřelost, srdečnost, vtipnost s kterou je natočený. Hlavní postavy v podání Jacka Thompsona a Russell Crowea mě totálně dostaly. Vůbec jsem neměl tucha, že si Russell na začátku své kariéry střihnul roli gaye. Chvilku jsem se s nimi smál, chvilku mi bylo do pláče. Moc se mi líbilo i to, jak oba promlouvali k nám divákům. Vím jen jedno - všem gayům a lesbám, bych přál takové porozumění od rodičů a blízkých, jako měl Jeff od svého otce Harryho. Neskutečně milý snímek, který pohladí a rozesměje na duši. Za to vše, těch 100% klidně dám :-D\nNa Slovensku je v tomhle směru středověk, není divu že se všemu diví.\nJinak Russell Crowe je herec na kterého jsem si musel dlouho zvykat, až se to nakonec povedlo i díky tomuto filmu.\nR.Crowe před Gladiátorem, J. Thompson před Austrálií, zajímavý vztahový filmeček o tom jak se vyrovnat s tím, že je vlastní dítě zaměřené jinak než většina populace. Zatratit ho nebo tu situaci přijmout? Láska má mnoho podob.\n3 - butlerka


Průvodce pro začátečníky k historii jógy\nPoznejte historii jógy, kořeny této starodávné praxe a tradice.\nSanskrt, indoevropský jazyk Ved , indických starověkých náboženských textů, zrodil jak literaturu, tak techniku jógy. Jedna definice slova sanskrt, „dobře tvarovaná, rafinovaná, dokonalá nebo vyleštěná“, implikuje podstatu a jasnost, což jsou vlastnosti příkladů praxe jógy.\nSanskrtské slovo jóga má několik překladů a lze jej vykládat mnoha způsoby. Vychází z kořenového džbánu a původně znamenal „zapojit se“, jako při připojování koní k vozidlu. Další definice byla „aktivně a účelně využívat“. Ještě další překlady jsou „jho, připojte se nebo se soustřeďte“. Jóga v zásadě začala popisovat prostředek sjednocení nebo disciplinovanou metodu. Muž, který praktikuje tuto disciplínu, se nazývá jogín nebo jogín; praktikující, jogín.\nViz také Proč učit sanskrtská jména?\nJóga vychází z ústní tradice, kdy se výuka přenáší přímo z učitele na studenta. Indický mudrc Patanjali byl připočítán k porovnání této ústní tradice do své klasické práce, Yoga Sutra , 2 000 let starého pojednání o yogické filozofii. Soubor 195 výroků poskytuje Sutra jakousi filozofickou příručku pro řešení výzev lidského bytí.\nDává návod, jak získat vládu nad mysl a emoce a poradenství v oblasti duchovního růstu, Yoga Sutra poskytuje rámec, na němž se všichni jóga praktikuje dnes založen. Doslova znamená „vlákno“, sutra byla také přeložena jako „aforismus“, což znamená stručně formulované prohlášení o pravdě. Další definice sútry je „kondenzace největšího množství znalostí do co nejstručnějšího popisu.“ Při zachování těchto významů v mysli bychom si mohli představit umění a vědu jógy jako jakýsi velkolepý gobelín, který je propleten niti univerzálních pravd.\nViz také Průvodce pro začátečníky po cvičení, meditaci a sútrách\nZpočátku byla disciplína hatha jógy - fyzický aspekt jógy - vyvinuta jako prostředek meditace. Repertoár hatha jógy připravil tělo, zejména nervový systém, na klid, vytvořilo potřebnou fyzickou sílu a vytrvalost, které umožnily mysli zůstat v klidu.\nSlovo hatha má také několik překladů. Když ha znamená „slunce“ a tha znamená „měsíc“, máme běžnou interpretaci hatha jógy jako „spojení dvojic protikladů“. Techničtější překlad hatha jógy je „síla nebo odhodlané úsilí“. Hatha jóga, „jóga aktivity“, je tedy jóga, která oslovuje tělo i mysl a vyžaduje disciplínu a úsilí. Je to jóga, kterou můžeme cítit, kterou můžeme zažít, právě tady a právě teď. Hatha jóga je mocná metoda vlastní transformace. Je to nejpraktičtější z jogínů a mudrci doporučovali jeho praxi v nějaké formě po tisíciletí jako přípravu na všechny ostatní jogy.\nZjistěte více o Hatha józe\n6 póz pro protažení a posílení hamstringů\nElementární jóga: Zemitá sekvence k Ground Vata\nJe pro vás školení učitelů jógy?


Úvod > Úřad > Radnice > Pro média > Tiskové zprávy > Kamerový systém pomůže s dopravou ve městě\n11.12.2019 | Městský kamerový systém (MKS) nově slouží nejen při kontrole veřejného pořádku, Pardubice jej budou moci využívat také při plánování opatření, která by měla napomoci dopravě ve městě. Díky pilotnímu projektu MKS, na kterém radnice spolupracuje s Policií ČR, bylo použito 14 kamer s funkcí automatického načítání registrační značky (RZ) vozidel, jejichž prostřednictvím město získá data o dopravním chování řidičů.\nProjekt městského kamerového systému tvoří dvě složky - bezpečnostní a urbanistická, přičemž ta bezpečnostní slouží potřebám městské i státní police, urbanistická městu. Ačkoli i jiná města v ČR v současné době využívají kamery se čtením RZ, pardubický systém je navíc on-line napojen na centrální databázi vozidel v pátrání, což dělá projekt v rámci celé republiky jedinečný. „Jednotlivá data jsou ukládaná v centrálním úložišti s tím, že zaznamenané informace jsou samozřejmě zabezpečeny takovým způsobem, aby nedošlo k jejich zneužití. V případě radnice navíc není možné propojovat údaje z registrační značky s majitelem vozu, jednak k tomu nejsme kompetentní a jednak to ani není naším cílem. Pro nás je podstatné zjistit, jaká je ve městě dynamika dopravy a registrační značky nám v tomto případě poslouží pouze jako informační údaj,“ informuje náměstek pro dopravu Petr Kvaš.