correos repartiment: Quan el carter no truca mai | Ràdio Girona | Cadena SER\nQuan el carter no truca mai\nL'estat d'alarma i el coronavirus ha deixat desatès el servei de Correos en molts municipis.\nEl sindicat CCOO diu que són el segon sector amb més baixes i que l'empresa no ha contractat personal per cobrir-les.\nEn alguns municipis han arribat a oferir suport logístic a l'empresa però continuen sense un servei regular.\nL'oficina de Sant Jordi Desvalls, que obre mitja hora. / Imatge: Google Maps\n14/05/2020 - 09:42 h. CEST\nMunicipi de menys de mil habitants del Gironès. Arriba la cartera. Hi ha sis o set persones fent cua separades per dos o tres metres. Obre l’oficina i comença a atendre’ls. Amb cadascun s’hi pot passar sis o set minuts perquè hi ha correu pendent de fa dies i, si fa poc que cobreix aquell poble o és el primer cop que hi va perquè està assumint un poble d'algú que està de baixa, hi ha carrers, barris, disgregats o masos que li són completament desconeguts.\nÉs laboriós. Quan fa mitja hora que s’hi ha posat, ha de tancar perquè ha de desplaçar-se a un altre poble on es trobarà una situació similar.\nDes que es va decretar l’estat d’alarma, Correos va reduir el seu servei a la mínima expressió. Només cartes i correu certificat i oficines obertes tres hores, si obrien. Els paquets s’han anat acumulant i com que hi ha hagut personal de baixa per coronavirus, en quarantena o apartats per precaució perquè tenen més de 60 anys i es considera personal de risc, el repartiment ha estat desigual.\nEscucha Mario Castillo - CCOO en Play SER\nMario Castillo - CCOO / Funcionament de Correos a les comarques de Girona.\nSegons dades del sindicat CCOO, dels 600 treballadors que té l’empresa a les comarques de Girona, la setmana passada n’hi havia almenys 15 que estaven de baixa perquè havien donat positiu, més de 20 que estaven en quarantena i a tots aquests s’hi havia de sumar els de més de 60 anys.\nEl representant de CCCO a Correos de les comarques de Girona, Mario Castillo, diu que des de l’esclat de la crisi han estat exigint dues coses; respecte estricte per les mesures de seguretat dels treballadors i que es cobreixin totes les baixes perquè el servei es ressenti el mínim.\n“Cada baixa s’hauria d’haver cobert amb una nova contractació, perquè hi ha borsa de treball, però això no s’ha fet”, recalca Castillo, que adverteix que en la primera fase de la quarantena ni tan sols a una ciutat com Girona hi ha hagut repartiment els cinc dies de la setmana.\nTambé diu tenir constància de retards en el repartiment en localitats importants com Lloret, Blanes, Ripoll, Olot o Banyoles degut a les baixes de personal i “en entorns rurals, en pobles de menys de mil habitants que obrien mitja hora al dia ara potser no obren, o allà on hi treballaven dos carters ara només n’hi ha hagut un... o cap”.\nL'Ajuntament de Breda (Selva) va fer una queixa a la companyia per desatenció a mitjans d'abril. A Cervià de Ter, (Gironès) de poc menys de mil habitants, el consistori enviava aquesta setmana un missatge als seus ciutadans a través de les xarxes socials en el que també parlava de “desatenció i desinformació” per part de Correos i anunciava que havia demanat ajuda a l’Associació Catalana de Municipis.\nFonts del consistori han explicat a Ràdio Girona que han arribat a oferir a l’empresa els serveis d’agutzils o personal d’administració per ajudar a classificar cartes però que no han obtingut resposta.


Reb un bo per l'import del bitllet directament per correu\nNo et quedis sense volar. T'enviarem un codi, vàlid fins al 31 de desembre de 2021, que podràs utilitzar en els següents viatges fins que s'esgoti l'import disponible.\nSol·licita el bo en línia ara\nSol·licita el bo a través d'aquesta pàgina\nDes d'Iberia identificarem l'import del teu vol per generar un codi amb el saldo del valor del bitllet.\nD'aquí a uns quants dies rebràs el bo per correu\nPer bescanviar aquest bo tens fins al 31 de desembre de 2021 i de manera no nominal.\nSelecciona qualsevol vol del Grup Iberia\nPodràs gaudir de totes les destinacions de la nostra xarxa, incloent-hi codis compartits.\nIntrodueix el codi durant el procés de compra\nDe manera immediata s'aplicarà el descompte sobre la teva tarifa i, en cas que no el consumeixis tot, quedarà saldo romanent.\nIntrodueix el codi del bo i l'adreça electrònica que hagis utilitzat en sol·licitar-lo perquè et puguem mostrar informació sobre el saldo restant, la data de caducitat i les condicions del bo.\nCodi del bo\nCodi del bo -\nResol els teus dubtes sobre les condicions de sol·licitud de bons\nQuines condicions ha de complir la reserva per poder sol·licitar un bo?\nLa numeració del bitllet ha de començar per 075 (codi d'Iberia)\nEls clients amb vols que tinguin data de sortida anterior al 30 de setembre de 2020 i amb origen o destinació en un país que hagi implementat noves prohibicions d'entrada o quarantena amb posterioritat al 25 de juliol\nSol·licitar-ho abans de la sortida del vol.\nSi compleixes aquestes condicions, pots sol·licitar el bo a través de Gestiona la teva reserva.\nPer els bitllets comprats directament a iberiaexpress.com (l'enumeració de l'bitllet comença per 060) hauràs de sol·licitar el bo a través d'aquest enllaç.\nUn cop hagis enviat la sol·licitud, t'enviarem a l'adreça electrònica que ens hagis indicat un bo per a cada passatger de la reserva en un termini aproximat de 5 dies.\nEls bons sol·licitats abans del 28 de maig es podran utilitzar per comprar i volar fins al 30 de juny de 2021. Els bons tramitats a partir d'aquesta data seran vàlids per comprar i volar fins al 31 de desembre de 2021.\nSi tens qualsevol dubte sobre les condicions o la vigència del bo, consulta l'apartat "Consulta i gestió dels bons".\nRecorda que es poden utilitzar per a qualsevol vol directe o en connexió en què almenys un dels trajectes sigui operat per Iberia, Iberia Express o Iberia Regional Air Nostrum.\nPuc demanar un bo per als bitllets comprats amb Avios?\nSi havies comprat el bitllet amb Avios o amb Avios&Money, n'has de sol·licitar el canvi o el reemborsament a través del formulari d'ajuda d'Iberia Plus o del Call Center. En cas de reemborsament, et tornarem els Avios al teu compte d'Iberia Plus i el reintegrament de les taxes a la mateixa targeta de crèdit utilitzada per pagar el bitllet. Aquest procés es fa manualment, de manera que pot ser que tardem una mica més a respondre a la teva sol·licitud. Agraïm per endavant la teva comprensió.\nPer als bitllets en què has descomptat una part del preu amb Avios, la devolució es farà íntegrament amb el bo a través d'aquest formulari.\nHe de completar diversos formularis si la nostra reserva és de més d'un passatger?\nNomés cal fer una petició per “codi de reserva” indicant les dades d'un dels passatgers.\nS'emetrà un bo per cada passatger de la reserva i en cadascun s'inclourà l'import del bitllet i, si s'escau, els productes addicionals al vol adquirits (seients, maletes, UPG).\nTots els bons s'enviaran a l'adreça electrònica de contacte que s'indica al formulari.\nCom fem la petició si tenim una mateixa reserva i un de nosaltres no vol un bo o bé si cadascú vol rebre el seu?\nEn aquests moments encara no tenim habilitada aquesta acció, però estem treballant per poder-te-la oferir al més aviat possible.\nPuc sol·licitar el bo si ja he fet una part del viatge?\nSi ja has fet una part del viatge, pots sol·licitar el bo per a la resta del trajecte i el rebràs per l'import no volat.\nPuc sol·licitar el bo si ja havia fet un canvi de data per flexibilització?\nPots sol·licitar un bo encara que abans hagis fet un canvi de dates. Només has de tenir en compte que compleixis les condicions.\nUn cop rebut el bo, el puc utilitzar per comprar en agències de viatge o a través del Call Center?\nEls bons només es podran utilitzar per a les compres a iberia.com.\nEs podrà utilitzar el bo per comprar amb descomptes de resident o de família nombrosa?\nPots utilitzar el bo i beneficiar-te a la vegada dels descomptes de resident o de família nombrosa.\nPuc sol·licitar el bo encara que ja s'hagi començat a gestionar el reemborsament?\nNo es pot sol·licitar el bo si el bitllet està en tràmit o ja s'ha reemborsat.\nHe sol·licitat el bo i m'han respost que el bitllet no compleix les condicions.\nSi el teu bitllet compleix les condicions i en el correu de resposta se't diu que no, pot ser que ho hagis sol·licitat més d'una vegada. El sistema, de manera automàtica, envia aquest avís a les peticions repetides.\nD'aquí a uns quants dies t'hauria d'arribar el bo. Si no el reps, posa't en contacte amb nosaltres.\nQuè he de fer si rebo un correu que diu que el meu vol s'ha cancel·lat i que sol·liciti un bo però jo ja l'he sol·licitat?\nL'avís de vol cancel·lat no detecta si ja hi havia una sol·licitud anterior de bo en curs. Pots obviar aquesta petició. Rebràs el bo d'aquí a uns quants dies.\nPuc sol·licitar un bo per un paquet de viatge, com ara vol+hotel o vol+cotxe?\nEls paquets de vol + hotel i vol + cotxe estan gestionats per British Airways Holidays Limited. Si la teva reserva de vol + hotel i vol + cotxe està directament impactada pel COVID-19, et contactarem abans de la data de sortida, sense que t'hagis de preocupar de res. Per a qualsevol dubte, canvi o reemborsament de les reserves de paquets realitzades a Iberia Vacances, et preguem contactis a través de la següent adreça de correu electrònic Vacaciones.iberia@ba.com.\nSi tens una reserva d'un cotxe de lloguer feta a través d'algun dels canals d'Iberia, amb data d'inici prèvia a l'1 de maig, podràs sol·licitar la cancel·lació i el reemborsament complet o bé el canvi de data sempre que sigui abans de la data de començament de la reserva.\nEls lloguers amb data posterior a l'1 de maig no tindran cap penalització, sempre que els canvis es facin fins a 72 hores abans de l'inici de la reserva.


Q & A POPSCI: QUINA IMPORTÀNCIA TENEN ELS DEBATS PRESIDENCIALS? - CIÈNCIA - 2020\nQ & A PopSci: Quina importància tenen els debats presidencials?\nAmb un debat presidencial i la segona tornada a la nit, ens hem preguntat: els debats tenen importància a les eleccions i, si és així, quins aspectes preocupen els electors? Hem explorat algunes de les influències que té la tecnologia en les nostres impressions d'un debat: "La televisió en alta definició serà la vostra opinió?". Aquí, enviem un correu electrònic amb Danny Oppenheimer, professor associat de psicologia i polítiques públiques de la Universitat de Princeton, i Mike Edwards, fundador i col·laborador de Leftfielder.org, sobre els temes, tant grans com petits, que determinen com percebem un debat i si tenen alguna incidència en com votem. El pare va ser autor del recent llibre "Democracy Malgrat Ell mateix: per què un sistema que no hauria de funcionar del tot funciona" (MIT Press).\nNo és gens important tenir coneixement dels problemes.\nPopSci: La meva pregunta general és: Què importa realment als electors en un debat? Es tracta dels temes o de les minuciositats, de la manera en què es veuen els cabells, del que vesteixen.\nEdwards i Oppenheimer : Quan es tracta de qui votarà una persona, hi ha diversos factors que afecten la percepció popular de la probabilitat, la competència i l'empatia dels candidats, que els electors obtenen inicialment d'una primera impressió (que, com qualsevol primera, impressió, es basa en gran mesura en l'aparença) i, a continuació, es modificaran amb el pas del temps al llarg de les campanyes. En el moment dels debats, però, la majoria dels electors ja hauran tingut la primera impressió del candidat; saben com és i semblen els candidats, quin partit representen, etc. En aquest context, els debats compleixen dues funcions:\n1.) Permetin una comparació directa entre els candidats, literalment, és l’única vegada que els candidats es quedaran els uns als altres durant el transcurs de la campanya, i això pot ser instructiu. Per exemple, no estic segur que la majoria dels nord-americans hagin apreciat el nivell més alt d'Obama que McCain fins que es van debatre entre ells el 2008. (Romney i Obama són a només una polzada d'alçada, per la qual cosa no importarà tant aquest any. )\n2.) A banda d’això, els debats funcionen com anuncis de campanya extremadament llargs i ben vistos. Un bon debat, com un bon anunci de campanya, pot millorar els prejudicis positius de l'audiència de si mateix i els prejudicis negatius dels seus oponents; un mal debedor reforçarà sense voler\nbiaixos negatius preexistents de l’audiència.\nPS Hi ha fins i tot algun punt en què es deixi d’importar o s’hi afegeixi cada detall controlable? :\nE&O : tots els detalls controlables es poden sumar, però sovint de maneres subtils. De nou, penseu-hi com a anuncis de campanya. En un anunci d'atac, totes les funcions de l'anunci s'escullen acuradament per millorar la impressió negativa de l'oponent per part de l'espectador; en un anunci positiu, totes les funcions s'escullen acuradament per millorar la impressió positiva del candidat per part de l'espectador. Però els efectius juguen amb el biaix preexistent de la gent. Per exemple, Romney mai no serà vist com "un dels nois" - els seus intents repetits de ser vistos com un home de família probable han fracassat. Però la gent està disposada a creure que és un líder i un home de negocis efectiu. Cosa que significa que si la seva estratègia més eficaç és la seva aparença, els gestos, el to de la veu, les anècdotes i l’elecció de la paraula, tot això reflecteix una presència competent i exigent. Mentrestant, Obama és el candidat més "versemblant", per la qual cosa la seva aparença, gestos, to de veu, anècdotes i elecció de paraules haurien de ser una mica més suaus, una mica més casuals i desarmants.\nPS: És més important que un candidat tingui una bona versió sobre temes o que sigui una persona que presenti el que diu de la manera correcta (els soundbites adequats, els "zingers" correctes)?\nE&O : desgraciadament tenir coneixement dels problemes. El que és important és que semblin que tinguin coneixement dels problemes: no digueu "no equivoceu, no allunyeu gaire la saviesa convencional, no doneu respostes complexes. Pel que fa als zingers, poden ser molt eficaç, si subratllen la feblesa percebuda d’un oponent, tot i que s’ha d’anar amb compte amb ells també: els fan freqüents contrafocs i fan que la persona que els va dir sembli significativa o minsa, sobretot quan s’adreça a algú a qui el públic està predisposat a agradar. .\nPS: Què passa amb l’efecte dels mitjans? He vist que alguns estudis (com aquest) suggereixen que la manera més important de com es presenten els resultats després del debat.\nE&O : Certament els éssers humans som criatures socials, i seria erroni suposar que prenem qualsevol decisió al buit. Els mitjans de comunicació són perfectament capaços d’afectar el transcurs de la manera en què els electors perceben qualsevol esdeveniment, inclosos els debats presidencials. Però tingueu en compte que les vostres opinions sobre un esdeveniment també es poden veure afectades pel vostre cònjuge, els vostres amics, els vostres veïns, els vostres companys de treball, la vostra família, el tipus que parla massa fort a la taula següent a Starbucks, etc. I, per descomptat, Brian Williams, Diane Sawyer i Bill O'Reilly tenen les seves pròpies opinions en forma de la mateixa manera.\nA més, la gent tria els mitjans amb els quals és més probable que els expliquin coses amb què estan d’acord, cosa que vol dir que és extremadament difícil saber fins a quin punt els conservadors trien Fox News i fins a quin punt Fox News fa que la gent sigui conservadora.\nTot això, és a dir que, tot i que els mitjans de comunicació tenen importància, realment no sabem quina repercussió tenen sobre l'opinió dels votants independentment de la resta de factors que ens afecten constantment.\nPS: Quant importa realment? Sembla que he vist informes conflictius sobre la quantitat de votants que es poden balancejar pels resultats del debat, però hi ha almenys alguna cosa, sigui quin sigui el motiu d’això, oi?\nE&O : Una vegada més, pensaria en això com una publicitat molt ben vista i que els debats tenen tanta repercussió. That'sbviament, això és important, hi ha una raó per la qual els candidats recapten i gasten milions de dòlars. Però, un cop més, aquest impacte s'ha de situar en un context més gran de la campanya. És rar, però no conegut, que un anunci canviï el curs de les eleccions, i és rar, però no el que no se sentís, un debat per canviar el curs de les eleccions. Però la majoria de les vegades, sobretot en aquesta època de saturació de notícies i publicitat, tot el que realment fa és reforçar allò que ja sospitàvem de veritat.\nBodyByDarwincom : Q & A PopSci: Quina importància tenen els debats presidencials? © 2019. All Rights Reserved.


REUNIÓ TAULA DE TREBALL D'OCI NOCTURN\nEs tracten aspectes relacionats amb infraestructures, neteja i manteniment\nAvui hi ha hagut reunió ordinària de la Taula de treball d'oci nocturn, en què s'han tractat diversos aspectes relacionats amb les inversions en infraestructures, neteja i manteniment, de cara, sobretot, a la pròxima temporada.\nPrèviament, a l'inici de la reunió, el batle Alfonso Rodríguez Badal ha traslladat a les persones assistents que Calvià s'ha sumat a les actuacions previstes pel Consell de Mallorca després de la suspensió de la Fira turística de la ITB de Berlín, per moure un destí tant important com l'alemany i mostrar Mallorca en general i Calvià en particular com a destinacions segures que són. En definitiva, per transmetre la tranquil·litat d'un destí que té capacitat de reacció i sanitàriament molt segur.\nEntrant en matèria, el batle ha explicat les inversions que estan en marxa i les que estan previstes per iniciar-se després de la temporada a les zones de Magaluf-Palmanova i Santa Ponça.\nAixí, al primer d'aquests dos destins s'estan duent a terme les obres de reforma de la plaça de na Nadala, on està prevista una reordenació de la plaça i la millora de la planta impulsora i la canalització, amb la previsió que aqueste dues obres es duguin a terme en uns mesos. S'han iniciat, també, les obres al carrer Martín Ros García i a partir de novembre se seguiran al carrer Torrenova, en aquest cas el que es vol fer és una zona més uniforme (donant continuïtat amb el carrer Sant Miquel de Líria) millorant les infraestructures i actuant també en les canalitzacions d'aigües residuals. Per altra banda, està a punt d'adjudicar-se les obres de reforma dels carrers París i Germans Pinzons, en què s'eliminaran les barreres arquitectòniques, es donarà uniformitat als dos carrers i on es farà un aparcament per a 130 places i una zona de lleure amb un anfiteatre. Finalment, ha fet referència al front marítim de Magaluf, una renovació integral de la primera línia, que està previst que pugui iniciar-se l'hivern que ve.\nEn quant a Santa Ponça, en breu començarà l'obra de reforma integral de la Gran Via Puig des Teix (que va del carrer Riu Sil fins al carrer Puig de Galatzó), que s'iniciarà la setmana que ve a la zona residencial i es reprendrà el mes de novembre per continuar a la zona turística. També s'està realitzant una actuació de millora a la plaça on hi ha la parada de taxis a la zona des Castellot, i està previst que en breu es pugui instal·lar el mobilizari urbà a l'Avinguda Jaume I, on es va fer també una reforma integral, després que s'acabi de soterrar el cablejat elèctric.\nEn totes aquestes obres hi ha, a més, un factor en comú i és que totes elles preveuen reformes també de les canalitzacions de les aigües pluvials i residuals, la qual cosa permetrà millorar problemes d'olors que hi ha en llocs determinats o inundacions en casos de pluja forta.\nPel que fa al tema de la neteja, s'ha informat des de l'empresa pública Calvià 2000 que en temporada alta s'hi destina el 17% dels recursos de neteja i que de cara a aquesta temporada d'estiu hi haurà millores amb noves agranadores i fregadores que es destinaran, especialment, a reforçar les segones línies. Calvià 2000 ha explicat, no obstant, que l'any passat es va notar una millora en quant al compliment de la normativa a l'hora de fer la neteja dels carrers d'aquestes zones. De cara enguany, es farà especial esment en la recollida dels cartons, demanant col·laboració perquè els establiments, que no ho fan, compleixin els horaris. S'ha demanat, així mateix, una especial atenció als residus que provoquen els take-away recordant que l'any passat es va modificar l'Ordenança on es delimitaven les zones d'influència que són responsabilitat de cada establiment.\nEn darrer lloc, s'ha informat de les actuacions importants de manteniment previstes de cara a enguany, per a tot el municipi i que també afectaran a les zones d'oci. El batle ha explicat que s'ha previst una partida d'1.500.000 euros per asfaltar diverses zones i més de 300.000 euros per substituir luminàries antigues per tecnologia LED.\nEs tracta de la quarta reunió que fa la Taula de treball d'oci nocturn de Calvià, un òrgan que es reuneix cada mes i que té com a objecte fer front al denominat turisme d'excessos i avançar cap a una millora de la qualitat de les zones d'oci nocturn.


imaginorium: Els Terrers\nEls Terrers es situen al nord de Pratformiu i al peu de la Serra del Verd, a la Vall de lord. Són un molt bon exemple de males terres (també anomenades badlands, un terme anglès).\nLes males terres són el resultat de l'erosió de materials argilosos i sorrencs, formant riells, xaragalls i barrancs. En moltes ocasions són bons jaciments fossilífers, ja que les argiles són materials susceptibles de contenir fòssils i l'erosió els exposa. Un dels elements més espectaculars són les xemeneies de fades (vegeu l'última imatge).\nConcretament els materials dels Terrers són argiles i gresos que van dipositar-se durant el Lutecià mitjà (fa més de de 41 milions d'anys). L'agent erosiu als Terrers és principalment l'aigua meteòrica.\nVista general dels Terrers:\nVista general de Pratformiu, format pels mateixos materials erosionats als Terrers:\nPi roig salvant l'erosió al límit dels badlands:\nExemple de xemeneies de fades a Ürgüp, Turquia:\nA la visita geogràfica podeu donar una volta per la zona dels Terrers i Pratformiu\nés espectacular, però molt més és veure-ho!. Pot ser que algun dia ens quedem sense pratformiu llavors?\n19 de febrer de 2008, a les 22:55


Viure a l'Horta i de l'Horta de Lleida\nPortaveu del grup Municipal d’ERC-Avancem\nActualitzada 22/11/2017 a les 11:10\n© Viure a l'Horta i de l'Horta de Lleida\nL’Horta de Lleida ha estat durant molts anys la ventafocs en les prioritats del Govern municipal. Els diferents Governs municipals han mantingut una actitud de condescendència que no anat més enllà d’arranjar clots als camins i altres almoines de característiques similars.\nL’actual corporació, amb 7 grups municipals i la creació de la Comissió de l’Horta, ha donat un nou impuls al que alguns anomenen “pulmó de Lleida”. Des d’un bon principi, el nostre grup municipal tenia molt clar que el gran salt de lluita per vindicar allò que diu el titular d’aquest article passava per confeccionar un Pla d’Usos de l’Horta, i així ho vàrem posar sobre la taula en la campanya electoral, així ho hem defensat i treballat. Ara, estem a les portes de la seva aprovació.\nPerò, què és i per a què serveix un Pla d’Usos de l’Horta (PUdH)? De forma planera i entenedora, estaríem parlant d’un document que disposa d’una diagnosi detallada, d’un camí cap on volem i com volem que vagi l’Horta, amb un ampli consens social i polític. Com tot document, el paper ho aguanta tot. Ara, hem de saber interpretar si l’actual Govern es creu el PUdH o no se’l creu al veure els diners que s’han consignat en els pressupostos de 2018 per al desenvolupament i l’aplicació del Pla: zero euros. Fa mala pinta. Comencem malament, o almenys no gaire bé.\nEn canvi, sí que puc assegurar que ERC-Avancem proposa i recolza temes tan potents, entre d’altres, com:\nLa redacció d’una ordenança que reguli els bons usos i pràctiques a l’Horta.\nLes polítiques d’ajuts municipals per desenvolupar una Horta de producció agropecuària integrada i/o ecològica.\nL’adequació o construcció d’un espai municipal per a obrador per l’elaboració de tot tipus de manufactures agropecuàries.\nL’accés a un transport públic sota paràmetres de qualitat similars als de la ciutat, basat en estratègies de sinergia amb bus-taxi i tarifes integrades.\nL’endegament de línies estratègiques de restauració de béns immobles de valor arquitectònic i històric.\nLa regulació de la reconstrucció i ampliació dels habitatges preexistents sota criteris de desenvolupament de l’activitat agropecuària per potenciar l’Horta.\nLa garantia de l’accés a l’aigua potable, potent xarxa de telecomunicacions, senyalització correcta dels camins.\nLa creació d’una app per a mòbils per a l’accés i mobilitat eficient per l’Horta.\nLa garantia d’un servei de vigilància de seguretat integral i públic les 24 h/dia.\nAquesta relació tastet posa de manifest la feina ingent i potencialment desenvolupadora que inclou el Pla d’Usos de l’Horta i que caldrà que totes i tots vetllem per tal que aquesta eina sigui una realitat en els propers anys.\nDisposarem del projecte més potent que ens posa davant del mirall i ens interpel·la a aconseguir que l’Horta de Lleida sigui un valor agroeconòmic i sostenible mediambientalment, blindat a les especulacions que no donin valor agrosostenible en el temps.\nI que les persones veiem com un actiu (atractiu i emprenedor) poder viure a l’Horta i de l’Horta de Lleida.\nL‘app de geolocalització de torres de l’Horta, a la fi en marxa\nLa Paeria estudia instal·lar un control de matrícules de vehicles a l'Horta\nEls morts a Lleida arriben als 36 després de registrar-se'n 14 en poc més d'un dia\n1.Lleida suma 14 noves morts per coronavirus i el nombre d'infectats frega els 500\n2.Prohibit acomiadar durant la crisi del Covid-19\n3.Contagiats uns setanta sanitaris i brots en almenys onze residències de Lleida\n4.DIRECTE | Roda de premsa per informar de la situació a la demarcació de Lleida pel c...\n5.VÍDEO | Espectacular persecució dels Mossos per atrapar un conductor que es va saltar un c...\n6.Tàrrega confirma quatre nous casos positius de coronavirus i la xifra total ascendeix a ...\n7.Confirmen la segona mort per coronavirus a la Val d'Aran\n8.Alerten dels riscos de la fabricació artesanal de mascaretes\n9.Els morts a Lleida arriben als 36 després de registrar-se'n 14 en poc més d'un dia\n10.BonÀrea pagarà 200 € de prima a cada treballador\n2.Lleida registra dos morts més per coronavirus\n3.Brot de coronavirus a la unitat del Santa Maria que atén la gent gran\n4.Pugen a 8 els morts per coronavirus a Lleida i els positius passen de 200\n5.Lleida suma 5 morts i 58 positius en coronavirus en un sol dia\n6.La demarcació de Lleida suma 40 casos nous de coronavirus en un dia\n7.Ja són 20 els morts per coronavirus a Lleida i 319 els casos positius\n8.Lleida suma 14 noves morts per coronavirus i el nombre d'infectats frega els 500\n9.Mitja dotzena de centres de gent gran de Lleida registren més de quaranta positius\n10.Nous brots a Guissona i en un geriàtric de la Pobla de Segur\n1. Capitans experts\n2. Sorprès robant en un cotxe a Doctor Combelles\n3. Personal de la Paeria assegura estar en risc\n4. La ciutat de Lleida, un desert sense gairebé cotxes ni vianants pels carrers\n5. Confinats tres agents de la Policia de Tàrrega per prevenció pel Covid-19\n6. Montgai acaba les obres de millora de la plaça de la Fassina i el seu entorn\n7. Salardú preveu fer visitable el campanar de Sant Andrèu\n8. Passejades terapèutiques del Grup Alba de Tàrrega\n9. La Diputació dóna 500 litres d'oli al Banc dels Aliments\n10. Illa acaba admetent que els tests defectuosos són 650.000 unitats


Motel 6 Boston West - Framingham Framingham (MA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nMotel 6 Boston West - Framingham1668 Worcester Road, Altres, Framingham (MA), Estats Units, MA 01702 - Veure al mapaNotable7,4Basada en250comentarisMotel 6 Boston West - FraminghamVeure més fotos"Helpful staff Clean comfortable room"SinoraIsraelVestíbulVeure més fotosVeure totes les 32 fotosPuntuació de la ubicació 6,9Veure al mapa6,9Ubicació\nHabitació amb Llit Gran i Dutxa per a Persones de Mobilitat Reduïda (Queen Room with Roll in Shower )\nSobre l'allotjamentDescripcióEl Motel 6 de Framingham, Massachusetts, es troba als afores de Boston i a tan sols 4,8 km d'una zona comercial important. Ofereix serveis i instal·lacions pràctics que us permetran gaudir d'una estada confortable.\nEl Framingham Motel 6 admet animals de companyia i ofereix bugaderia i cafè gratuït al matí. Les habitacions inclouen trucades locals gratuïtes, TV amb molts canals per cable i WiFi per un petit suplement.\nEl Motel 6 Boston West - Framingham és a prop de molts restaurants famosos. La Universitat de Harvard i la Universitat de Boston són a menys de 30 minuts amb cotxe.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal presentar un document d'identitat amb foto i una targeta de crèdit vàlids durant el registre d'entrada. Totes les peticions especials estan subjectes a la disponibilitat del dia del registre d'entrada. Aquestes peticions no es poden garantir i poden comportar suplements.


Els trucs de Martín Berasategui per a un bacallà "supersenzill"\nDijous, 14/05/2020 | Actualitzada 03/07/2020 - 09:54\nEl cuiner Martín Berasategui és un fenomen. El xef amb més estrelles Michelin d’Espanya connecta de meravella amb la comunitat gastronòmica al crit de «garrot» i amb una afabilitat que l’interlocutor sempre agraeix. Convidat per la websèrie ‘Cata mayor’, que patrocina aigua Vilajuïga, proposa al periodista Pau Arenós una recepta que atreu i complau: lloms de bacallà i cocotxes al pilpil.\nAl provar-les, a l’última part del vídeo, es desfan a la boca i deixen un intens sabor com a premi, segons expliquen els comensals.\nEn el tercer capítol de la tercera temporada de ‘Cata mayor’, tot és súper: Berasategui promet a Arenós una recepta «supersenzilla», «superbona» i «a nivell de super-Déu». I ho aconsegueix amb escreix. El vídeo, realitzat amb l’excel·lència habitual per Zeta Media Lab, explica com aconseguir, ¡per fi!, un bon pilpil. Perquè aconseguir un resultat de primera és més fàcil del que sembla amb les instruccions precises de Berasategui.\nEn l’episodi, el cuiner basc compta amb un col·laborador de «superluxe»: el xef Paolo Casagrande, cap de Lasarte, el tres estrelles de l’Hotel Monument, restaurant que dirigeix Berasategui. Un bacallà de primera, moviments circulars de cassoles, zumba a la basca, julivert i un puntet de caiena fresca per donar alegria a la vida.\nLa tercera temporada de ‘Cata mayor’ va començar amb els calamars a la romana de Montserrat Fontané, la mare dels germans Roca; va seguir amb un suquet, preparat per Ferran Adrià, recepta sentimental perquè va ser la primera que va aprendre, i segueix amb aquest clàssic de la cuina basca, el bacallà amb cocotxes al pilpil, que Martín Berasategui cuina al seu estil.


El Govern nomena les delegades de Treball i Agricultura - Diari de Girona\nEl Govern nomena les delegades de Treball i Agricultura\nSón Marta Casacuberta i Elisenda Guillaumes, que substituiran Montserrat Roura i Vicenç Estanyol\nElisenda Guillaumes. diari de girona\nMarta Casacuberta i Elisenda Guillaumes seran nomenades delegades territorials a les Comarques Gironines de la Conselleria de Treball, Afers Socials i Famílies i la conselleria d'Agricultura respectivament en el marc de la remodelació de l'administració territorial de la Generalitat de Catalunya després del nomenament del Govern dirigit per Carles Puigdemont.\nMarta Casacuberta és llicenciada en Filosofia i Lletres, en l'especialitat de psicologia. Des de l'any 2012 ocupa el càrrec de cap del Servei de Coordinació del Departament d'Empresa i Ocupació de la Generalitat a la demarcació de Girona. Entre altres tasques professionals, també ha estat cap de l'àrea de Coordinació Territorial del Departament d'Innovació Universitats i Empresa a Girona (2009-2012) o tècnica superior del Instituto Nacional de Empleo Espa?nyol (INEM, 1987-1997).\nGuillaumes és doctora en Enginyeria Agrònoma pel departament de Ciències del Sòl i Gestió del Medi Ambient de la Universitat de Lleida, ha desenvolupat la seva trajectòria professional a la Gerència de Serveis d'Espais Naturals de la Diputació de Barcelona des de 2005. Des del 2013 és la directora del Parc del Castell de Montesquiu. Guillaumes també és regidora i portaveu adjunta del Grup Municipal d'ERC a l'Ajuntament de Sant Joan de les Abadesses.\nMarta Casacuberta substitueix Montse Roura mentre que Elisenda Guillaumes substitueix Vicenç Estanyol.\nEls dos nomenaments s'afegeixen a Maria Assumpció Rodrí?guez, a Governació, Administracions Públiques i Habitatge; Josep Pere Polanco a Ensenyament; Ferran Roquer a Empres, Coneixement i Ocupació; i Isabel Ruiz a Justícia.


Per amor a les Arts 2021-2022 | Amics Museu Nacional\nInici > Per amor a les Arts 2021-2022\nSisena temporada del cicle de cinema\nEl proper dimarts 26 d’octubre de 2021 el museu projecta la pel·lícula Francofonia d’Aleksandr Sokurov (2015. 88’). Després de la seva aproximació al Museu de l’Hermitage de Sant Petersburg a L’arca russa, Sokurov recorre un altre dels museus més visitats del món, el Louvre de París, per explorar les activitats de preservació de les seves obres sota l’ocupació nazi. El film dialoga amb l’exposició Museu en perill! i estarà presentat pels comissaris de la mostra.\nLa sessió tindrà lloc a les 17.00 h a la Sala Chomón de la Filmoteca de Catalunya. La pel·lícula és en VOS i els Amics comptem amb entrada reduïda. A més, aquest any s’ha presentat un nou carnet ‘Per amor a les Arts’ que ofereix descomptes i avantatges per a la Filmoteca i les dotze institucions participants.\nCada dimarts, d’octubre a juny, la Filmoteca de Catalunya seguirà acollint sessions de cinema vinculades amb l’activitat d’altres equipaments i institucions del país relacionades amb la pintura, el teatre, la dansa, l’arquitectura, la música, el disseny, la literatura o l’òpera.\nPodreu trobar tota la informació aquí.\nActivitats amb els ‘Amigos del Thyssen-Bornemisza’Next


L’aerodinàmica aplicada als perfils alars « Premis Recerca Jove\nL’aerodinàmica aplicada als perfils alars\nAutora: Lucia Espinel Roig\nTutor: Victor Domínguez Lara\nEntendre els conceptes de l’aerodinàmica aplicada als avions.\nFer recerca sobre la influència de les parts de l’avió en el vol i entendre les consideracions bàsiques, estabilitat i manejabilitat, del seu disseny.\nInvestigar sobre la influència dels diferents perfils de les ales en el vol de l’avió.\nConèixer els conceptes implicats i condicions d’equilibri de forces per a les 3 fases del vol.\nEntendre els conceptes bàsics de l’estabilitat en la mecànica del vol i en el seu control.\nComparar dos tipus de perfils alars comunament utilitzats en l’aerodinàmica: perfil pla i perfil simètric.\nElaborar un avió capaç de portar les dues ales amb diferent perfil alar aplicant els coneixements teòrics adquirits.\nFer possible el vol de l’avió i comprovar el bon funcionament dels sistemes i components.\nAnalitzar el comportament de les ales al llarg del vol emprant un mètode de mesura acurat per extreure dades experimentals.\nContrastar les hipòtesis a partir del treball de camp i comprovar que la part teòrica es compleix a la pràctica.\nVaig començar extraient informació de llibres, revistes i arxius digitals per a després poder començar el treball de camp. Si més no, al llarg del procés, he treballat paral·lelament la part pràctica amb la teòrica. Les fases de la recerca han sigut: el disseny, la construcció, el circuit de l’electrònica embarcada de RC juntament amb l’addicional de mesura (decisió més tard) i, finalment, el centrat i pesatge. En tot moment, he basat la recerca en el mètode científic per obtenir resultats precisos, objectius i fiables. Per consegüent, vers el dubte, he hagut de refer els càlculs, comprovar el funcionament prèviament abans d’utilitzar qualsevol cosa i assegurar-me que fos correcte.\nUna vegada enllestit he procedit a fer tres experiments en el vol per a poder comparar en condicions reals la influència de les característiques de cada perfil. Els experiments, portats a terme per pilots experimentats, es basen en la determinació de la velocitat màxima, mínima (a angle d’atac 0º) i de pèrdua. L’electrònica addicional, proporcionada en gran part per l’empresa HEMAV, ha fet possible la mesura rigorosa dels tres paràmetres, així com la posterior extracció de dades. He elaborat diverses taules i gràfics dels resultats mitjançant les dades extretes d’una sonda Pitot, a través del programa Mission Planner, i amb la informació del GPS i Google Earth he pogut reproduir la trajectòria del vol a la mateixa pista. Finalment, he pogut extreure conclusions sobre els experiments i comparar les dades amb la teoria.\nSegons la velocitat màxima, l’avió amb perfil simètric és un 6,93% més ràpid que l’asimètric. Aquest resultat corrobora la primera hipòtesi atès que la forma del perfil influeix en la resistència que genera.\nRespecte a la velocitat mínima, al perfil asimètric és un 28,59% menor que la que necessita el perfil simètric per a sustentar el mateix avió, per això, verifico que el perfil asimètric té més força de sustentació que el simètric.\nActualment, es persegueix trobar perfils de certa polivalència, és a dir, que tinguin bones característiques de CL, CM,CD i CL/CD i que s’adeqüin a cada aplicació. A més, el perfil canvia al llarg de l’envergadura. Els més utilitzats són els perfils asimètrics amb una línia de curvatura mitjana (perfil de l’ala) inferior al 3.43% de la corda.\nPel que fa a la velocitat de pèrdua, el perfil Clark Y-14 és un 24,6% menor que l’obtinguda amb el perfil NACA 0014.\nLa tercera hipòtesi, plantejada durant el treball, afirma la possibilitat de substituir els costosos túnels de vent per avions de ràdio control en l’estudi empíric dels paràmetres aeronàutics. A favor: l’experimentació en condicions atmosfèriques reals, molt més econòmic i permet treballar amb dimensions majors. En contraposició: no controles el temps a l’aire lliure, s’ha de millorar el calibratge de l’electrònica d’obtenció de dades i, per acabar, no permet fer un estudi tan acurat dels fenomens aeronàutics en l’ala de l’avió.


Instituto de Biomecánica - Ajudes I+D\nL'Oficina de Transferència de Resultats d'Investigació (OTRI) de l’Instituto de Biomecánica (IBV) és l'encarregada de facilitar i promoure la col·laboració amb empreses, organismes i institucions del seu entorn socio-econòmic en matèria d'investigació.\nPer a això desenvolupa una constant labor de selecció, difusió, assessorament i gestió en tot el referent a ajudes a la I+D. Les seues principals funcions són:\nPromoure la transferència de resultats d'investigació.\nDifondre l'oferta cientificotècnica del centre.\nAssessorar a les empreses clients/socis de l'IBV sobre l'obtenció d'ajudes públiques per al finançament de projectes d'innovació tecnològica.\nDonar a conéixer les activitats que l'IBV realitza.\nL'OTRI/IBV compta amb el suport de la Secretaria General del Pla Nacional d'I+D i està integrada en la Xarxa OTRI/OTT.\nPer a difondre les activitats que du a terme l'IBV, recolzat pel Ministeri de Ciència i Innovació a través de FECYT, s'ha incorporat com a unitat de difusió de cultura científica en la Xarxa d'Unitats de Cultura Científica (UCC).\nLlistat de convocatòries d'ajudes i subvencions obertes actualment:


LATTICE PIE CRUST: UN CLÀSSIC DEL SUD - MENJAR\nPrincipal Menjar Lattice Pie Crust: Un clàssic del sud\nQuan s’acaben amb una escorça de pastís de gelosia, les delícies del Sud són d’alguna manera només una mica més dolces.\nPastís de nabius balsàmic i melCrèdit: Hector Sánchez\nInesperat però tan correcte, un toc de vinagre balsàmic dolç picant combinat amb mel, canyella i una mica de pebre negre acabat de moldre magnifica la dolçor dels nabius. Ens encanta aquesta escorça mantegosa, però si el temps és curt, substituïu-ne una de comprada a la botiga\ni simplement retallar les vores.\nMel-Balsàmic- Pastís de nabius\ncolpejar-la al ritme del ball\n3 tasses de farina per a tots els usos\n3/4 tassa de mantega freda, tallada a rodanxes\n6 cullerades escurçament vegetal fred, a rodanxes\n1 culleradeta. sal kosher\nDe 4 a 6 cullerades. aigua gelada\n7 tasses de nabius frescos\n1/4 tassa de maizena\n2 cullerades. vinagre balsàmic\n1/3 tassa de mel\n1 culleradeta. extracte de vainilla\n1/4 culleradeta. sal kosher\n1/4 culleradeta. de canyella mòlta\n1/8 culleradeta. pebre negre finament mòlt\n2 cullerades. mantega, tallada a daus de 1/4 de polzada\n1. Prepareu l'escorça: processeu els primers 4 ingredients en un processador d'aliments fins que la barreja s'assembli a un menjar gruixut. Amb el processador en marxa, afegiu gradualment 4 cullerades. aigua gelada, 1 cullerada. alhora, i processeu fins que la massa formi una bola i s'allunyi dels costats del bol, sumant 2 cullerades. més aigua, 1 cullerada. alhora, si cal. Divideix la massa per la meitat i aplana cada meitat en un disc. Emboliqueu cada disc amb paper de plàstic i refredeu-lo de 2 a 2 dies.\n2. Preparar farciment: col·loqueu 1 tassa de nabius en un bol gran; aixafeu els nabius amb\nuna cullera de fusta. Remeneu la maizena i el vinagre\nen baies triturades fins que es dissolgui la maizena. Incorporeu el sucre, els 5 ingredients següents i la resta de 6 tasses de nabius en una barreja de baies triturades.\n3. Desenrotlleu 1 disc de massa i col·loqueu-lo sobre una superfície lleugerament enfarinada. Espolvoreu amb farina. Enrotlleu la massa fins a 1/8 de polzada de gruix. Introduïu la massa en un plat de 9 polzades greixat (amb mantega). Repetiu el procediment de laminació amb el disc de massa restant;\ntalleu la massa en tires de 12 a 14 (1/2 polzada d'ample). (Us quedarà massa.)\n4. Aboqueu la barreja de nabius a trossets i punxeu-los amb daus de mantega. Disposar les tires de trossos en forma de gelosia sobre el farciment. Retalleu l’excés de massa.\n5. Torneu a enrotllar la massa restant i talleu-la a 6 tires de 9 x 1/2 polzades. Gira juntes 2 tires a la vegada. Batre l’ou i 1 cullerada. aigua. Raspalleu una petita quantitat de barreja d'ous al voltant\nvora del pastís. Col·loqueu tires retorçades al voltant de la vora del pastís, prement lleugerament per adherir-vos. Raspalleu el pastís sencer amb la barreja d’ous restant. Congelar 20 minuts o\nfins que la massa quedi ferma.\n6. Preescalfeu el forn a 425 °. Coure el pastís en una planxa de forn folrada amb paper d'alumini durant 20 minuts. Reduïu la temperatura del forn a 375 ° i coeu-ho al forn 20 minuts més. Cobreix el pastís amb paper d'alumini per evitar un daurat excessiu i cou al forn de 25 a 30 minuts més (de 65 a 70 minuts en total) o fins que l'escorça estigui daurada i que ompli bombolles al centre. Traieu-la de la planxa per coure a una reixeta; refredar 1 hora abans de servir.\nun bon protector tèrmic per als cabells naturals\neliminació de taques per a la pell afroamericana\nllauna oberta sense obridor\ncom trobar potència de microones\non puc trobar un bon home negre?\nper què da brat va entrar a la presó?\nPèl negre: gueto fins que es demostri de moda


Valero Sanmartí, el fill bastard que Catalunya mereixia | Aguaita.cat\nper Marcel Pujols, Barcelona | 1 d'abril de 2016 a les 11:47 |\nValero Sanmartí, un Magnum amb l'ull tapat\nHi ha poques persones que hagen fet més per este petit país que Valero Sanmartí. El fet que diguen que és un personatge fictici amb l’aparença de Tom Selleck enalteix la seua figura. I és que, realment, hi ha algú al darrere d’en Valero, algú que es dedica a fer una dissecció destructiva de la societat catalana tan allunyada de la realitat com els projectes de BCN World o Port Aventura podien semblar-ho fa uns anys. Amb Jo només il·lumino la catalana terra i, ara, amb Los del Sud us matarem a tots, Sanmartí no deixa canya dreta.\nSi el primer llibre era una recopilació dels escrits del seu blog sobre Catalunya, este últim, que es va presentar la setmana passada a la Llibreria Taifa, continua amb la temàtica nacional però portant-la al terreny de la ciència-ficció apocalíptica i passada de voltes. L’autor es converteix en coprotagonista de la història que ambientada a la Catalunya del 2032, en què el lector ha d’escollir la seua pròpia aventura. L’escenari futurista que presenta la novel·la és de traca i mocador: el país viu sota domini andorrà i Barcelona és la ubicació final on s’ha traslladat el BCN World i que ha convertit la ciutat en una bacanal, encara més atapeïda de turistes.\nEn este desastrós context que Valero Sanmartí explica en 370 pàgines i en què es poden triar entre 36 finals diferents, l’únic que li falta a la pàtria és una guerra civil. Els del sud, amb el protagonista de Flix al capdavant, es revolten contra la Catalunya Vella amb una especial obsessió per conquerir ciutats com Girona o Vic i relatar-ne amb tot luxe de detalls els tarannàs dels seus vilatans.\nPanteres roses i licor d’arròs\nPortada del segon llibde de Valero Sanmartí\nEl dilluns de la setmana passada, l’editorial Males Herbes (que ha publicat els dos llibres en qüestió) va organitzar una presentació a la llibreria Taifa de Gràcia que, com era de preveure, no va tenir res de convencional. Carles Puigdemont, Mark Serra, Pilar Rahola o els clients del Veritas no estaven convidats a la cita, així ho acreditava el cartell que es podia llegir a l’entrada. A dins, una multitud que els organitzadors no esperaven, ocupava tots els passadissos, alguns, fins i tot, havien arribat amb temps per reservar-se lloc a primera fila.\nIndistintament de si s’estava al davant o al darrera, un cop va començar l’espectacle tothom va rebre. Amb el suport d’un projector que ensenyava fotomuntatges amb un desmesurat ús del paint, un noi amb camisa hawaiana feia de mestre de cerimònies i un altre passava les diapositives. Qui era Valero Santmartí? Tan hi feia, la qüestió era qui la deia més grossa (càntics com "Puigdemont al paredón" o "visca la incultura" ho certificaven) i qui la feia més grossa. Com va quedar demostrat, el vencedor en ambdós casos va ser el dels estampats de palmeres, que amb un marcat accent del sud repartia estopa a tot allò que es mogués.\nPer amenitzar una mica la vetllada, al final de la presentació es van servir carns i fluids de l’autor, en forma de Panteras Rosa i licor d’arròs. També es van signar llibres per part dels dos personatges, tot i les contraindicacions que deien que sota cap concepte es firmarien. Veurem si estes mostres d’amabilitat aconsegueixen que el segon llibre arribe a les xifres del primer, que ja va per la quarta edició.\nSocietat, Catalunya, Literatura, Llibreria Taifa, crònica, Males Herbes, Valero Sanmartí


L’Optimot millora - Consell de l'Advocacia Catalana\nHome / Articles Butlletí / L’Optimot millora\nin Articles Butlletí 1,116 Views\nL’Optimot, el cercador de dubtes lingüístics de la Direcció General de Política Lingüística, acaba l’any amb la incorporació d’un seguit de canvis que serviran perquè els usuaris de l’eina obtinguin uns resultats més acurats en les cerques que hi facin. Les novetats incorporades a l’Optimot són:\nL’opció Criteris ha desaparegut per deixar pas a l’opció Fitxes de l’Optimot. Així doncs, si seleccionem aquesta opció de cerca tots els resultats que es mostrin seran només d’aquesta font, que ara ja està formada per més de 3.500 fitxes i que és una de les fonts més consultades de l’Optimot.\nS’ha incorporat la darrera versió actualitzada del Diccionari de la llengua catalana, és a dir, del diccionari normatiu de l’IEC.\nS’ha inclòs com a nova font en PDF del cercador l’Ortografia catalana de l’IEC, que recull la normativa ortogràfica que va entrar en vigor ara fa un any.\nS’ha incorporat la darrera edició del recull de criteris Majúscules i minúscules de la DGPL (en PDF), que presenta alguns canvis respecte de la versió anterior\nFinalment, s’ha afegit, també en format PDF, la Guia d’usos no sexistes en els textos de l’Administració de la Generalitat de Catalunya.\n[Font: Política Lingüística]\nPrevious: “Minority Safety-Pack”, una iniciativa europea per promoure els drets lingüístics\nNext: Per Nadal: cinema en català


Un macroprojecte turístic es reactiva a Borriana ple d’irregularitats - directa.cat\nEl Programa d’Actuació Integrada (PAI) Golf Sant Gregori pretén construir uns 6.000 habitatges, dos hotels de luxe, un camp de golf i centres comercials a la costa de Borriana, a la Plana Baixa. El passat divendres, la urbanitzadora va decidir iniciar les labors de desbrossament i de condicionament del terreny, malgrat que no disposa de l’acta de replanteig, un document necessari per començar les obres\nPAI Golf Sant Gregori. Complex turístic a la platja de Borriana.Àmbit d'actuació / Arxiu\nMari Carmen Forcada, veïna de Borriana, va passar tots els estius de la seua infantesa en una alqueria a la vora de la platja d’aquest municipi de 34.544 habitants a la Plana Baixa. Un camí rural separava la platja de roca de les primeres casetes, rodejades de camps infinits de taronges. “Ara, tot això s’ha perdut, o ho han deixat perdre”, diu amb to de nostàlgia Joan Pasqual, marit de Forcada. A tots dos els agradaria tornar a veure els horts cultivats i plens de vida, però arran la crisi de la taronja i la lògica del ciment que amenaça els terrenys, pensen que estan demanant l’impossible. La mercantil Urbanizadora Golf Sant Gregori SA, amb l’aprovació de l’Ajuntament, encapçalat per Maria Josep Safont (PSPV), començarà a construir en els pròxims mesos un complex de 2,5 milions de metres quadrats.\nEn plena bombolla immobiliària, en octubre de l’any 2005, el Ple de l’Ajuntament de Borriana, en aquell moment governat per Alfonso Ferrada Gómez (PP), aprovava el conveni urbanístic per a la construcció del Programa d’Actuació Integrada (PAI) Golf Sant Gregori a la costa de Borriana, quinze quilòmetres al sud del macrocomplex turístic de Marina d’Or, amb l’adjudicació de la condició d’agent urbanitzador a la mercantil Urbanizadora Golf Sant Gregori, administrada per l’empresari Juan Lozano Berzosa. Actualment, segons dades de l’Ajuntament, la societat només és propietària del 17,86% del terreny que engloba el PAI, la resta pertany a la Sareb (l’anomenat banc dolent), que té el 8,79% de les parcel·les, a l’Ajuntament (10%), a immobiliàries i altres urbanitzadores, o a propietàries particulars (30,1%).\nPAI Golf Sant Gregori. Complex turístic a la platja de Borriana. Paisatge actual. |Ester Fayos\nUbicat al nord del Grau de Borriana, prop de la desembocadura del Riu Millars, i amb un cost d’aproximadament 85 milions d’euros, el complex turístic constarà d’unes 6.000 vivendes, un centre esportiu, dos hotels de luxe de 400 places, dotats d’instal·lacions de talassoteràpia i salons de congressos; així com d’un camp de golf de divuit clots, el qual es preveu construir de manera confrontant al costat sud del parc Ribera i del Paratge Natural del Clot de la Mare de Déu, un espai natural de bosc de ribera i on destaca la presència d’aus aquàtiques, com ara el setmesó; i els rèptils, com la serp d’aigua i la tortuga d’estany. A banda, també es preveu l’edificació de centres comercials, un passeig marítim i aparcaments d’ús públic i privat. Per al matrimoni de Borriana, aquest pla és un exemple de l’especulació urbanística que hi ha hagut a la costa valenciana i que després, amb la crisi, “va rebentar”, objecten. “Açò és una barbaritat. És més gran que el poble. Volen turisme. Bo, nosaltres també volem turisme, però sostenible i açò no ho és”, afegeix Pasqual.\nUbicat al nord del Grau de Borriana, i amb un cost d’aproximadament 85 milions d’euros, el complex turístic constarà d’unes 6.000 vivendes, un centre esportiu, dos hotels de luxe de 400 places, dotats d’instal·lacions de talassoteràpia i salons de congressos; així com d’un camp de golf de divuit clots\nPaco González, portaveu de l’organització ecologista Gecen, adverteix que l’aprovació del projecte és “un dels dos moviments més especulatius que es volen tornar a començar”, junt amb el PAI Doña Blanca Golf de Torreblanca, que pretén construir uns 4.000 apartaments, habitatges unifamiliars, tres hotels de luxe, un camp de golf i centres comercials al litoral. Segons exposa l’ecologista, en les últimes dècades s’ha perdut una gran part de la fauna i flora costaneres i, en el cas de Borriana, a més a més, adverteix del perill que suposa la construcció del camp de golf prop del Clot de la Mare de Déu: “A nivell paisatgístic, no serà un paratge natural edificat, però el camp generarà uns residus nocius per a la biodiversitat de l’espai natural”.\nUn PAI “il·legal” i rescatat pels bancs\nDesprés de l’esclat de la bombolla immobiliària i d’una al·legació presentada per Ecologistes en Acció País Valencià en l’any 2009, en què es demanava la suspensió de les obres d’urbanització per afectar l’hàbitat d’una colònia de tortugues europees, el projecte es va aturar temporalment. Set anys més tard, en 2016, el mateix ple del consistori va retirar definitivament la condició d’agent urbanitzador a la societat. La falta de capacitat econòmica de la urbanitzadora, que s’havia declarat en concurs de creditors amb un deute de més de 40 milions d’euros, va motivar la decisió, fonamentada principalment en tres motius: la manca d’un projecte per a la recuperació del litoral en la zona, d’un aval de tres milions d’euros per a garantir la construcció del camp de golf, i per no poder assumir les indemnitzacions necessàries per a dur a terme els processos d’expropiació i construir els accessos al complex. Davant de tots els incompliments, l’administració “no va tindre més remei que adoptar l’última mesura, la resolució del contracte, és a dir, es va revocar la condició d’agent urbanitzador i es va retenir l’aval de 10 milions d’euros que havia aportat l’empresa”, explica José Luis Ramos, advocat d’Ecologistes en Acció expert en urbanisme.\nEl passat novembre de 2018, la junta de creditors va aprovar una quita del 70% del deute, que ascendia ja fins a 50 milions d’euros. És a dir, els creditors, fonamentalment Bankia, Banc Sabadell, Banco Santander i BBVA, tal com va publicar Castellón Plaza, van assumir la major part del deute de la companyia. No és fins al passat mes de maig, però, quan l’Ajuntament, amb els vots favorables del PSPV, Compromís, Podem Borriana i Cibur (Ciutadans Independents per Borriana) i l’abstenció del PP i Ciutadans, reactiva el projecte i li torna la condició d’agent urbanitzador a l’empresa, malgrat la falta d’informes que avalen el complex.\nPAI Golf Sant Gregori. Complex turístic a la platja de Borriana. Imatge de la zona residencial |Arxiu\n“Ara mateix, l’empresa es troba treballant en algunes modificacions en primera línia de platja i en aconseguir els documents que li falten”, exposa Juan Planelles, veí de Borriana i l’advocat en defensa dels propietaris contraris a la construcció del complex. En concret, tal com va al·legar el Centre d’Aqüicultura Experimental (CAE) de València, entitat dedicada a l’estudi i conservació d’espècies en perill d’extinció, l’actuació urbanística manca de diversos informes preceptius, com l’estudi “comprensiu dels suggeriments i observacions que estime convenients l’Administració de l’Estat”, exigit per la Llei de Costes de 1988. A més a més, el centre denuncia que la mercantil no ha presentat l’informe de sostenibilitat ambiental que deu incloure “un mapa dels riscos naturals en l’àmbit de l’ordenació”, així com l’informe exigit per la Llei d’Aigües sobre l’existència dels recursos hídrics necessaris per a satisfer noves demandes, o l’estudi de sostenibilitat econòmica, amb l’objectiu de “ponderar els costos de la implantació i manteniment de les infraestructures necessàries”.\nA banda de la manca d’informes, la Directa ha pogut comprovar que l’Ajuntament no ha signat l’acta de replanteig, un document que té per finalitat executar l’inici de les obres en els terminis previstos, així com verificar que l’agent urbanitzador ha complit amb totes les formalitats, i que requereix de la signatura de l’Administració pública i del contractista per començar a esbrossar i condicionar els terrenys, unes labors que les màquines d’Àridos Mijares, empresa encarregada de la demolició de les alqueries existents i el condicionament del sòl, van arrencar el passat divendres. “Per ara, un tècnic extern està estudiant les incidències que puguen sorgir en la comprovació de l’acta de replanteig, per tant, l’Ajuntament no ha signat l’acta. Les màquines han entrat, però no és el tràmit habitual ni el tràmit que marca la legislació de contractació”, ha exposat el consistori.\nCompte enrere per a l’empresa\nSegons asseguren Planelles i Ramos, la decisió de l’empresa d’iniciar les obres sense el permís administratiu respon a què la declaració d’impacte ambiental que avalua la sostenibilitat del projecte és de l’any 2003 i la Llei d’avaluació ambiental, de desembre de 2013, especifica que les declaracions d’impacte ambiental “publicades amb anterioritat a l’entrada en vigor de la llei perdran la seua vigència i cessaran en la producció dels efectes que li són propis si no s’haguera començat l’execució dels projectes o activitats en el termini màxim de sis anys des de l’entrada en vigor de la llei”, un període que a Urbanizadora Golf Sant Gregori li expira el pròxim mes de desembre. A més a més, una vegada subscrita l’acta de replanteig, cada propietària disposarà del termini d’un mes per pagar a la urbanitzadora l’import de les despeses de gestió incorreguts fins a la data, un import que ascendeix fins als 9.194.533,91 milions d’euros, tal com ha pogut constatar la Directa. “Per això, té tanta importància aquesta acta, ja que una vegada signada, l’agent urbanitzador podrà exigir als propietaris el pagament d’aquest import, anomenat quota zero”, matisa Planelles.\nSegons Pasqual, el veïnat de Borriana “sap que aquest projecte no es farà, ficaran quatre carrers i quatre fanals i marxaran”, ja que “l’empresa no ha demostrat en cap moment que tinga solvència”. En efecte, tot i que l’empresa ja no es troba en concurs de creditors, tal com publiquen diverses pàgines d’informació mercantil, Urbanizadora Golf Sant Gregori només disposa d’un capital social de 8.880.000 euros i moltes de les altres empreses propietàries dels terrenys es troben en procés de liquidació, com per exemple, la promotora Viviendas Eriste SL o la constructora Arción SA.\nIncompliment de la Llei del Sòl\nSegons Ramos, la construcció d’aquest complex també incompleix la Llei del Sòl de l’any 2007, en què s’insisteix en la necessitat de respondre a un desenvolupament sostenible, “minimitzant l’impacte i apostant per la regeneració de la ciutat existent”. Per això, es proposa el model de ciutat compacta, com a un model que garanteix una trama urbana cohesionada socialment, que genera espais de sociabilitat, crea un territori amb proximitat als serveis i propicia la trobada d’activitats. El complex Golf Sant Gregori, per contra, “potencia un nou model de ciutat que fonamenta el seu creixement en un major consum de recursos i, per tant, segueix la senda contrària a la de la sostenibilitat”, consideren des d’Ecologistes en Acció, que a principis d’any van presentar una al·legació per incompliment del model de ciutat compacta.\nEl complex Golf Sant Gregori, per contra, “potencia un nou model de ciutat que fonamenta el seu creixement en un major consum de recursos i, per tant, segueix la senda contrària a la de la sostenibilitat”, consideren des d’Ecologistes en Acció, que a principis d’any van presentar una al·legació\nEl cas del PAI Golf Sant Gregori és un clar exemple del model de ciutat difusa. Construït a uns set quilòmetres del poble i dels serveis urbans, Ramos adverteix que “suposa crear una nova ciutat ineficient que segregarà a la població d’acord a la seua capacitat econòmica”. Així mateix, d’una banda, la connexió entre la urbanització i la resta de carreteres és encara inexistent. “S’haurà d’invertir en sòl, materials, aigua i energia perquè el complex funcione, per tant, entenem que incompleix la Llei de Sòl, que proposa un model urbà sostenible”, subratlla l’advocat. D’altra banda, tal com s’explica a la memòria explicativa del projecte, el reg del camp de golf es realitzarà amb “l’aigua depurada provinent de la depuradora, mitjançant un sistema de doble impulsió, que es desenvoluparà expressament per a aquesta actuació”. Des d’Ecologistes en Acció, consideren que aquesta actuació incompleix la Llei d’Aigües de 2001, la qual estableix l’ordre d’ús dels recursos hídrics. Els usos recreatius es posicionen en sisé lloc, després de l’abastiment de la població, en primer lloc; els regadius i usos agraris, i els usos industrials.\nUna altra legislació que també faria inviable aquests tipus de projectes a les costes valencianes és el Pla d’Acció Territorial de la Infraestructura Verda del Litoral (PATIVEL) de l’any 2018, que estableix que el desenvolupament urbanístic ha de ser radial i començar a partir de la zona urbanitzada ja consolidada, i per tant, el creixement no es pot donar a la vora de la mar. No obstant això, aquest pla encara no afectaria l’execució del PAI Golf Sant Gregori, ja que, des de la seua aprovació, concedeix un termini de cinc anys per a iniciar les obres d’urbanització d’aquells projectes no encetats.\nLa febre de la rajola ha comportat que el País Valencià siga la comunitat autònoma amb les platges més cobertes de ciment. Quasi tres quartes parts de la seua línia de platja, un 74,3%, està urbanitzada\nA l’informe A toda costa, de Greenpeace, s’analitza el valor medi ambiental i patrimonial que tenen les costes dels Països Catalans. El litoral alberga una gran quantitat d’ecosistemes, com dunes i penya-segats, albuferes, deltes, estuaris o maresmes. Per tant, la franja costanera proveeix d’una enorme quantitat de serveis ecosistèmics de gran valor. Malgrat la seua importància, la febre de la rajola ha comportat que el País Valencià siga la comunitat autònoma amb les platges més cobertes de ciment. Quasi tres quartes parts de la seua línia de platja, un 74,3%, està urbanitzada. Per la seua part, Catalunya és el territori amb major percentatge de costa degradada a causa de la construcció, amb un 26,4%, seguida del País Valencià (23,1%) i d’Andalusia (15,4%).\n“Estem parlant d’una artificialització i degradació de la costa”, remarca el portaveu de Gecen. “S’han substituït les zones dunars, que ens protegeixen de la mar, per passejos marítims i infraestructures que ens han llevat la costa i la seua dinàmica natural, exposant-nos a no tenir les defenses naturals que els mateixos ecosistemes ens donen”, afegeix González, qui es pregunta si la societat es podrà permetre més milers d’habitatges buits, mentre que “s’actua d’esquena a aquesta situació d’emergència climàtica”, conclou.\nCastelló destrucció ambiental Medi Ambient PAI Golf Sant Gregori PAI Torreblanca Urbanisme\n« Sil·logismes benemèrits\nPrimers estralls de l’atac de l’exèrcit turc al nord de Síria »


"Hem de recordar la història?", Ramin Jahanbegloo - BARCELONA RADICAL\n"Hem de recordar la història?", Ramin Jahanbegloo\nCal no estimar el passat ni odiar-lo, sinó entendre’l i dominar-lo\nAlguns diuen que Catalunya ha d’enterrar els fantasmes del passat; altrament, la societat catalana acabarà destruïda en tots els sentits. Catalunya no és la primera societat que s’enfronta a aquesta pregunta: hem de recordar? Quan ens fem aquesta pregunta, és molt important plantejar-se primer: qui vol oblidar? En segon lloc ens hauríem de preguntar: hi ha alguna víctima que hagi oblidat? Quan una nació té el coratge de fer-se preguntes sobre el seu passat, no es tracta només de recordar la seva història immediata o llunyana, sinó de trencar el silenci i reclamar la dignitat de les víctimes. Si aquest és el cas, per tant, també ens hem de preguntar: ¿recordar és un punt final o és el començament d’un veritable procés de reconciliació i construcció de la pau?\nCom assenyala James Joyce, “la història és un malson del qual intentem despertar-nos”. Per despertar-nos-en, el passat no hem d'estimar-lo ni odiar-lo, sinó entendre’l i dominar-lo. L’única manera de fer-ho és sent fidels a la veritat de la història. Conèixer la veritat de la història pot ser dolorós, però sens dubte és molt alliberador. És una manera que té una nació de parlar amb la seva consciència i allunyar el dolor. En molts països del món, aquests processos dolorosos dirigits a conèixer la veritat històrica s’han mantingut encallats durant anys. En alguns països de l’Àfrica, de l’Amèrica Llatina i l’Orient Mitjà, durant el règim de les seves dictadures la culpa es va imposar a la vida de les persones i la dignitat va perdre el seu valor. Irònicament, els que se sentien culpables eren els oprimits, no pas els opressors. A la gent va començar a desagradar-li el seu passat, però no podien canviar-lo. Eren culpables d’haver viscut en un mal lloc en un mal moment. Tanmateix, la història sempre troba la manera de jutjar-se i condemnar-se. Vegem l’exemple sud-africà. La Comissió de la Veritat i la Reconciliació va permetre als sud-africans fer front al seu passat sobre una base moralment acceptada i avançar en la causa de la reconciliació. A Sud-àfrica, les víctimes van situar la necessitat de veritat i reconeixement per sobre de la necessitat de reparació. La qüestió, a Sud-àfrica, no va ser la compensació monetària ni les reparacions simbòliques (ni totes dues coses alhora). El que es va considerar més important va ser la necessitat de veritat i justícia en el context d’una transició política negociada. Substituir la recuperació de la veritat per la justícia retributiva va ser una manera de posar la informació a disposició de tothom i alhora establir un relat indiscutible sobre com s’havien produït les extorsions i violacions dels drets individuals. El descobriment de la veritat es va traduir de fet en la prevenció d’una violència futura.\nPer tornar a les preguntes anteriors, la majoria de les excuses que es posen a Catalunya i a Espanya avui per no recordar la violència franquista diuen que no hauríem de tornar a obrir les ferides del passat. Però negar el passat no portarà mai a tancar les ferides. Si una nació ha de recordar és perquè no ha oblidat. Perdonar i oblidar és sempre una opció temptadora, especialment per als criminals i els opressors, però sempre és millor perdonar i no oblidar. Aquest procés de recordar no només hauria de ser una oportunitat per a les víctimes de manifestar la seva veritat, com van fer els jueus respecte a la Segona Guerra Mundial i els camps de concentració nazis, sinó també una manera de fer que la societat en general construeixi una història comuna. És una manera que tenen totes les societats de fer front als seus malsons, d’acceptar la responsabilitat del que ha passat i de fer canvis per garantir que determinades atrocitats no es tornin a produir mai més. El procés de recordar també hauria de ser un punt de partida per veure la història des dels ulls de les víctimes. Finalment, recordar hauria de comportar una nova visió de futur. No té sentit mirar el passat si no ens ajuda a crear un futur millor.\nLa memòria de les víctimes del règim franquista podria esdevenir un immens sistema contra l'odi i els prejudicis a la Catalunya actual. Només una societat que sap recordar conjuntament sap respectar la dignitat de la diferència.\nEl valor de la història depèn fonamentalment de fins a quin punt entenem els seus límits. En altres paraules, la història ha de ser escrita per i per a les víctimes abandonades per la història. No podem permetre que les atrocitats de la humanitat desapareguin en el rerefons de la història. No hem d’oblidar el rastre de sang i llàgrimes que la història sempre deixa darrere seu. És a dir, un poble lliure no es pot permetre el luxe d’oblidar els mals de la seva història. Ha arribat el moment que els catalans renovin la seva visió de la història mitjançant la reducció de la bretxa entre la memòria de les víctimes i el futur de la independència. La història de la llibertat implica jutjar lliurement la pròpia història.


Màsters en Disseny - página 3 | Emagister\n...en línia dissenyada pel centre ESNECA Business School que et permetrà dominar els programes i eines més utilitzats en aquesta professió. Aquest curs està dirigit a empresaris...\n...formació presencial impartida a Barcelona. El curs té una durada de 105 hores lectives i per accedir a ell, hauràs d'emplenar una sol·licitud d'admissió... Los mejores profesores: Lluís Solano, Tomeu Ventayol... (Certificado de asistencia otorgado por CIM UPC)...\n...t'aportarà tots els coneixements i les competències necessàries per que t'especialitzis en arquitectura i disseny d'interiors i et desenvoluparàs professionalment... Los mejores profesores: Miguel Angel Taranilla, Luis Barrero... Máster en Arquitectura y Diseño Interior otorgado por Universidad de Salamanca (Titulación no oficial)...\n...el Postgrau en Disseny Gràfic Aplicat a la Comunicació i el Postgrau en Disseny Gràfic i Projectes Editorials. El segon esment s'obté cursant el Postgrau... Los mejores profesores: Marcos Panero, Pablo Juncadella... otorgado por ELISAVA y Universidad Pompeu Fabra (UPF) (Titulación no oficial)...\n...Atreveix-te a ampliar el teu territori com creatiu visual amb el Màster en Disseny Gràfic i Web que podràs trobar en Emagister. L'objectiu d'aquesta formació... Los mejores profesores: Eduardo Fierro, Javier Bohórquez...\n...enginyeria i fabricació en la indústria aeronàutica, mecànica i d'automoció. Té una modalitat online, amb el que podràs compaginar-ho amb estudis... Los mejores profesores: Víctor Bastida Gurrea, Manuel González - Ingeniero Mecánico... (Titulación no oficial)...\n...Experiential Interior Design) fa referència a la pràctica de la implementació de valors experienciales en l'àmbit del disseny d'espais. Es tracta d'un... Los mejores profesores: Varios Profesores...\n...de la professió de dissenyador aeronàutic usant les tecnologies, metodologies i normatives vigents. Un altre objectiu imprescindible que cobreix aquest... Los mejores profesores: Jose Luis Durán...\n...Entre unes altres, exigeix el coneixement d'un llenguatge i unes referències pròpies que han anat desenvolupant i depurant en el transcurs del temps... Los mejores profesores: Ricard Ferrer... otorgado por ELISAVA y Universidad Pompeu Fabra (UPF) (Titulación no oficial)...\n...El 100% dels nostres graduats havien trobat feina un mes després d'acabar. Busquem formar a professionals del disseny gràfic capacitats en disseny d'interacció... Los mejores profesores: Dr. Juan Ramón Martín San Román...\n...proporcionant una experiència imprescindible per desembolicar-se posteriorment al mercat laboral actual. El master es compon d'una base transversal seguida per una especialització...\n...professionals del disseny, la direcció d'art i el disseny web, els que et donaran les claus per aconseguir llaurar-una carrera de futur. Abordar els diferents... Los mejores profesores: Eduardo Fierro, Javier Bohórquez...\n...destreses necessàries pel que fa a la configuració i la personalització de l'entorn de CATIA, crear i gestionar peces i conjunts acoblats i generar plans... Los mejores profesores: Víctor Bastida Gurrea, Manuel González - Ingeniero Mecánico...


Un home queda ferit crític després d'incendiar-se el seu pis a Mataró\nCom a mesura preventiva, s'han desallotjat una vintena de veïns que ja han pogut tornar a casa\n2 min. 28/01/2018 19:17\nUna persona ha quedat ferida en estat crític per les cremades causades en un incendi d'un habitatge al número 69 del carrer València de Mataró. Els Bombers de la Generalitat han rebut l'avís a les 16.36.\nLes flames han cremat totalment el menjador d'un pis de la segona planta, mentre que la resta de l'habitatge i l'escala de veïns han quedat afectats pel fum. Els bombers han localitzat i rescatat una persona de l'interior en el moment de l'extinció. Es tracta de la persona que hi vivia, un home de 63 anys que ha patit cremades a l'espatlla i al cap. Una ambulància del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) l'ha traslladat a l'Hospital de la Vall d'Hebron en estat crític. El SEM també ha atès una dona de 53 anys per ansietat que ha estat donada d'alta al lloc dels fets.\nCom a mesura preventiva, s'han desallotjat una vintena de persones d'aquest edifici de sis plantes, amb tres habitatges per planta. Els desallotjats hi han pogut tornar a les 17.45, un cop s'ha ventilat la zona afectada. Els bombers han donat per extingit l'incendi a les 17.01.\nAl lloc hi han treballat set dotacions dels Bombers de la Generalitat. A més, s'hi han desplaçat efectius dels Mossos d'Esquadra i de la Policia Local i tres ambulàncies del SEM.