Demanda de més presó preventiva per a un acusat d’abusar de menors - El Periòdic d'Andorra\nDemanda de més presó preventiva per a un acusat d’abusar de menors\nEl ministeri fiscal entén que existeix risc de fuga\nLa fiscalia i l’acusació particular han demanat al tribunal de la Secció Quarta de l’Audiència de Girona que prorrogui dos anys la presó preventiva al número 12 de la llista d’ERC a Puigcerdà, acusat d’abusar sexualment de menors el maig del 2015 a Llívia (Cerdanya). Segons el ministeri públic «hi ha un alt risc de fuga», ja que les penes a les quals s’enfronta són elevades i la petició podria voltar els 30 anys. L’acusació particular s’ha adherit a la sol·licitud que ha fet la fiscalia, mentre que la defensa ha demanat que se’l posi en llibertat. L’advocada del processat entén que no existeix el risc que s’evadeixi de la justícia perquè l’acusat té arrelament familiar i poca capacitat econòmica. Està previst que en breu acabi la instrucció del cas i que es fixi data per al judici.\nLa Secció Quarta de l’Audiència de Girona haurà de decidir si allarga la presó preventiva al número 12 de la llista d’ERC a Puigcerdà, A. S, acusat d’abusos sexuals a menors. La petició de la fiscalia i de l’acusació particular respon a l’alt risc de fugida del processat. El ministeri públic exposa que les penes a les que s’enfronta serien properes als 30 anys de presó, i la proximitat del judici –el procediment encara està en fase d’instrucció– fa elevar el risc que l’acusat intenti evadir la justícia. En el mateix sentit s’ha manifestat l’acusació particular en representació de la família de dos dels menors afectats. L’advocada de la defensa, en canvi, ha demanat al tribunal que deixi el seu client en llibertat al entendre que no existeix tal risc de fugida. Un raonament que fonamenta en el fet que el processat té un fort arrelament familiar, i poques capacitats econòmiques per fer front a les despeses que suposaria marxar del país. La lletrada d’A. S també ha posat de relleu el fet que l’acusat ha complert cada mes amb el pagament dels diners, en concepte de reparació del dany, i que té voluntat de col·laborar amb la justícia. En la vista que es va celebrar ahir a l’Audiència de Girona, l’acusat no va voler afegir res al que va dir la seva advocada. A. S porta en presó preventiva des de principis de maig del 2015. A l’octubre del 2016 es va prorrogar per primera vegada aquesta mesura cautelar, i ara el ministeri fiscal i l’acusació particular han demanat que s’allargui dos anys més, tot i que es preveu que la instrucció acabi en els propers mesos i es fixi data del judici un cop s’hagin presentat els escrits d’acusació. Els fets es remunten dos anys enrere. Aleshores, l’acusat feia de professor particular a dos germans de 5 i 9 anys a Llívia (Cerdanya). Un cop els pares van denunciar els fets, els Mossos van detenir l’home i el jutjat de Puigcerdà va decretar el seu ingrés immediat i sense fiança a la presó del Puig de les Basses de Figueres. A més d’aquests dos casos no es descarta que se’n afegeixin més a la causa. Per la seva banda ERC va apartar l’acusat, que aleshores tenia 27 anys i formava part de la llista municipal, si bé no militava en el partit dels republicans.


La temporada alta de platges 2019, en xifres | Playa de Castelldefels\nLa gestió de la platja de Castelldefels es realitza en base a un sistema de millora contínua, D’una manera estable, atès que es ve efectuant des de l’any 2006, amb l’aplicació d’estàndards de qualitat de reconeixement contrastat\nCastelldefels forma part del conjunt de platges de l’Àrea Metropolitana, que és el principal espai d’ús lúdic de la metròpoli de Barcelona, amb més de 10,5 milions de visitants l’any. La platja del nostre municipi destaca per la qualitat, avalada per diferents reconeixements anuals nacionals i internacionals, i per la seva personalitat diferenciada.\nD’una manera ja estable, atès que es ve efectuant des de l’any 2006, la gestió de la platja de Castelldefels es realitza basant-se en un sistema de millora contínua, amb l’aplicació de la «Q» de qualitat turística, ISO 13009:2016, a la qual s’afegeix la certificació ISO 9001:2015.\nL’equip tècnic de platges, conformat per diferents Àrees municipals de l’Ajuntament, treballa de manera transversal totes les qüestions que afecten a la platja amb criteris de qualitat, establint uns objectius de millora cada temporada i realitzant un treball conjunt.\nNou punt d’atenció de la Policia Local\nDurant la temporada alta de platges, la instal·lació del mòdul de la Policia Local –una de les novetats de la temporada 2019– ha permès la millora de l’atenció ciutadana, gràcies a l’habilitació d’aquest espai, més reservat i apte per a les reunions entre policia i ciutadania durant l’horari de màxima afluència de la platja (de 10 a 19 h).\nPel que fa a les hores de màxima afluència en horari nocturn, la Policia Local ha realitzat 74 controls d’horari als establiments d’oci nocturn i l’espai públic, els divendres, els dissabtes i els dies festius entre les 23 i les 7 h. S’ha perseguit l’objectiu de continuar millorant en la convivència entre els diferents usos que es fan de la platja.\nCivisme en l’oci nocturn\nEn aquest sentit, destaca també la implantació del Servei de Civisme de l’Oci nocturn a la platja, operatiu durant tretze setmanes, del 14 de juny al 13 de setembre, tots els divendres entre les 22 i les 2 h.\nAquest servei ha fet un total de 299 intervencions socioeducatives de sensibilització i mediació de conflictes entre un col·lectiu de més de dos mil joves. Els responsables del servei valoren positivament el treball de coordinació amb les entitats veïnals de Lluminetes i Can Bou, que s’han mostrat molt col·laboratives.\nL’operatiu de platges a Castelldefels ha fet una aposta decidida per la millora de la gestió mediambiental, com acrediten les certificacions de què disposa, Bandera Blava, Ecoplayas i Biosphere. N’és una mostra la millora constant de la eficiència de les instal·lacions, com ara la separació de la xarxa d’aigua de dutxa i de reg iniciada l’any 2018 i que ha continuat aquest any. A més, la xarxa separativa d’aigües amb què compta el municipi, més respectuosa amb el medi, transporta les aigües residuals cap a la Depuradora de Gavà-Viladecans de manera separada de les aigües pluvials. Les aigües pluvials són, doncs, acumulades al col·lector-interceptor de gran capacitat de les conques centrals de Castelldefels (paral·lel a l’autopista C-32) i van a parar al mar quan s’assoleix el nivell de sobreeiximent.\nAquesta temporada, el trencament d’una canonada metropolitana a Gavà va provocar incidències puntuals a la xarxa d’aigües pluvialsi residuals, amb sortides d’aigües directes al mar a la platja de la Pineda, a l’alçada de la plaçade les Palmeres. Per aquest motiu va onejar la bandera vermella en aquesta zona fins que, al cap de pocs dies, es va poder garantir la qualitat de l’aigua, d’acord amb els resultats de les analítiques de control que es van dur a terme.\nS’han realitzat una quinzena d’accions mediambientals a la platja, acions de neteja, sensibilització i divulgació, tant des d’iniciatives privades dins dels programes de Responsabilitat Social Corporativa (RSC) de diferents empreses, com en col·laboració amb organismes públics i entitats mediambientals dins dels projectes ‘Let’s Clean Europe’, promogut per l’Agència de Residus de Catalunya, al maig; Libera (SEO Birdlife i Ecoembes), al juny i al setembre; i ZeroBeach (Rezero i Eco-Union), entre d’altres. En aquest sentit, l’Ajuntament ha implementat un protocol per a gestionar les sol·licituds d’aquests tipus d’accions. El protocol s’ha aprovat aquest setembre, i en breu es podrà realitzar a través d’un tràmit a la pàgina web de l’Ajuntament de Castelldefels, Castelldefels.org.


JxCat, PSC, PP i Republicans expulsen ERC-Avancem de l'alcaldia de Calonge i Sant Antoni - El Gerió Digital\nL'alcalde sortint retreu el que ha qualificat com el "pacte de la vergonya"\nDijous, 1 d'octubre de 2020 13:30h\nL'alcalde sortint, Miquel Bell-lloch (ERC), entrega la vara d'alcalde a Jordi Soler (JxCat) després de prosperar la moció de censura a Calonge i Sant Antoni © ACN\nJxCat, PSC, PP i Republicans han desbancat ERC-Avancem de l'alcaldia de Calonge i Sant Antoni (Baix Empordà). En un ple sense sorpreses, la moció de censura contra Miquel Bell-lloch (ERC) ha prosperat amb els nou vots dels quatre grups.\nHa estat un ple tens i farcit de retrets. L'alcalde sortint ha qualificat l'acord de "pacte de la vergonya" i ha acusat Jordi Soler (JxCat) de perseguir "interessos personals" per tornar a l'alcaldia, tot i haver perdut en les darrers municipals. Soler, i els grups que han impulsat la moció, asseguren que és conseqüència de la "inoperància" i "inactivitat" d'un equip de govern "a la deriva".\nEls grups tampoc han passat per alt que la moció s'ha votat precisament en el tercer aniversari de l'1-O. Soler s'ha imposat per nou vots –els que suma l'acord- davant de vuit. Hi han votat en contra els fins ara socis de govern, ERC i Avancem, i el regidor de la CUP, Lluís Casas. A la sala, mascaretes i distància de seguretat (hi havia un públic reduït) per garantir les mesures davant la covid-19.\nPerò el protagonisme se l'ha endut, innegablement, la tibantor i els retrets que s'han llançat uns i altres. Soler ha dit que s'han vist "obligats" a tirar endavant la moció de censura contra Bell-lloch per la "inactivitat i la inoperància" d'un equip de govern "orfe de rigor i eficàcia" que ha portat "el poble a la deriva".\nMas ha admès que, "en cap cas", quan va jurar el càrrec de regidor, es pensava que acabaria votant a favor que Soler fos alcalde. "Però les circumstàncies actuals m'obliguen a ser part de la solució en comptes de perpetuar el problema", ha dit. "Som un grup dispar, és cert, però amb un objectiu comú: fer tot allò possible des de l'Ajuntament per mitigar aquesta doble crisi, la sanitària i l'econòmica", ha afegit. El regidor popular ha donat suport al pacte sense l'aval del PP, que ja el va desautoritzar i avui li ha obert un expedient disciplinari.\n"Preferia fer mitja des de l'oposició"\nPer la seva banda, Norbert Botella ha justificat la seva sortida del govern, ara fa uns mesos, arran dels "recels, odis ancestrals i rancúnies" amb què ERC-Avancem van actuar quan van arribar a l'Ajuntament després de les municipals. El regidor de Republicans també ha criticat que els dos grups arribessin a negociar amb un altre, en referència amb els socialistes, d'esquenes a ell.\nBotella ha dit que, després de trencar l'acord amb republicans i Avancem, preferia "fer mitja des de l'oposició" abans que tornar a intentar arribar a una entesa amb ells. "Facin autocrítica, perquè el seu victimisme és de l'alçada d'un campanar", ha dit, dirigint-se a Bell-lloch i Pérez.\n"Fracàs de tot el plenari"\nPer últim, el regidor de la CUP Lluís Casas ha obert el seu discurs recordant que, avui, precisament, quan es compleixen tres anys del referèndum, l'Ajuntament canvia de color per un pacte on hi ha PSC i PP. Casas ha justificat el seu 'no' a la moció de censura contra Bell-lloch per "coherència i responsabilitat" i ha dit que, de fet, el que ha passat avui és "un fracàs de tot el plenari".\n"Des de sempre nosaltres hem treballat pel consens i no ho deixarem de fer; n'estem orgullosos i orgulloses, i aquí sempre ens hi trobaran", ha conclòs.\nDesenes de persones han seguit el ple des d'una pantalla gegant que s'ha instal·lat a l'exterior de l'Ajuntament. Tot i que no s'hi ha vist cap càrrec de JxCat, nombrosos representants d'ERC –tant a dins com a fora- han anat fins a Calonge i Sant Antoni per donar suport a Bell-lloch. Hi eren el vicepresident de la Diputació, Pau Presas; el diputat al Congrés, Joan Margall, la diputada al Parlament, Anna Caula i el president del grup parlamentari d'ERC al Parlament Sergi Sabrià.\n"El país fa un pas enrere"\nA la sortida, veïns i representants del partit han rebut Bell-lloch amb un aplaudiment. Sabrià ha dit que tocava ser-hi per donar suport "a qui va guanyar les eleccions municipals" i que avui ha vist com se l'ha fet fora "en un pacte de la vergonya que ajunta només els interessos per recuperar la cadira". "Un pacte que no ajuda Calonge, que no farà un poble millor, però que tampoc ajuda el país i que és prou representatiu que hagi passat avui", ha dit Sabrià, en referència a l'1-O.\nEl president del grup parlamentari ha reivindicat l'aniversari del referèndum, precisament, com un dia en què "tots hauríem de ser capaços de treballar per fer-nos més forts, tornar-hi una altra vegada i guanyar definitivament la república catalana". "Avui, però, a Calonge, aquest país fa un pas enrere perquè algú s'està equivocant d'aliats, de companys de viatge, i fa molt més feble la unitat que necessita aquest país", ha conclòs Sergi Sabrià.\nAl final del ple, intercanvi preceptiu de la vara i cares serioses. Soler ha pres breument la paraula assegurant que ja "hi haurà temps per fer discursos" i sense passar per alt l'1-O. El ja alcalde ha dit que aquesta data "significa moltes coses i molts records" i que alguns encara en pateixen "les conseqüències" (precisament, en referència a la investigació que va obrir la fiscalia contra ell per donar suport al referèndum).\n"Però aquest dia també es recordarà perquè és quan el poble començarà el seu camí cap al futur", ha dit. I en aquest sentit, ha justificat que precisament ha avantposat les necessitats de Calonge i Sant Antoni per davant dels interessos partidistes.\nSoler, que tampoc ha desvetllat si serà alcalde fins a finals de mandat, o bé hi haurà relleu abans del 2023 amb algun dels socis, ha tancat el discurs anant per feina. Ha convocat una reunió del nou equip de govern un quart d'hora més tard i ha donat l'ordre que, a partir de demà, tots els treballadors municipals tornin a la feina de manera presencial.


El líder de Podem, Pablo Iglesias, en una imatge d'aquest dilluns / EFE\nEstrasburgEl vol d'Air Nostrum (subsidiària d'Iberia i amb codi compartit amb aquesta companyia) que uneix Estrasburg i Madrid s'ha enlairat aquest dijous amb una hora de retard, no per un problema tècnic sinó per decisió de la companyia. Els motius no són clars, però estan generant una intensa polèmica, ja que un dels passatgers del vol era Pablo Iglesias. Segons un e-mail al qual ha tingut accés l'agència Efe, el líder de Podem ha informat la resta d'eurodiputats espanyols de les seves gestions per aconseguir que el vol sortís una hora tard. Podem nega que el retard l'hagi demanat Iglesias, i des de l'aerolínia s'afirma que la demanda ha sortit de l'agència de viatges de l'Eurocambra. La polèmica està servida.\nIglesias volia assistir aquest dijous a les votacions del Parlament, però no volia arribar tard a Madrid. Solució? Aconseguir que el vol que tenia reservat sortís més tard. Un correu electrònic dóna fe de les gestions de l'eurodiputat: "Benvolguts eurodiputats, tenint en compte la importància de les votacions que estan tenint lloc ara mateix, hem rebut la informació que es podria retardar el vol operat per Iberia amb destinació a Madrid a causa que en aquest vol viatja un elevat nombre de MEPs [eurodiputats] espanyols. Per tant, ens han dit que com a màxim es retarda a les 15.00 hores si gran part dels MPE no arriba abans".\nLa petició del secretari general de Podem ha tingut una reacció immediata per part d'altres eurodiputats, entre ells l'independent Enrique Calvet (expulsat d'UpyD ara fa tres mesos), que en el seu missatge de resposta li assenyala que hi ha un vol posterior. "Hi ha un vol a les 19.00 hores. Que no es retarda per als que tenim la precaució de contractar-lo [sempre]. D'altra banda, dubto molt que els MPE quedem gaire bé imposant un retard a passatgers de la societat civil. A mi m'indignaria aquest privilegi".\nPodem ho nega, Air Nostrum ho matisa\nDesprés de la polèmica, Podem ha negat que Iglesias hagi demanat a Air Nostrum que ajornés una hora el vol Estrasburg-Madrid i ha afirmat que ha sigut la mateixa aerolínia la que s'ha ofert a retardar el vol. El partit assegura que "davant la previsible pèrdua" del vol de tornada a Madrid l'equip tècnic d'Iglesias "ha sol·licitat informació a l'agència de viatges del Parlament per buscar alternatives". Segons Podem, ha sigut la companyia "la que ha ofert" a l'agència de viatges del Parlament "la possibilitat de retardar el vol, ja que hi viatjaven fonamentalment eurodiputats, tots afectats pel retard de les votacions". "Davant d'aquesta situació, i tenint en compte l'escàs temps disponible, l'equip tècnic de Pablo Iglesias ha remès aquesta informació a tots els eurodiputats espanyols perquè sàpiguen l'opció que estudiava la companyia aèria".\nAir Nostrum, per la seva banda, ha remès un comunicat a l'agència Efe en què corrobora que l'agència de viatges del Parlament Europeu ha sol·licitat el retard i especifica que l'aerolínia ha accedit a retardar el vol "de manera excepcional només una hora, ja que es tractava de més de dues terceres parts del passatge". "En casos similars de grups grans que perden la connexió o el vol directe s'opta pel retard com a mal menor davant del problema que suposaria deixar tant passatge a terra fins l'endemà", explica la companyia.\nEl llarg cap de setmana dels eurodiputats\nDiversos eurodiputats de diferents formacions consultats per l'agència Efe han explicat que en el vol que s'ha retardat viatgen, a més d'eurodiputats, turistes i passatgers de negocis. Els eurodiputats acostumen a sortir amb temps suficient els dijous per agafar aquest avió i començar el seu llarg cap de setmana, poc després que s'acabin les votacions, però en aquest últim ple de l'any s'havien acumulat un gran nombre de votacions.\npablo eurodiputat Estrasburg Iberia Pablo Iglesias


(Català) Conclou el cicle de formacions a professionals de la Fundació els 3 Turons | ActivaMent Catalunya Associació\n(Català) Conclou el cicle de formacions a professionals de la Fundació els 3 Turons\nEl passat divendres 7 de juny ha conclòs el cicle de formacions professionals de la Fundació els Tres Turons, entitat que treballa per a la promoció i el suport a la salut mental comunitària a la ciutat de Barcelona.\nAmb el projecte: “Sensibilització i Capacitació per a la Promoció de la Recuperació i la Ciutadania en Salut Mental“, s’ha ofert una formació teoricopràctica de 16 hores, en 4 mòduls, que aborden els següents temes:\n* L’Estigma en les professionals de salut mental\n* L’Empoderament de les persones usuàries de serveis\n* El Model de Recuperació en salut mental\n* L’atenció basada en Drets.\nD’aquests cicles, oferts a grups de 12-15 persones, han participat més de 50 professionals de Serveis de Rehabilitació Comunitària, Pla de Serveis Individualitzats, Serveis Pre-laborals, Serveis d’Inserció Laboral, Suport a la Vida Independent i altres recursos comunitaris.\nUna característica distintiva de la formació és que s’ha ofert en Primera Persona; és a dir, és una capacitació donada per les mateixes persones amb l’experiència del trastorn mental. La importància d’aquesta inversió de rols radica que permet aprendre tant dels conceptes que es reben com de les experiències compartides que es viuen. En aquest sentit, combina tant l’aprenentatge conceptual com l’experiència vivencial.\nSeguirem la col·laboració amb la Fundació dels Tres Turons, acompanyant un procés de canvi orientat des del Model de Recuperació i l’Atenció Basada en Drets, amb la mirada de les persones que som usuàries dels serveis.\nSi des de la vostra entitat esteu interessades en rebre més informació de la proposta formativa: “Sensibilització i Capacitació per a la Promoció de la Recuperació i la Ciutadania en Salut Mental”, podeu escriure a activament@activament.org\nTags: Formación Profesionales


Vilafranca: Una festa major lligada a un Sant - Cal Florit\nVilafranca: Una festa major lligada a un Sant\nLa festa major de Vilafranca del Penedès són 5 dies de concentració de cultura catalana. De velles i noves tradicions i de festivitats lligades amb la terra, les vinyes que estan en plena verema.\nSant Fèlix comença la seva ruta el 29 d’agost. Gairebé un any després d’haver-se confinat a casa de la gent que el custodia, torna a sortir al carrer per ser aclamat i acaba dins la basílica de Santa Maria. Només passa dins l’església nou dies l’any perquè és un sant del poble i el seu lloc és entre la gent de Vilafranca, a casa dels administradors que organitzen la festa major desinteressadament.\nEl dia gran és el 30 d’agost. El seu dia i de tots els Vilafranquins. L’emoció es palpa als carrers fins que esclata a la nit amb l’entrada de sant Fèlix a la Basílica de Santa Maria. La processó completa, els devots i els balls populars s’abandonen al ritme de gralles, foc dels diables, trons i focs artificials. Amb la darrera guspira, el sant ja és dins l’església i comença la novena que tancarà el cicle. L’emoció és intensa dins l’església. Només uns quants afortunats, els que saben com escabullir-s’hi i els del seguici podran seure i cantar els goigs amb el cor. Es respira eufòria, passió i tristesa a la vegada. Ja falta un any per tornar-ho a viure.\nEl que no ets pots perdre de la Festa Major\n1- Les diades castelleres\nSant Fèlix i Sant Ramon, 30 i 31 d’agost, amb els castells més espectaculars. Les millors colles castelleres competeixen amb els seus millors castells a la plaça de la vila. Només els valents disposats a passar hores a la plaça viuran a primera fila l’acte.\n2- Les entrades de Sant Fèlix\nEl Sant entra a la basílica el 29 i 30 d’agost. L’entrada del 29 és apta per a tots els públics, especialment si es va amb canalla petita. Per la del 30, cal estar preparat per emocions fortes. Mai no se sap cap on et conduirà la passió.\n3- Les processons\nDel 29 al 31 d’agost bestiari popular, els balls, les colles castelleres, la moixiganga, Sant Fèlix, les autoritats i els prohoms de la vila i la banda de música convidada surten cada tarda en processó. Son aclamats pels carrers i cal esforçar-se per viure-ho de prop.\nLes fotografies que il·lustren aquest escrit són de Toni Galitó i formen part del programa de la Festa Major de Vilafranca 2014.


El metro de Barcelona funcionarà fins a la 1 de la matinada la nit de Cap d’Any\nDurant la nit de Reis, amb el toc de queda a les 23 hores, es manté el servei fins a la mitjanit\n31 de de desembre del 2020. 16:35\nEl metro de Barcelona prolongarà una hora el seu servei durant la nit de Cap d’Any per adaptar-se al toc de queda imposat pel Govern per a la una de la matinada. D’aquesta manera, Transports Metropolitans de Barcelona modifica per primera vegada l’horari del suburbà en temps de pandèmia des del mes de juliol, que ha sigut de cinc del matí fins a les 12 de la nit. En anys anteriors, sense Covid i sense limitació horària, el mero funcionava tota la nit per garantir que les persones que sortien de festa poguessin tornar a casa sense necessitat de recórrer al vehicle privat.\nPer a la nit de Reis, quan el confinament nocturn està marcat per a les 23 hores, una hora més tard de l’habitual, la xarxa funcionarà igualment fins a la mitjanit. TMB ha establert un dispositiu nadalenc per mirar de donar cobertura a l’increment de la demanda propi de l’època nadalenca. D’aquesta manera, l’empresa manté, del 22 de desembre al 8 de gener, una oferta similar a la que es dispensa un laborable d’hivern.\nNadal Metro de Barcelona


» L’Ajuntament de Mollet homenatja la patinadora Júlia Marco\nL’Ajuntament de Mollet homenatja la patinadora Júlia Marco\nJúlia marco atenent als mitjans de comunicació. (Foto: Ajuntament)\nL’Ajuntament de Mollet del Vallès ha rebut la patinadora del Club Patinatge Artístic Mollet, Júlia Marco, després que s’hagi proclamat campiona d’Espanya de Figures Obligatòries en la categoria sènior.\nAquest guardó certifica el bon moment del patinatge molletà en general i de Júlia Marco en particular, ja que pocs dies abans de proclamar-se campiona d’Espanya, també ho feia de Catalunya en aquest cas en el campionat celebrat al Pavelló de Riera Seca de Mollet.\nJúlia Marco va agrair el suport que l’Ajuntament i la ciutat donen des de fa anys al patinatge artístic afegint que “estic molt contenta per aquesta rebuda, per aquest reconeixement de la meva ciutat, i vull agrair a l’alcalde que Mollet sigui una de les ciutats que més promocionen el patinatge i tots els esports minoritaris com aquest”.\nEl proper repte de Júlia Marco serà la Copa Alemanya que se celebrarà del 24 al 28 de maig a Freiburg.\nClub Patinatge Artístic MolletCopa AlemanyaFreiburgJúlia MarcoMollet del Vallès\nEls Gorchs organitza el 7è Internacional ATP-WTA femení\nMés de 70 caminadors a la 24a Marxa Canovelles-Montserrat


In/Formació, bloc de l'Albert Pérez Bea: Europa aquest estiu del 2007\nEuropa aquest estiu del 2007\nAquest estiu del 2007, hem fet una volta per Europa central. Hem aprofitat que el bitllet "interrail" ja no té límis d'edat i hem decidit que, després de patir el caos en què ha caigut Barcelona pel descontrol i ineficàcia en la gestió de les infrastructures, ens venia de gust -més que mai- gaudir de l'ordre, la urbanitat i la civilitat europees. El destí final era Praga, les parades intermèdies previstes: Estrasburg, Frankfurt i Dresden. De tornada de Praga hem parat a Budapest, Venècia i Milà. Per tornar hem agafat el magnífic ferri que comunica Gènova amb Barcelona des de fa uns anys. Tot plegat ha estat una travessia memorable i que no oblidarem mai. En companyia de l'inseraparable Gabriel Salvà hem presenciat la paradoxa que representa que allò que en diem la "vella Europa" funciona i porta velocitat de creuer i tenir un cer desencís en tornar a una Barcelona de postal on tot és aparador, estètica buida i manca de serietat i ambició.\nL'espectacular skyline de Frankfurt del Main no deixa indiferent ningú, els seus habitants l'anomenen "Mainhattan". No cal dir perquè...\nEns va impressionar. Ara que s'ha parlat tant de la cultura catalana per allò del Fira, recordo que ens va deixar estupefactes com una ciutat que no és capital d'estat, que no té "cultura o llengua pròpies", que ni tan sols encapçala un dels estats federats (Länder) més influents o històrics d'Alemanya, transmet el poder i l'energia que transmet. Enlloc més d'Europa, ni tan sols París o Londres, he vist tal dinamisme, tal empenta i, sobretot, un cosmopolitisme tan desacomplexat i poc d'aparador. Sense ostentacions, ni falsos tòpics un admira que una ciutat d'una magnitud tan petita (mig milió d'habitants a escala europea i alemanya no és res) estigui tan segura del que és, el rol que ocupa (capital econòmica, de l'EURO per entendre'ns d'Europa i Alemanya) i a sobre, sense modèstia ni acomplexaments respecte al que realment són. Un té clar que és una ciutat alemanya més, com tantes, però que també és una ciutat europea i global. Aquesta reflexió, venint de la Barcelona tan de posta i superficial que venim, d'aquesta Catalunya deprimida i desorientada anímicament i aquesta Espanya tan cutre mentalment en què hi som, ens va fer pensar moltes coses...\nD'aquest viatge per la ruta Estrasburg-Frankfurt-Dresden-Praga-Bratislava-Budapest-Zagreb-Venècia-Milà-Gènova en trec ràpidament aquestes impressions:\n-Al tren de Budapest a Venècia, a Zagreb va pujar moltíssima gent que venia encantada de Dalmàcia on sembla que ara comencen a treballar-se el turisme massiu. Millor per nosaltres trobo. A Catalunya hem de tenir ja d'un cop clar que l'aposta pel turisme no ens porta enlloc i, en qualsevol cas, no ens aporta res de bo. El deteriorament de la costa en alguns sectors és incontrovertible.\n-França té l'encant de sempre però es veu un pèl decadent i amb els símptomes d'haver passat una gran crisi. Estrasburg, capital europea, té un projecte clar que poca cosa té a veure amb el centralisme i el jacobinisme francès: la seva europeïtat i identitat alsaciana (dialecte germànic) la prefiguren com una ciutat-metàfora d'una Europa que en res pot seguir el model estatalista francès si de debò vol ser una "gran pàtria dels pobles i nacions"·.\n-Alemanya té una pistonada formidable i no hi ha qui la pari: que no em vinguin amb què els cotxes els han de fabricar a la Xina: el complexe industrial-financer-comercial del Rhin-Main és espectacular i el dinamisme és acollonador i estic segur que els empresaris alemanys no pensen en tancar la fàbrica i muntar hotelets per a turistes low cost...\n-L'Alemanya Oriental s'ha recuperat increïblement (ja hi havia estat al 2000 jo), queda feina per fer però la imatge ja equival a la nostra que fa molt més que vam sortir del franquisme que no pas ells del comunisme (pense'm-hi doncs).\n-Xèquia res: país d'opereta i camps amb alguna fabrica: mera colònia especulativa alemanya.\n-Eslovàquia: si això és un model d'independència, millor ens ho repensem (sort que sembla que ara volen mirar a Escòcia!).\n-Croacia serà la nova platja dels alemanys, que els mallorquins i alacantins comencin a pensar-se altres alternatives millors doncs...\n-Itàlia: hm, quin país de grans venedors de fum: viuen de renda i sempre saben jugar a dos bàndols. Sembla un país aturat en el temps però sempre a punt de treure's de la màniga alguna genialitat.\n-De retorn a Barcelona en el ferri te n'adones que si ens espabilem amb l'ampliació del port i la seva imbrincació amb les xarxes ferroviàries i de carreteres encara hi som a temps, vist Gènova i vist Barcelona, de convertir-lo en el "Port europeu del Mediterrani", no en tinc dubtes, però que corrin ja a muntar la línia de mercaderies en ample europeu, però JA!, i cap a Port bou, sense esperar a què els francesos acabin el TGV a Perpnyà....\nPraga m'ha decepcionat molt. Per què? perquè trobes el que esperes trobar, res no et sorprèn i resulta un moment que sembla que estiguis dins la Guia de Viatges més barata que se us acudi: tot és previsible, res no et fascina perquè és tal i com t'ho esperaves. Poques vegades m'ha passat res similar en cap altre país d'Europa. Si no arriba a ser per una exposició d'Andy Warhol i un deliciós restaurant a un canal paral.lel a l'Elba hagués estat un fracàs estrepitós.\nAh!, si mai heu d'anar a Itàlia i voleu fer-ho en cotxe, i estar-s'hi uns dies voltant, us recomeno "fervientemente" que agafeu el ferry de Gènova: còmode, espaiós, no molt car i amb una travessia agradable, I, si t'agrada la méteo: amb temporal de tramuntana inclòs que, segons m'ha dit un del barco: "sempre uguale, qui sempre uguale!!!" I jo: "va, això és una brisa d'estiu, no has vist mai el Golfo del Leone en un temporal d'hivern?" i ell: "non ancora, lavoro solo l'estate a la nave Io...".... lol\nEslovènia la vaig veure de dia en tren en l'anterior viatge a Budapest ara fa ja 9 anys. És una Suïssa en potència. I la gent d'Eslovènia que he conegut en viatges i treballant en hotels em demostren, vist el vist a Praga o Polònia (dos cops hi he anat) que entre els pobles eslaus els més eficaços, competents i enèrgics (suposo que tenir hores de sol hi ajuda i no creure's massa al Papa de Roma encara més...) són Eslovènia i Croàcia. Segons ens va explicar el recepcionista de Milà, la costa de Rímini ja està en plena crisi estructural i, vista la perifèria de Zagreb, amb els polígons industrials farcits de marques punteres i factories alemanyes i italianes crec sincerament que aqeusts dos països desbancaran ràpidament Itàlia del Nord si els italians no es deixen de mirar el melic i de pamplines.\nEm sap molt de greu dir-ho, però fa anys i anys que vaig a Itàlia i pressento que és ara mateix entre els països occidentals el que ho té més magre: li manca mercat, viu de quatre idees genials gestades al segle XX (cultura, disseny i moda) i a sobre cada cop s'està guanyant menys credibilitat. Cada cop sento més pestes dels italians i si vas a Milà te n'adones que són el que són perquè viuen de renda, però que Espanya (L'estat espanyol o el que em fem d'ell) li està ja passant la mà per la cara a Itaiia en sectors que, per ells, són estratègics, qüestió "nazionale". I el curiós és que ells se n'adonen i, "l'espanyolet" mitjà, vinga a mirar a Amèrica Llatina i no mirar enllà del Pirineu per complexe.\nPenso que els catalans, anant per feina i passant del que vulgui fer Espanya amb nosaltres, ens mengem amb patates Marsella, Milà i Gènova d'una tacada. Ho dic ben convençut. I parlo d'economia, no de llengua ni de sardanes.\nNotava a faltar el rebuf i els núvols baixos. A Europa Central hem tingut el que per ells segurament han estat els millors dies de l'estiu. A la Planura del Danubi i els voltants de Budapest es veia perfectament els estralls de la calorada del juliol i la sequera: roures assecant-se i el mateix fenómen en molts llocs dels plataners perdent fulles a les ciutats. A Génova: rebuf similar al de Barcelona: nuvolades, plugims i una xafogor incommensurable. Espectacular la mestralada avui al barco en ple Golf de Lleó: la costa brava vista des del barco a només uns 5-10 km mostra encara que en alguns sectors està molt ben conservada (Begur-Calella i Sant Feliu-Tossa).\nI acabo: tot el que dic és perquè sempre que viatjo -a part de passar-m'ho bé i gaudir i desconnectar- em miro Barcelona i els nostres problemes en tornar i recordo les meves primeres sortides i admiració a l'Itàlia de principis dels 90, just abans de la crisi que va portar Berlusconi al poder.... Bé: observo que els catalans tenim davant un exemple clar del que no s'ha de fer: creure's fantàstics (el pecat mortal dels italians, particularment els del Nord) i mentrestant deixar que els veïns vagin fent feina. Avui al barco parlava amb un valencià que semblava de classe mitjana -gens pepero- i força obert, en catlà per supost!, i veiem les obres del port i els nous edificis del sky line de Barcelona des del mar i ell em parlava de l'Amèrica Cup i el Fòrmula 1 i jo del Fòrum i de l'apagada de llum i tots dos teníem clar que València i Barcelona s'han de posar a treballar ja en l'eix mediterrani abans que el sud de França arrenqui ara que sembla que Sarkozy porta "massa" idees a un país paralitzat. La clau és veure el Nord d'Itàlia com està paralitzat mirant-se el melic (milà fa pena!) i mirar quin lloc ocupem a Europa i que encara estem a temps.\n- d’octubre 22, 2007


Xavier Oliver guanya a la regata del 17/8/2014 – Club Mar i Vent Canet\nXavier Oliver guanya a la regata del 17/8/2014\nPublicat el 18/08/2014 18/08/2014 per clubmarivent\nEsta fent un estiu extrany i amb dies molt variables que afavoreixen les condicions de vent que vàrem tenir ahir amb una garbinada que es va mantenir fins ben entrada la nit.\nLa cita era com sempre a les 12.30 h. hora insular, i els patinaires comencen a treure el nas cap a les 12.00 pel Mar i Vent, alguns encara una mica dolorits de la travessa del dia anterior a Pineda. El quorum no va ser nombros, amb 11 patins a l’aigua tots del club doncs cap forani es va apuntar, els habituals santpolencs feient campana avui.\nEl mar encara no estava molt picat però ja es veien força blancalls i a la platja l’anemòmetre ja marcava 16-18 nusos amb ràtxes de 20 i pujant, així doncs ajustem els reglatges per ventet i tots a l’aigua que falta gent.\nNomes sortir a l’aigua en Dani Wirth trenca el pal per la meitat i l’obliga a retirar-se rescatatper la zòdiac petita, serà el primer DNF.\nLa sortida amb polèmica, a la sorra es comentava sobre OCS però finalment no es va desqualificar a ningú, i tota la flota va sortir distribuits per la linea, amb petita aglomeració a la barca però sense incidents, per cert a veure si la junta compra bocines com deu mana… en el darrer minut Sainz, Vila, Farres, Oliver a prop de la barca, sona la bocina i sortim a tope caçant per la primera cenyida, el vent es manté amb ratxes més intenses, le onades dificulten la bona cenyida, cal mantenir pla el barco, poc a poc es van clarificant les posicions, en Joan Xapellí ha fet una bona sortida i va just darrera del 3.000 que ha anat aconseguint barlovent sobre la resta de la flota, veiem la boia ( molt a prop per cert per les condicions de vent que teniem) ens preparem per afrontar la primera boia, a l’aproximació en Xapellí comet un error i la flota l’adelanta. Els pesos pesants tenen menys feina per mantenir el barco amb velocitat ( és el tipic dia que pots trovar alguna compensació positiva de no ser un figurí) les posicions al darrera es van alternant , amb cada ratxa cal aprofitar les ones en el llarg i el través amb velocitats que fan gaudir del nostre estimat patí quant te trempera i ganes de volar. Les cenyides s’alternen segons el patinaire, uns trien per dalt altres per baix, la veritat és que per baix hi ha menys mar i la pressió del vent molt bona que et permetia correr sense l’onatge de proa, finalment a l’arrivada Skalivat entra primer, seguit a unes quinze eslores del Xavier Vila i en David Sainz, tots bastant distanciats. En quart lloc en Cañas petit seguit d’en Rafel farres en Perepos i en Sergi Balcells, tancant la classificació en Joan Astals. Es vàren retirar en Joan Xapellí que navega amb barco de substitució a l’espera del seu nou flamant patí i en Fracesc García que no va disputar la regata.\n>Fins el proper diumenge!!\n1.- Xavier Oliver (68)\n3.- David Sainz (969)\n4.- Kris Cañas (3008)\n5.- Rafel Farres (2896)\n6.- Carles Martínez (2606)\n7.- Sergi Sainz (25)\n8.- Joan Astals (2777)\n– Joan Xapellí\n– Alfred Balcells\n– Dani Wirth\n– Francesc Garcia\nAnteriorCrònica de Travessa Canet – Pineda 2014\nSegüentCalendari de Regates del Club Mar i Vent 2014


L’antic municipi de Sant Andreu de Palomar, amb una extensió de 174 hectàrees, va ser annexionat al municipi de Barcelona l’any 1897 esdevenint el barri més poblat del Districte de Sant Andreu, posició que mantenia al 2010 amb 55.813 habitants i un pes del 37’9% respecte el Districte (Estadística de l’Ajuntament de Barcelona). Al llarg dels anys la urbanització s'havia anat estenent en petits carrers a l'entorn del carrer Gran, eix principal i antiga via romana. Al voltant de l’any 1903 es va iniciar la construcció de petits eixamples desenvolupats fonamentalment a l’entorn dels vials del passeig de Torras i Bages i la Rambla de Fabra i Puig - Onze de Setembre. Un cop consolidada la trama d’espina de peix del carrer Gran de Sant Andreu i durant la primera meitat del segle XX, es va desenvolupar al voltant dels grans eixos formats pel carrer Gran i plaça del Comerç.\nLes ordenances d’edificació dels anys 60 i les proposades pel Pla General Metropolità (PGM) de 1976 van suposar una progressiva substitució de l’edificació tradicional. Així mateix el PGM va qualificar com a zones de densificació àmbits morfològics de nucli antic i va proposar la creació o ampliació de nous sistemes viaris*, fet que creava afectacions totals o parcials a un bon nombre d’habitatges. A més, hi havia les afectacions de sòls com a sistemes per a la creació de nous espais lliures i equipaments i les àrees de transformació, clau 17, encara no executades. Finalment, hi havia l’ordenació del sòl privat ja, que tot i que el PGM va qualificar una part important del nucli històric com a zona de nucli antic, clau 12, alguns eixamples menors del segle XIX planificats i consolidats sobre les mateixes traces parcel•làries i amb la mateixa estructura edificatòria que el nucli antic que també formaven part d’aquest van ser qualificats, en tot o en part, com a zona de densificació urbana, clau 13b. La diferent qualificació va comportar diferències en la regulació de determinats paràmetres d’edificació (per exemple el percentatge d’ocupació de la corona edificada, la dimensió mínima de les parcel•les o les possibilitats d’ocupació del pati d’illa).\nLa desafectació del nucli històric en el pla d’actuació\nL’any 2007 el Districte de Sant Andreu va aprovar el Pla d’actuació del Districte, 2008-2011 i entre els seus objectius generals es va incloure com a actuació la desafectació i conservació del nucli històric de Sant Andreu del Palomar i les seves zones d’especial interès i es va contractar la redacció d’un projecte per estudiar la desafectació. No obstant això l’Associació de Veïns de Sant Andreu (AVV) va considerar que aquest pas no era suficient i a la primavera del 2009 va iniciar la campanya “Salvem el casc antic” amb la recollida de signatures. Volien aconseguir que l’Ajuntament suspengués les llicències d’obra nova durant un any, temps que consideraven suficient perquè s’elaborés el pla, i demanaven que el consistori apostés per la conservació de tot el casc antic. El 5 de novembre del 2010, aprofitant la celebració d’una audiència pública, l’AVV va lliurar al Districte les més de 1.000 signatures que havia recollit; junt a aquestes va lliurar un document en què es presentava la proposta d’un pla de protecció del casc antic. Al desembre es van suspendre les llicències d’enderroc i obra nova, suspensió que seria vigent fins el 23 de desembre de 2011.\nA principi del 2011 els tècnics de la Direcció de Serveis de Planejament de l'Ajuntament treballaven en la redacció de la proposta de MPGM** en un procés en què també hi prenien part les entitats veïnals. Aquesta havia d'incorporar la protecció dels elements arquitectònics que formarien part del Catàleg de Patrimoni i una acurada regulació normativa de l'edificació que hauria de fomentar el manteniment i la revitalització de l'estructura urbana del teixit edificat més característic. Aprofitant la MPGM, el Districte va impulsar també alguns plans en el nucli antic que havien estat inclosos en el Pla d’actuació, com l’arranjament de la Plaça Orfila i entorns. El 15 de desembre de 2011 la Comissió de Govern va aprovar inicialment la MPGM a l’àrea del nucli antic del barri de Sant Andreu, amb el suport d’ICV-EUiA i UpB (format per ERC-RCat-DCat) i l’abstenció del PSC i el PP, restant a exposició pública fins el 20 de març de 2012, alhora que es prorrogava la suspensió de llicències un any més, fins el desembre del 2012.\nL’àmbit d’actuació, de 72’03 ha, abasta el nucli històric de Sant Andreu de Palomar i està centrat en els sòls qualificats de zona de nucli antic de substitució de l’edificació antiga (clau 12 amb 18’34 ha) situada entre el carrer Gran i l’avinguda Meridiana i el carrer Concepció Arenal, llevat de l’àmbit situat entre els carrers de Pare Secchi i de les Monges, que està qualificat com a zona en densificació semiintensiva (clau 13b amb 21’13 ha) a l’igual que la situada entre el recinte de Fabra i Coats i el carrer de Pare Manyanet i les illes perimetrals que donen front als carrers de major amplada (en conjunt sumen 21’13 ha a més d’1’06 ha qualificada de 13a, intensiva). La inclusió d’aquestes zones es va fer amb la voluntat de garantir la coherència amb la seva continuïtat urbana i funcional.\nLa modificació fa un reconeixement del teixit qualificant de zona de nucli antic de substitució de l’edificació antiga Sant Andreu la major part de les illes que conformen l’àmbit del pla (clau 12sa) i les finques amb elements que formin o hagin de formar part del Pla especial de protecció del patrimoni (clau 12(p)), sumant ambdues 34’66 ha (48% de les zones).\nPel que fa la zona de conservació de l’estructura urbana i edificatòria (clau 15), que fins llavors només afectava l’entorn de la plaça Mercadal, s’amplia a aquelles edificacions amb tipologia tradicional*** (claus 15 i 15(p), amb 3’33 ha, el 4’63% zones). Es limiten les zones de densificació urbana (claus 13a, 13b i 13b(p), amb 4’28 ha i 5’94% de les zones) en les illes o part d’illes situades en indrets perimetrals que donen front als carrers de major amplada**** o que ja estiguin majoritàriament consolidades. Finalment, suprimeix les zones de transformació de l’ús existent a parcs i jardins urbans (clau 17/6), equipament i dotacions urbanes (claus 17/7 i 17/7(p)) i protecció de sistemes generals (clau 17/9), sumant 0’62 ha.\nEn relació els sistemes, la MPGM redueix la xarxa viària bàsica (clau 5)***** en 2’25 ha, introdueix les vies cíviques (clau 5b)****** amb una superfície conjunta de 0’67 ha, incrementa la superfície destinada a parcs i jardins urbans (claus 6, 6a i 6b)******* en quasi 1 ha, alhora que suprimeix la reserva de 0’09 ha de verd públic (clau VP). La reserva destinada a equipaments comunitaris i dotacions (claus 7, 7a i 7b)******** es redueix en 1’23 ha mentre que la dels protegits (clau 7b(p) s’incrementa en 1’56 ha. La reserva de 0’16 ha destinades a habitatge dotacional (clau HD/7(p)) es manté en la MPGM.\nAl carrer Gran de Sant Andreu, amb afectacions per realineació, es proposa una alineació no unitària; així, per al tram central, comprès entre el passeig Fabra i Puig i el carrer de Santa Marta, es reconsidera les afectacions en els trams en què les edificacions aporten valor i paisatge urbà tradicional; en la resta de trams de l’àmbit central es dóna una amplada genèrica de mida major seguint l’amplada i característiques de les edificacions dominants. Per a la resta de trams es manté l’amplada major dominant tot i mantenir les alineacions dels edificis protegits. Per al carrer de l’Ajuntament es reconeix el valor urbà de l’espai de carrer amb estreta desafectant-se el conjunt del front edificat situat entre les places Comerç i Orfila.\nEn el cas dels carrers Bascònia i Jorba es desafecten les parcel•les amb front al carrer Bascónia, al configurar un front homogeni però es mantenen les afectacions amb front al carrer Jorba a causa de la reduïda dimensió de les parcel•les i les escasses condicions d’habitabilitat (il•luminació i ventilació). En el cas del carrer Ruben Dario es desafecten les parcel•les afectades per una zona de transformació a vialitat per la homogeneïtat de les construccions així com per ser innecessària la reserva; es manté una certa ampliació de la Riera de Sant Andreu en el seu tram central per a donar-li la dimensió necessària per a la creació de l’eix cívic. En els casos dels carrers Agustí Milà Rovira Virgili i la plaça Nadal es proposa la desafectació per reserves d’espais lliures en les parcel•les que tenen habitatge mentre que en la resta es manté l’afectació de sistema d’espai lliure. Finalment, es desafecten les edificacions del Carrer Otger i del passeig Fabra i Puig afectades de sòl d’equipament. Són grups d’habitatges unifamiliars de característiques unitàries i caràcter tradicional.\nAmb el planejament vigent hi havia un total de 300 habitatges afectats i amb la MPGM es desafectarien 240 habitatges qualificats com a vials, zona verda o equipaments amb una superfície conjunta de 1’53 ha. D’aquesta manera continuaven afectats uns 60 habitatges, per bé que no tots estaven habitats. Respecte el catàleg, que tenia un total de 30 fitxes que incloïen conjunts i edificacions amb interès patrimonial, la MPGM proposa ampliar-lo amb la inclusió del conjunt del carrer Gran de Sant Andreu, 17 noves finques del carrer Gran i 71 noves finques de la resta de l’àmbit.\nDesafectacions Parcel·les Superfícies Habitatges\nEspai lliure 64 5.295 100\nEquipament 20 3.720 92\nProtecció sistemes 22 2.640 33\nVialitat 8 922 15\nTotal 114 12.577 240\nFont: Memòria de la MPGM, document d’aprovació inicial, pàgina 37\nNota: En el còmput no s’inclouen el conjunt de desafectacions de vialitat en els casos de realineació del carrer Gran de Sant Andreu o d’altres vials, ja que en bona part són afectacions parcials de la part frontal de les parcel•les i no afecten la totalitat dels habitatges.\nGestió i agenda de la MPGM\nHi ha un conjunt de propostes que pel seu desenvolupament requeriran la redacció d’instruments de planejament que completin amb detall les propostes. La MPGM estableix el seu àmbit i determina els aspectes bàsics. Delimiten 5 sectors de planejament subjectes a planejament derivat de millora urbana (SMU)********* i 6 àmbits d’actuacions aïllades (AA) per dotació i expropiació.\nEls redactors de la MPGM preveien que, per l’execució de les actuacions, seria necessari un termini de 10 anys dividits en dos quinquennis i es feia una avaluació econòmica de 21’65 MEUR de despesa, dels quals 19’63 es correspondrien amb els costos d’expropiació; en l’informe d’avaluació econòmica i financera********** es posava de relleu que la MPGM suposaria un estalvi d’aproximadament 44 MEUR en relació el planejament vigent.\nCostos (euros) Primer quinquenni Segon quinquenni Subtotal\nUrbanització 1.237.685 782.638 2.020.323\nExpropiació 10.861.286 8.771.430 19.632.716\nTotal 12.098.971 9.554.068 21.653.038\nFont. Avaluació econòmica i financera de la MPGM, pàgina 14\nReaccions al pla i al•legacions\nL’AVV de Sant Andreu, mitjançant un comunicat emès el mateix dia en que es va fer pública l’aprovació va manifestar sentir-se contenta amb aquesta, però decebuda perquè no s’havia desafectat la totalitat de finques habitades tal i com havien reivindicat llargament, amb el que no considerava que aquest fos el seu projecte tot i mostrar-se esperançada en què l’Ajuntament atengués les al•legacions que presentarien.\nA mitjans gener, en una reunió celebrada al Consell de barri entre afectats i representants del Districte, no hi hagué acords concrets sobre les demandes dels veïns, tot i que Raimond Blasi, regidor del Districte, va matisar que passat el període d’al•legacions es podien reconsiderar algunes de les afectacions. En paral•lel a la redacció de les al•legacions, van organitzar un seguit de xerrades i mobilitzacions. Així, en la xerrada informativa que va organitzar l’Ajuntament el 17 de gener, van iniciar la recollida de signatures d’al•legacions generals de totes les afectacions que es mantenien i van continuar penjant cartells amb el lema Salvem el nucli antic pels balcons i botigues del barri. L’11 de febrer van convocar una concentració a la plaça Orfila amb recollida de signatures i el 28 del mateix mes van fer una convocatòria a la mateixa plaça per a fer lliurament de les al•legacions al regidor; concentració que es va tornar a produir l’11 de març i en la qual van continuar amb la recollida de signatures. Les concentracions i manifestacions es van tornar a produir el 17 de març i el 20 d’abril.\nFinalment, entre veïns i les quasi 45 entitats van presentar més de 6.500 al•legacions a partir d’un model únic, distribuït per l’AVV, a més de les individuals, i van enviar unes 2.000 cartes per correu electrònic adreçades a l’alcalde de Barcelona, Xavier Trias.\nRaimond Blasi, regidor del Districte de Sant Andreu, en una entrevista publicada al diari mensual Liniasantandreu manifestava que les afectacions que restaven eren inevitables perquè hi havia connexions que eren necessàries com els eixos cívics entre el parc de la Pegaso amb Sant Andreu o bé el futur parc lineal amb Can Dragó. Davant la pregunta si el pla era millorable, va explicar que la realitat del poble havia canviat a l’igual que les necessitats i que ja no s’estava al segle XX sinó a la primera dècada del XXI.\nEl grup municipal d’Unitat per Barcelona, que havia votat favorablement a l’aprovació inicial, manifestava que la manca d’informació oficial al voltant del projecte havia estat un greu problema que va provocar inseguretat i tensió als veïns, per la qual cosa el 16 de febrer va presentar la proposta de creació d’una oficina d’atenció al ciutadana (OAC) del nucli antic de Sant Andreu amb el propòsit de garantir l’acompanyament adequat a les persones afectades. El grup municipal manifestava la voluntat de treballar cas per cas fins a resoldre satisfactòriament totes les afectacions.\nPer la seva banda, Alberto Fernández Diaz, líder del PP a l’Ajuntament, va manifestar a mitjans de març que forçaria la retirada de la MPGM si no s’augmentava la protecció de l’habitatge. Considerava que les afectacions suposaven un perjudici important per als veïns i un cost econòmic elevat per a l’Ajuntament amb cap benefici per al barri. El seu grup, que s’havia abstingut en la votació de l’AI, va presentar el 24 de febrer al•legacions a la MPGM, i destacava la desafectació de les més de 35 finques parcialment afectades del carrer Jorba per a crear l’eix cívic, el qual veien innecessari ja que és una zona residencial sense activitat comercial i no connecta equipaments singulars.\nEl 9 de març, el grup municipal d’ICV-EUiA, que havia votat favorablement a l’AI, va presentar al•legacions a la MPGM tot demanant al Govern municipal que escoltés les peticions dels veïns i es replantegés les propostes. Segons Ricard Gomà, cap del grup municipal, l’objectiu principal del projecte era la conservació i revitalització del nucli i defensava un model d’urbanisme que protegeixi els nuclis històrics de la ciutat.\nLa CUP de Sant Andreu també es posicionà a favor de la total desafectació del nucli antic i el 16 de març va presentar les seves al•legacions (27 en total). En elles destacaven la necessitat d’un urbanisme fet amb la participació popular i que tingui com a principal marc de referència la protecció del nucli antic, el teixit associatiu, el medi ambient i les classes populars del barri. Consideraven irrenunciable la preservació de l’ús residencial i demanaven la total desafectació del nucli antic, i tot i reconèixer la necessitat d’espais verds creien que es podien aconseguir sense malmetre cap habitatge en ús. Proposaven l’expropiació del solar situat entre els carrers Agustí Milà, Grau i San Hipòlit, que contenia un edifici en construcció aturat des de feia més de 6 anys i que trencava el conjunt tradicional de Sant Andreu per les seva grans dimensions.\nEl 20 de març el grup municipal del PSC, que s’havia abstingut en la votació de l’AI, va presentar les seves al•legacions, les quals recollien bona part de les demandes fetes pels veïns. En aquestes es proposava la total desafectació de les parcel•les incloses en els sectors Bascònia / Jorba i Riera de Sant Andreu / Ruben Dario al considerar que s’havien previst un seguit de vials innecessaris; proposaven per als patis d’aquests sectors la qualificació de verd privat, si s’esqueia. Desestimaven també l’eix cívic entre els carrers de Sant Hipòlit i Malats, desafectant així les parcel•les qualificades de vial. Consideraven que calia ser sensible a les demandes dels veïns i que el Govern municipal fes l’esforç d’invertir els recursos en rehabilitacions més que en expropiacions.\nLes al•legacions de l’Assoaciació de Veïns de Sant Andreu\nL’Associació de Veïns (AVV) de Sant Andreu de Palomar va presentar les seves al•legacions l’1 de març i les va estructurar en al•legacions de consideracions generals i al•legacions específiques (25 en total). En relació els eixos cívics, trobaven aquests innecessaris ja que consideraven que hi havia altres alternatives més naturals alhora que consideraven que amb el futur parc lineal (TRANSFORMACIÓ URBANA DE SANT ANDREU - SAGRERA) es cobririen les necessitats de zones verdes. Consideraven que les previsions de zones verdes es feien en sòls de reduïdes dimensions i que la morfologia proposada feia difícil el seu ús. Així mateix, tenint en compte que amb les seves demandes es reduïen les previsions de zona verda proposaven que aquestes s’emplacessin en indrets com les places Xandri i Marià Brossa, el nou carrer Grau, els eixamplaments ja executats del carrer d’Agustí Milà o el triangle format per la unió dels carrers Sant Ildefons, Cerdà i Rovira i Virgili.\nLes al•legacions específiques afectaven a tots els SMU i les AA 1 a 3 i AA 5 i 6 i a un seguit d’actuacions (18 en total) i en tots els casos demanaven que les parcel•les fossin desafectades i qualificades de residencial i en les que hi hagués patis, es preservessin com a verd privat per a evitar la seva edificació, o en alguns casos en què actualment l’ús era d’equipament (cas AA 3), se’l reconegués. En el cas del SMU-5 demanaven així mateix que es consolidés tot el front de la plaça Nadal i emplaçar-hi habitatge protegit al costat de la parcel•la mantenint la zona verda en l’espai restant, o en el cas de l’actuació als carrers Virgili-Sant Narcís-Cervera-Parellada, amb qualificació de zona verda, demanaven que les finques habitades fossin desafectades i en la resta d’illa s’hi situés part del sostre d’habitatge protegit encara pendent d’emplaçar.\nEn el cas del carrer de l’Ajuntament, per tal de mantenir la possibilitat d’ampliació de la seu del Districte, proposaven mantenir la qualificació d’equipament però només en part de la parcel•la amb front al carrer Malats (patis i coberts). Així mateix, per no perdre la resta de sòl d‘equipament, proposaven que es traslladés a l’AA-6, en el futur parc lineal o en l’estació de Sant Andreu Comtal. Una cosa similar proposaven per l’actuació dels carrers Montsec-Ignasi Iglesias, amb afectació per equipament. En aquest cas demanaven que la part corresponent al carrer de les Monges es desclassifiqués mentre que la resta es mantingués per a possibilitar l’ampliació del Sant Andreu Teatre (SAT); demanaven també que es traslladés la reserva per a equipament que es perdria amb la desclassificació a l’AA-6, en el futur parc lineal o en l’estació de Sant Andreu Comtal. Finalment, cal destacar l’al•legació a l’actuació proposada al carrer de Sant Mateu, en què hi ha unes parcel•les qualificades de residencial però que han estat arranjades com a vial. Demanaven que fossin reconegudes com a vial per a mantenir l’accés.\nA l’espera de la finalització de la tramitació\nA finals d’any l’Ajuntament -que inicialment havia previst fer l’aprovació definitiva el novembre- encara no s’havia pronunciat sobre la seva resolució. Davant el silenci de l’administració i del fet que el 20 de desembre s’aixecés la suspensió provisional de llicències, el grup municipal socialista demanava al regidor del districte que es comprometés a liderar la protecció del nucli antic de Sant Andreu i a fer seves les demandes dels veïns, així com a convocar de manera immediata un Consell de Barri per donar explicacions de la situació actual.\nMentrestant, a mitjans del mes de desembre, el web santandreudepalomar.wordpress.com es feia ressò d’un nou enderrocament d’una casa antiga que, tot i estar abandonada de feia molts anys, era de les poques edificacions del segle XVIII que encara restaven. S’havia sol•licitat la seva inclusió en el catàleg per a poder-la salvar però, finalment, va ser enderrocada ja que amenaçava ruïna. Des de la pàgina web es lamentava que, mentre l’Ajuntament no tirava endavant amb el procés de tramitació, s’anaven enderrocant cases que haurien pogut ser preservades. Així per exemple, quan encara no havia conclòs el termini de presentació de les al•legacions ja havien estat enderrocades dues edificacions del segle XIX i, mentre s’esperava la seva resolució, s’havia produït un nou enderrocament.\nTot amb tot, a finals del mes de desembre va transcendir la notícia que l’Ajuntament havia acceptat la major part de les al•legacions presentades pels veïns i la plataforma Salvem el casc antic però encara no hi havia una data per la seva aprovació definitiva.\nDistricte de Sant Andreu (2011): Memòria de la MPGM a l’àrea del nucli antic del barri de Santa Andreu. Document d’aprovació inicial.\nAjuntament de Barcelona, Districte de Sant Andreu (2007): Pla d’actuació del Districte de Sant Andreu, 2008-2011\n* Les principals afectacions viàries se situen sobre els eixos dels carrers Gran de Sant Andreu, Campeny, Sòcrates - Parellada - Eix de Pare Secchi i carrer d’Irlanda, prolongament del carrer Bascònia, carrers de la Riera de Sant Andreu- Sant Adrià i carrer d’Agustí Milà.\n** Redactat per Francesc Ragués, Lluïsa Morao i Sara Udina, arquitectes i Sònia Cobos, lletrada.\n*** Cas de les finques del carrer Bascònia, el carrer Baliarda o els entorns del passatge Sòcrates.\n**** Cas de l’Avinguda Meridiana o la Rambla de Fabra i Puig.\n***** Proposa eliminar bona part de les afectacions amb l’objectiu de conservar el teixit i adequar l’estructura viària a la realitat funcional del nucli antic (Informe de mobilitat, realitzat per Barcelona Regional i coordinat per Cristina Jiménez, cap d’Estudis de Mobilitat i Transport).\n****** Proposen els nous eixos en una zona densa i desproveïda d’espais verds configurant un recorregut que enllaça espais públics, l’eix Riera de Sant Andreu – Can Fabra – Església del Palomar i eix de Pegaso – Palmeres – Jorba.\n******* A la MPGM s’argumenta l’augment en base una ràtio baixa de zona verda/habitant (3’8 m²) alhora que posa de relleu la dificultat d’executar les previstes per estar localitzades en parcel•les amb habitatges construïts.\n******** En l’estudi i avaluació de les necessitats d’equipaments, realitzat per l’equip d’Activa Prospect, SL Maite Espinach (geògraf), Laia Pallejà (politòloga) i Sergi Cuadrado (geògraf), detecten la necessitat d’un centre obert, un casal d’infants i un de joves, una residència assistida per a gent gran i un centre de dia. Proposen l’emplaçament al carrer Doctor Balarí i a l’illa situada entre els carrers del Pont i Segre. Per a la seva concreció serà necessària la redacció d’un ple especial urbanístic.\n********* SMU-1 Agustí Milà / Dragó, SMU-2 Bascónia / Jorba, SMU-3 Riera de Sant Andreu / Renart, SMU-4 Riera de Sant Andreu / Ruben Dario i SMU-5 Rovira i Virgili.\n********** L’avaluació econòmica i financera i l’informe de sostenibilitat econòmica els va elaborar Barcelona Regional, coordinats pels arquitectes Erick V Valdez i Jordi Duatis.


Penedesfera » Panadons d’espinacs\n« EL SITGES D’AGAPITO CASAS ABARCA I DE JOSEP MARIA LLOPIS I DE CASADES.\nMontblanc-Vilanova i la Geltrú amb bici plegable »\nEls panadons són un altre dels menjars de la Quaresma, normalment es menjaven els divendres seguits d’un plat de bacallà i per postres… uns bunyols!! Què us sembla quin dinar més complet? Segurament molts de vosaltres no els coneixereu perquè més aviat són típics de comarques lleidetanes com ara l’Urgell, Pla d’Urgell, Segarra, Segrià, Noguera [...]\nAquesta entrada ha estat escrita per Bet i enviada el 25 març 2012 at 3:21 am classificada a Cultura popular i tradicional, Gastronomia, Pagesia, vins i caves, Turisme. Aquí tens l'enllaç permanent. Comentaris i trackbacks deshabilitats.


La Segona Revolució Industrial, també coneguda com a Revolució Tecnològica , va ser una fase d’industrialització ràpida entre finals del segle xix i principis del segle XX. La Primera Revolució Industrial , que va finalitzar a la meitat del segle XIX, es va veure marcada per una desacceleració en els invents importants abans de la Segona Revolució Industrial de 1870. Tot i que alguns dels seus esdeveniments característics es remunten a innovacions anteriors en la fabricació , com ara l’establiment. de la indústria de la màquina-eina , el desenvolupament de mètodes per a la fabricació de peces intercanviables, la invenció del procés Bessemer per produir acer i del sistema Solvay de producció del carbonat de sodi, etc.. La segona revolució industrial es situa generalment entre 1870 i 1914 (el començament de la Primera Guerra Mundial ).\nLa Segona Revolució Industrial va ser un període de ràpid desenvolupament industrial, principalment a Gran Bretanya , Alemanya i Estats Units , però també a França , Països Baixos , Itàlia i Japó . Va seguir a la Primera Revolució Industrial que va començar a Gran Bretanya a la fi del segle XVIII, que després es va estendre a Europa occidental i posteriorment a Amèrica del Nord. Es va caracteritzar per la construcció de ferrocarrils , la producció de ferro i acer a gran escala, l’ús generalitzat de maquinària a la fabricació, l’ús intensiu de vapor, l’ús generalitzat del telègraf , l’ús del petroli i l’inici de l’ electrificació. També va ser el període durant el qual es van utilitzar mètodes organitzatius moderns per operar empreses a gran escala a través de grans àrees.\nLandes (2003) destaca la importància de les noves tecnologies, especialment, del motor de combustió interna i del petroli, nous materials i substàncies, incloses les aliatges i els productes químics , l'electricitat i les tecnologies de la comunicació (com el telègraf , el telèfon i la ràdio ). Vaclav Smil va anomenar el període 1867–1914 "L'era de la sinergia" durant el qual es van desenvolupar la majoria de les grans innovacions, ja que les invencions i les innovacions eren basades en l'enginyeria i les ciències .\nConseqüències polítiques i socials[modifica]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Segona_revolució_industrial&oldid=22608490»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 gen 2020 a les 23:55.


Febrer serà el mes més cruel\nFebrer serà el mes més cruel0\n587 14/10/2009, 09:06 | Avui. Empar Moliner\nDeia l’AVUI de divendres que “un milió d’alumnes tindran una setmana de vacances el febrer del 2011 i cada família s’haurà de plantejar com s’ho fa per assumir-ho”. Segons la notícia, “el departament d’Educació assegura que hi haurà ajudes per a famílies i centres perquè muntin activitats, però no ho concreta”.\nLa veritat és que últimament, quan sento la paraula ajuda em poso a tremolar. A Catalunya, que t’ajudin, acaba significant el mateix que ser convidat a sopar i acabar pagant tu. Però de moment sóc optimista i m’ho crec, que hi haurà ajudes per a famílies i centres perquè muntin activitats.\nEl cas és que hi haurà qui podrà demanar vacances al febrer. I hi haurà qui no podrà; per tant, els equilibris que haurà de fer per col·locar els plançons no seran gaire diferents dels que ja feia al juliol. Però hi haurà qui no podrà ni pagar-se el casal, ni deixar de treballar. I a aquests em dirigeixo. Carnissers, adroguers, repartidors, tertulians, escriptors, taxistes, autònoms en general... L’única solució és muntar un casal a la feina. Aprofitem les ajudes que diu el govern que donarà. L’hem de muntar a la carnisseria, a l’adrogueria, a la furgoneta, al plató televisiu, al menjador de casa o al taxi. Estic segura que els clients ens sabran comprendre, perquè o bé també n’hauran muntat un, de casal, o bé ens duran els seus fills perquè els tinguem entretinguts mentre treballen.\nNo és tan greu agafar un taxi i que al darrere hi hagi un nen en una cadireta que diu que s’avorreix. O anar a la carnisseria i que hi hagi uns nens fent psicomotricitat amb uns monitors al magatzem de les llangonisses. O veure que els tertulians d’en Cuní parlen del cas Gürtel, del cas Palau de la Música o de qualsevol qüestió relacionada amb l’actualitat amb una criatura a la falda.


El Sinn Féin admet la dificultat de formar govern a Irlanda\nEls dos partits de l''statu quo' es neguen a entrar en converses amb els republicans\n3 min. Londres 14/02/2020 13:26\n651x366 Mary Lou McDonald, al centre de la imatge, amb els membres del nou grup parlamentari del Sinn Féin aquest dijous a Dublín / AIDAN CRAWLEY / EFE Mary Lou McDonald, al centre de la imatge, amb els membres del nou grup parlamentari del Sinn Féin aquest dijous a Dublín / AIDAN CRAWLEY / EFE\nEl Sinn Féin ha admès aquest divendres al matí que no podrà formar un govern estable a la República d'Irlanda veient els resultats de les eleccions de dissabte passat sense comptar amb la participació del Fine Gael (FG) o del Fianna Fáil (FF) en l'executiu. Però els dos partits tradicionals de l' statuo quo, de centre liberal i de dreta moderada, respectivament, s'hi han pronunciat en contra, juntament amb altres teòrics aliats de les esquerres.\nEl Fine Gael, de l'encara primer ministre en funcions, Leo Varadkar, va descartar la possibilitat diumenge mateix, quan tot just es començaven a conèixer els sorprenents resultats electorals, que han donat una victòria en vot popular als republicans per primer cop en la història del país. El Fianna Fáil, per la seva banda, ha rebutjat la possibilitat aquest dijous a la nit, després que es reunís la direcció executiva i tot el nou grup parlamentari, i aprovessin la proposta del cap del partit, Micheál Martin, de ni tan sols parlar amb els republicans.\nEl Sinn Féin ha acusat la formació de Martin "d'arrogància i imprudència" per ni tan sols voler obrir converses. Eoin Ó Broin, un dels negociadors republicans, ha assegurat aquest divendres que Micheál Martin està cometent un acte "del tot irresponsable" marginant els votants del Sinn Féin i suggerint la possibilitat d'un nou govern de "gran coalició [FF i FG] que ha estat rebutjat a les urnes".\nQuan els mitjans locals li han preguntat sobre com el Sinn Féin pot formar un executiu estable sense Fianna Fáil o el Fine Gael, Ó Broin ha dit: "No es pot". Finalment, doncs, els republicans comencen a renunciar al que la líder, Mary Lou McDonald, va assegurar que era la preferència del partit: un govern d'esquerres multicolor sense cap dels dos tradicionals partits.\nDijous vinent, dia 20, s'hauria de celebrar una primera sessió d'investidura. A hores d'ara no sembla probable que en surti un nou primer ministre. I cada dia que passi, les opcions s'inclinen més del cantó de Martin que no pas del de McDonald. Hi pesa molt més que la victòria popular en vots del SF el fet que el Fianna Fáil hagi obtingut un diputat més (38 i 37, respectivament) que els republicans en virtut del sistema electoral.\nL'ombra de la repetició electoral\nTot i així, unes noves eleccions no són cap alternativa remota. El líder del Fianna Fáil, Micheál Martin, així ho considera, entre altres raons per la resistència de destacats parlamentaris del seu partit a formar part d’una gran coalició amb el Fine Gael. Éamon Ó Cuív, diputat per Galway West, ha afirmat aquest divendres que “gent molt significada dins del partit”, inclòs ell mateix, s’hi oposa. Una coalició que, d’altra banda, hauria de comptar amb el suport d’un tercer grup, molt probablement el Partit Verd.\nLa possibilitat d’una repetició electoral tampoc no espanta als republicans. Així també ho ha manifestat aquest divendres Mary Lou McDonald: “Si hem de lluitar en unes altres eleccions està bé, les tindrem. Però el que hauria de canviar aquí és la mentalitat, el sentit del dret que ostenen [al poder] el Fianna Fáil i el Fine Gael, aquest dia s'ha acabat", ha dit.\nEleccions 2020 Irlanda


dicoel.es - Disseny i fabricació d'equips electrònics - Qualitat\nL'absoluta implicació de la Direcció de DICOEL en totes les facetes que afecten a la Qualitat, es fa extensiva a tota l'organització.\nD'aquesta manera l'excel·lència, tant en els processos com en el producte, constitueix un objectiu per a tots els departaments.\nFa més de 20 anys DICOEL té implantat un sistema de gestió de qualitat segons ISO9001. El 1995 va obtenir la seva primera certificació de l'SGC acreditat per Bureau Veritas.\nAmb l'ànim d'estar present en diferents sectors, des de 2018 DICOEL està certificada d'acord amb la norma ISO13485: 2016, per al disseny i fabricació de controls electrònics com a components de productes sanitaris.\nAquestes dues certificacions les podran descarregar en els següents links\nDESCARREGAR CERTIFICAR ISO 9001\nDESCARREGAR CERTIFICAR ISO 13485


L’Incasòl presenta la primera proposta de conveni per cogestionar amb els ajuntaments la zona de l'antic camp de golf\nUn detingut després d’encastar un cotxe per robar en una botiga al carrer Torrent de l’Alba\nL’Incasòl ha fet arribar a l’Ajuntament de Rubí i Sant Cugat una proposta d’esborrany de conveni de col·laboració entre els dos ajuntaments i l’Institut Català del Sòl (Incasòl) per establir el compromisos relatius als terrenys on s’ubiquen les antigues instal·lacions del camp públic del Golf Can Sant Joan, que són propietat de l’Incasòl. Aquests terrenys tenen una superfície de 80 ha, dels quals 57 ha són al terme municipal de Sant Cugat i 23 ha al de Rubí.\nLa proposta, de la qual ha informat l’Ajuntament de Sant Cugat, estableix la col·laboració entre aquestes tres administracions per dur a terme totes les actuacions necessàries per a la renaturalització de la major part dels terrenys, propietat de l’Incasòl, ocupats per les antigues instal·lacions del camp públic de golf de Can Sant Joan. També inclou unir esforços per tal que la ciutadania pugui gaudir d’aquest espai com a parc d’ús públic i els terrenys passin a ser majoritàriament de domini públic, mitjançant la transmissió als ajuntaments de Sant Cugat i de Rubí de forma gratuïta.\nD’aquesta manera, l’objecte d’aquest projecte és establir un marc de col·laboració que permeti en primer lloc renaturalitzar la major part de la finca on s’ubicava l’antic camp de golf i cedir l’ús d’aquests terrenys als ajuntaments de Sant Cugat i Rubí en la part que correspon a cada terme municipal respectivament.\nLa proposta també preveu obrir al públic aquests terrenys, qualificats d’equipament privat esportiu de golf en la part de Sant Cugat i de verd privat a Rubí, a més d’impulsar la transformació urbanística del conjunt de l’àmbit, que serà objecte del projecte de renaturalització. La modificació del planejament permetrà que la propietat dels sòls resultants puguin ser transmesos als dos ajuntaments.\nL’Institut Català del Sòl redactarà i executarà el projecte per a la renaturalització de la major part dels terrenys. L’òrgan públic considera que cal aplicar criteris de renaturalització de l’espai, establint els circuits necessaris per al trànsit i el gaudi de la ciutadania, incrementant la infraestructura verda i la connectivitat dels espais verds, amb l’objectiu de fomentar la biodiversitat i la seva conservació.\nTambé pretén millorar l’habitabilitat de les ciutats, facilitant la creació d’un parc urbà d’ús públic i minimitzar els costos de manteniment i conservació d’aquest espai.\nLa redacció i l’execució del projecte es farà amb la col·laboració dels tècnics municipals dels dos ajuntaments i es considera convenient obtenir el suport i la implicació de les entitats ciutadanes amb presència al territori, així com la col·laboració d’altres administracions i entitats del sector públic per a l’assoliment d’aquest objectiu, una de les demandes de la plataforma Reconvertim el Camp de Golf, que ha demanat de forma insistent poder formar part i ser informada de tot el procés.


L’artista italià Tano Pisano inaugura una mostra dins el cicle “Mar de fons” de Ca l’Arenas - Ajuntament de Mataró\nL’artista italià Tano Pisano inaugura una mostra dins el cicle “Mar de fons” de Ca l’Arenas\nLes noves exposicions s’han realitzat amb la col·laboració de l’Associació Sant Lluc per l’...\nLes noves exposicions s’han realitzat amb la col·laboració de l’Associació Sant Lluc per l’Art\nLa planta baixa de Ca l’Arenas presenta dissabte, 9 de juny, quatre exposicions realitzades amb la col·laboració de l’Associació Sant Lluc per l’Art de Mataró. El cicle, emmarcat dins la temporada expositiva “Mar de Fons”, s’allargarà fins al 28 d’octubre.\nLes exposicions ocuparan la planta baixa i s’aniran intercalant propostes d’artistes individuals amb col·lectives amb presència d’artistes locals i d’altres relacionats amb la ciutat.\nLa primera exposició, que obrirà el cicle el 9 de juny, és “Mediterrani” de Tano Pisano, reconegut pintor, escultor, ceramista i gravador italià arrelat a Palafrugell. Pisano combina el paisatge, fet amb la tècnica de l’oli i el guaix, amb dibuixos, ceràmiques i vistoses aquarel·les de mariscs i peixos. L’artista, sempre vinculat al mediterrani, ha presentat la seva obra a Itàlia, Suïssa, Dinamarca, França, Alemanya i sobretot a Catalunya. Per a Pisano, el Mediterrani és una cosa ben íntima: la seva mare és grega, ell és italià i viu a Catalunya Així, les ribes del Mediterrani conflueixen en ell, de llevant a ponent.\nL’altra exposició individual és una selecció de les marines del pintor de Sant Andreu de Llavaneres Josep Munné. La mostra, titulada “Obert al Mar” enllaça, tal i com s’ha fet fins ara a la Sala 1 de Ca l’Arenas, amb la presentació d’obres d’artistes vinculats amb la casa i, com en el cas de Munné, de deixebles de Jordi Arenas amb llarga trajectòria professional i reconegut prestigi. Es podrà veure del 24 d’agost al 23 de setembre.\nNatàlia Guerrero, F. Javier Pretel i Oriol Ribas van ser els tres artistes joves seleccionats a la col·lectiva Sant Lluc 2011. Cada sala comptarà amb l’obra d’un dels artistes que s’endinsa al Mar de Fons de Ca l’Arenas amb una proposta que estarà exposada del 13 de juliol al 19 d’agost.\nEl cicle de col·laboració amb Sant Lluc per l’Art es tancarà amb l’exposició conjunta de les mataronines Margarida March i Regina Puig. Les artistes dialoguen amb el blau i presenten “Dues dones i el blau”. March treballa la tècnica de l’esmalt i el gravat i Regina Puig presenta escultures i dibuix. Aquesta exposició estarà a Ca l’Arenas del 28 de setembre al 28 d’octubre.\nLa inauguració del cicle serà dissabte a les 19.30 h a Ca l’Arenas, i comptarà amb la presència de l’artista Tano Pisano.


Grada2019 – Pàgina 3 – GRADA\nTaller: El llibre, molt més que pàgines\nTaller: El llibre, molt més que pàgines Julius Wiedemann, editor de Taschen Quins passos, quines consideracions, quins condicionants, quins aspectes, i en definitiva, què es posa sobre la taula quan…\nÚltima hora: GRADA-CongrésGràfic accés lliure! L’aliança entre el Graphispag i el Col·legi Oficial de Disseny Gràfic de Catalunya ha fet possible que les conferències i les masterclass de GRADA siguin…\ncarles anadon dissenyador gràfic i director de projectes www.seriesnemo.com Per què fas el que fas? A vegades, a la vida, tens la sort de trobar el camí que t’agrada al…\nGRADA Saló de la Imatge i el Coneixement celebra la seva primera edició a Fira de Barcelona. GRADA és l’evidència del nou paradigma que el Col·legi Oficial de Disseny de…\nEn tres preguntes: Javier González Solas\nJavier González Solas Dissenyador gràfic Articles de l’autor Per què fas el que fas? ¿Potser perquè ningú m’ha dit que no ho faci? Què és el que et fa més…\nConferència: El procés infogràfic, la dada i la sorpresa\nEl procés infogràfic, la dada i la sorpresa Conferència – Fernando Baptista És editor sènior de National Geographic. Llicenciat en Belles Arts per la Universitat del País Basc. Ha impartit…\nDinamitzar dissenys en xarxes socials Conferència – Judas Arrieta Artista espanyol que sempre s’ha declarat com un creador influenciat per diferents cultures orientals. La seva missió és produir peces d’art…\nÀlex Gobern Dissenyadora gràfica www.morillas.com Per què fas el que fas? Perquè m’encanta treballar amb una matèria primera com la creativitat. Què és el que et fa més feliç d’aquesta…


Sant Boi, Mollet i Esplugues, reconegudes a nivell estatal per la seva aposta per la sostenibilitat - COAMB\nLa Fundació Fòrum Ambiental, amb el suport del Ministeri d’Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, ha reconegut a Sant Boi de Llobregat, Mollet del Vallès i Esplugues de Llobregat com tres de les ciutats a Espanya que més actuacions estan duent a terme a favor de la sostenibilitat i el medi ambient. Sant Boi ha estat reconeguda com la ciutat més sostenible, Mollet com la millor ciutat espanyola en eficiència energètica, i Esplugues per la seva tasca en educació ambiental.\nEn referència Sant Boi, el guardó la reconeix en la categoria principal com la ciutat més sostenible per la seva aposta global per la sostenibilitat, especialment concretada en el projecte “R que R sostenible”.\nPel que fa a Mollet, es reconeix la seva tasca en la gestió energètica i l’estalvi en l’enllumenat públic, l’eficiència energètica en els edificis municipals, les energies renovables i els indicadors de gestió energètica.\nI quant a Esplugues, ha estat reconeguda pel Programa d’activitats educatives complementàries de l’àmbit de l’Educació ambiental que es realitza a la ciutat des de fa més de dues dècades per ser referents en aquest apartat pedagògic.\nEn aquest enllaç pots consultar el llistat complet de guanyadors.


Cultius que creixen en l’aigua revolucionen l’agricultura del Baix Maestrat - À Punt\nCultius que creixen en l’aigua revolucionen l’agricultura del Baix Maestrat\nLes verdures cultivades amb aquest sistema necessiten fins a un 90% menys d'aigua i són més apreciades pels restauradors.\n14 de desembre 2020 - 21:12\nVerdures que no arrelen a la terra, sinó que creixen en uns tubs de reg, per on circula l'aigua amb els nutrients que la planta necessita. És el que es coneix com cultiu hidropònic i és el sistema que comencen a implantar alguns llauradors del Baix Maestrat. L'estalvi d'aigua i el creixement més ràpid de la planta són alguns dels avantatges que animen els agricultors a adoptar aquesta tècnica innovadora.\nJordi Anguera és un d'ells, està fent els primers passos en el cultiu hidropònic. Detalla a À Punt que amb aquest sistema es pot reduir fins a un 90% el consum d'aigua, a més la planta creix fins a un mes més ràpid i d'una forma més sana, perquè, com que no arrela a la terra, està lliure de químics. Amb el sistema hidropònic s'eviten també nombroses malalties que s'originen pel contacte de la planta amb la terra.\nAquestes circumstàncies aporten major rendibilitat al llaurador, no sols per l'estalvi en aigua o fitosanitaris, sinó perquè la planta es pot comercialitzar abans del final del cicle, un fet que valoren especialment els restauradors, perquè permet que les verdures es puguen mesclar millor, aguanten més temps en bon estat o resulten més cruixents.\nA més de tots aquests avantatges, els cultius hidropònics són més sostenibles i es poden cultivar fora de temporada.


Pàgina:Viatjes de Ali Bey el Abbassi (1888).djvu/37 - Viquitexts\nPàgina:Viatjes de Ali Bey el Abbassi (1888).djvu/37\ny de la tradició, mentres no s' oposin á la voluntat del soberá. Una vegada jutjat qualsevol assumpto per lo kaid ó kadí, no queda á las parts altra apelació que al sultá mateix, perque no existeixen tribunals intermediaris.\nLas viandas son abundants y baratas á Tánger; sobre tot la carn que es molt sustanciosa. Se fa excelent pá, de manera que 'l més ordinari no pot dirse que es dolent. L' aygua també es bona, encara que 'ls acueductes estan mal cuidats. No hi ha verdadera taberna pera vendrer vi; los cónsuls se 'l fan venir d' Europa.\nLas fruytas son excelents, y principalment las figas, melons y taronjas de Tetuan.\nL' aliment principal de tots los habitants del regne del Marroch es l' alcuscus, pasta composta no més que de farina ab aygua, la qual condensan fins á ferla bastant dura; després la tallan en trossets cilíndrichs com lo dit, acabat se reduheix á grans, disminuhint successivament los trossets y partintlos destrament ab la má. La pasta aixís dividida la deixan endurir, esposantla sobre draps blanchs ja al sol, ja al aire lliure. Pera courer l' alcuscus lo posan ab mantega en una especie d' olla, qual fons está plé de foradets; dita olla 's coloca sobre altra de més gran, en la qual los pobres no hi tiran sino aygua, pero la gent acomodada hi posa carn y virám. Posada al foch aquesta doble olla, lo vapor que puja de la de baix entra per los forats y cou l' alcuscus que hi ha damunt. Si hi ha carn en l' olla inferior, la serveixen en plat rodejada y cuberta d' alcuscus, lo qual forma també una especie de pirámide sense such ni brou de cap mena. Los grans del alcuscus quedan destriats y sense adherencia; se 'n fabrican de totas classes, desde 'l més fi que es com farinetas, fins al més gros que se sembla als grans d' arrós. Jo tinch aquest aliment per lo millor pera 'l poble, perque á la ventatja de ser fácil de ferse y trasportar, s' afegeix la d' esser en extrém nutritiu, sá y agradable.\nTot mussulmá menja ab los dits de la má dreta y sense forquilla ni ganivet, per la sola rahó de que 'l profeta menjava aixís. Aquesta costúm, que tant estranya als cristians, res te no obstant de repugnant ó incómodo. Després de totas las ablucions legals que fa'l mussulmá en lo trascurs del dia, y\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=Pàgina:Viatjes_de_Ali_Bey_el_Abbassi_(1888).djvu/37&oldid=99710»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 feb 2018 a les 18:40.


Recordar platges i marjals - El Periódico Mediterráneo\nRecordar platges i marjals\nHuí, quan vivim dintre d´una societat barretjada per distintes cultures, al nostre modest entendre creiem que tant la platja del Pinar i la del Gurugú, aquesta última alimentada per la fina arena de la platja del Pinar, són completament desconegudes per a la gent que ens ha vingut de fora, per no dir i també per a alguns paissans.\nA hores d´ara, tots plegats agarren els trastams per tal d´anar a estiuejar a la mateixa vorera de la mar. Aleshores les dolces remembrances dels allunyats records, fan precipitar la imaginació d´aquells temps on agrupats els amics de les alqueries i marjals, anàvem cantant i rient cap a la platja, corrents no fora que les sangrantanes i les formigues ens tragaren a ballar.\nDe fet, a la vinguda de la nit, quan ja mancava la marinada i encara no havia entrat l´oratge i la tardor que mai no ens deixava piular sota la coberta del vell emparrat, tothom buscava la frescor i la platja que amb el seu intens silenci, ens convidava com la llar a l´hivern. Cadascú s´ajuntava amb les seues colles i familiars i formaven colles a la mateixa vora de la mar, i mentre ens gaudíem amb gaubança i es cantava fort, semblava retornar a una nova vida. Les dones assentades a la fina arena, cantaven i reien, el mateix que si es trobaren dintre d´un bell sarau. Els joves menejant la sorra fresca, cadascú mirant a la seua respectiva xicona, fent veure que contemplaven les estrelles, ullejant la mar sentíem l´emoció d´una nova vida. Encesa nostra mar... amb les ones coronades d´espuma i el seu candenciós remor... plens de sentiments, amb la platja estaven cantant la Cançó del Bressol. Recordar és tornar a viure entre la platja i la marjal.


EL RISC DE MORT SOBTADA NO ÉS PRECISAMENT CAUSADA PER L’ESPORT | Mutualitat Catalana de Futbolistes\nEL RISC DE MORT SOBTADA NO ÉS PRECISAMENT CAUSADA PER L’ESPORT\nPer MCF · 24 març, 2021\nSón pocs els pacients que sobreviuen a una mort sobtada cardíaca que és molt freqüent, minoritària i no precisament per la pràctica esportiva. Malgrat tot, l’impacte de veure a un futbolista desplomar-se mort sobre un terreny de joc, fa pensar que la mort sobtada és qüestió només d’esportistes. Res més lluny de la realitat.\nPrecisament és tot el contrari. La mort sobtada és molt més habitual en persones que no fan esport. Ho diu un estudi publicat aquest passat mes de febrer en European Journal of Preventive Cardiology, en el qual s’ha apreciat que els esportistes, amb activitats físiques moderades, tenen un risc un 33% inferior de mort sobtada. Aquest percentatge arriba al 45 % quan es tracta d’un nivell esportiu elevat.\nEls investigadors de l’Hospital Bispebjerg, a Copenhaguen (Dinamarca) han assegurat, que per reduir el risc de mort sobtada cardíaca, en la línia de la Societat Europea de Cardiologia, per prevenir la malaltia cardiovascular s’aconsella la pràctica d’uns 150 minuts setmanals d’exercici amb una intensitat moderada, com a mínim.\nLa clau és el cor\nDarrere d’una mort sobtada, en la majoria dels casos, hi ha una malaltia cardíaca (com els casos de Jarque i Puerta). A Espanya es produeixen 30.000 aturades cardíaques l’any, la majoria d’elles són sobtades.\nL’arrítmia cardíaca sol estar darrere d’aquestes aturades, és a dir, per una alteració del ritme del cor. Aquest organisme vital, perd la capacitat de contraure’s d’una forma ordenada i eficaç, per la qual cosa deixa de batre. Aquesta arrítmia no sorgeix perquè sí, del no-res. El seu origen està en altres problemes cardíacs.\nEn persones majors de 35 anys, l’infart agut de miocardi és el més freqüent. En els joves es relaciona amb miocardiopaties, malalties que afecten el múscul del cor, o a la seva activitat elèctrica.\nLa principal causa de la mort sobtada és, de llarg, la cardiopatia isquèmica (malaltia de les artèries coronàries), responsable en un 80 % dels casos. La meitat de qui mor per un infart de miocardi ho fa sobtadament, i moltes vegades, en una quarta part, aquesta mort sobtada resulta la primera manifestació que la persona té d’aquesta malaltia.\nLes miocardiopaties causen el 15 % dels casos de mort sobtada i el restant, un 5%, una combinació de causes, des de cardiopaties congènites que afecten l’activitat elèctrica fins a malalties extracardíaques com embòlies pulmonars o hemorràgies intracranials.\nJa hem comentat que malalties congènites i heretades genèticament són la causa de la majoria de morts sobtades. Però la patologia més comuna, l’infart agut de miocardi, està més relacionat a factors de risc que depenen de l’estil de vida, com:\n• Consum de drogues\n• Hipertensió arterial.\n• Colesterol alt.\nEsport i mort sobtada\nEn moltes ocasions la Mutualitat Catalana de Futbolistes ha tractat aquest tema. La mort sobtada en esportistes especialment inquietant perquè passa en persones joves aparentment sanes. Aparentment, perquè la majoria dels casos succeeixen perquè aquests joves arrosseguen problemes cardíacs heretats i alguns desconeguts, que ho tindrien igualment si mai haguessin practicat exercici. Per això, des de les instàncies científiques i esportives, com des de la Federació Catalana de Futbol, es recomana als esportistes a fer-se reconeixements cardíacs, per evitar aquesta cruel patologia.\nA més, la majoria d’aquestes morts sobtades no es produeixen en esportistes, ni en atletes d’elit. Un 96 % dels casos passen en esportistes recreatius. La majoria a conseqüència de cardiopaties isquèmiques (65%). Afecta més als homes que a les dones, i tenen més riscs de patir-la els menors de 35 anys que practiquen futbol i majors de 39 que fan ciclisme i carrera a peu.\nLa mort sobtada, com diuen els cardiòlegs Serra Grima i Carreras Costa, no està relacionada amb esportistes sans, si no amb esportistes que accedeixen a l’esport ja malalt per alguna patologia congènita.


Sábado, 26 Mayo, 2018 - 22:30\nRitme & Soul Festival 2018! THE SICK BOYS - ANAUT - MANGO WOOD\nDesprés de cinc anys organitzant el Diegoestival, el Ritme & Soul es consolida a la ciutat en la segona edició del festival. Concerts d'una gran qualitat es concentren en una llarga nit on tornarem a fer vibrar la Nova Jazz Cava de Terrassa. El soul, R&B, ska, reggae,.. són el motor d'aquest festival que, organitzat per SoulSystem DJs, esdevé el referent de la música negra en directe a Terrassa.\nThe Sick Boys és una banda formada l'any 2013 per uns joves de Barcelona amants del Rock n'Roll i el Swing. Des de llavors han estat inundant els escenaris de Rock & Roll, seguint els patrons de Little Richard, Jerry Lee Lewis, Louis Prima i Stray Cats entre molts altres. Es tracta d'una banda amb un directe especialment enèrgic donant-li un toc personal a aquests estils tan clàssics. Transmetent un ambient festiu amb les seves composicions pròpies i deixant entreveure alguna versió a manera d'homenatge, els seus ritmes ballables i la seva posada en escena no deixaran indiferent a ningú.\nRoland Comas: Guitarra i Veu\nJordi González: Saxo, Harmónica i Veu\nRaul Castro: Trombó\nAndreu Ros: Piano\nVictor Herranz: Baix\nUna de les bandes referents del soul i r&b, ells són Anaut i ens presenten el seu tercer àlbum d´estudi “Hello There”. Després de “140” (2013) i “Time goes on”(2016), el grup reforma el seu peculiar còctel de soul, r&b, folk i rock, i afegeix altres elements buscant la mescla perfecta. En aquesta nova etapa, Anaut compta amb un so més profund, càlid i orgànic. Des dels seus inicis al 2013, en la efervescent escena de soul madrilenya, Anaut ha anat creixent i posicionant-se com una de les principals bandes de la nova fornada d’“American Music”.\nÉs un grup d'Early Reggae i Rocksteady amb membres de grups com Upsttemians, Einstein, Ready Getters, Rude Pride, Hypocondriacs, The crepitans, Free Mode, etc. El seu estil es centra en els sons més Oldies (antics) Jamaicans però amb una versatilitat que permet al grup tocar en directe tant com a banda com en acústic. Sent un grup amb una història curta, les seves files estan compostes per membres amb més de 10 anys d'experiència en festivals nacionals i internacionals, Lp 's, Singles, etc. La seva potent secció vocal recorda a diversos grups de finals dels 60 com Maytones, Versatiles, Kingstonians, Ethiopians, etc i la seva sòlida secció instrumental dota al grup d'un so antic molt característic.\nPreus i venda d'entrades:\nAnticipada Física 15 € Fins el divendres 25 nit! - Punts de Venda: Ateneu Candela - Bar Amics de les Arts - Soul Pub\nAnticipada Web 16 € fins les 20h del dissabte!\nObertura de portes i venda a Taquilla Dissabte 26 - 22h - 18 €


3 pensaments a “Imatge amb text / Text amb imatge”\nAntoni Font el 11 de maig de 2017 a les 11:56 ha dit:\nMufa aquest? si es aixi aniré a voltar!\nDins la conducta no genetica me crida molt la atenció els innovadors,els que no imiten,que son pocs,i els sans solen ser els genis\nGuillem Pont el 11 de maig de 2017 a les 16:07 ha dit:\nNo veus que fa cara de bon al·lot?. Hahahaha\nEn l’altre tema, pel coneixement que tenim, i descartat també “l’efecte Mozart” (per molta música que s’escolti no te perquè sorgir un geni), la imitació resulta tan necessària com convenient. Alguns dels “imitadors” provaran, si en tenen ocasió, de fer coses noves -d’aquí la transcendència de fomentar la creativitat, de possibilitar noves experiències i de no castigar l’errada. Dels qui tenguin oportunitat de fer “coses noves”, alguns pocs, potser, arribaran a la genialitat.\nEn tot cas la idea es podria aplicar a cada ser humà si entenem per genialitat fer quelcom diferent al que hom ha fet i ha vist fer tota la vida, no?. El desenvolupament de la pròpia creativitat.\nantoni font el 11 de maig de 2017 a les 22:26 ha dit:


Turisme Actiu | Vall d’Aran, Pirineus\nInici >> Què fer >> Turisme Actiu\nEl ràfting, l'escalada, les passejades a cavall..., son altres possibilitats per gaudir de un entorn privilegiat en el que guies especialitzats t'ajudaran a viure l'emoció de l'esport de la forma més segura.\nRutes eqüestres\tL'equitació és una altra activitat per a la que la Val d’Aran ofereix itineraris i enclavaments ideals per practicar-la, a més de l'escola d'Equitació... Llegir +\tRàfting\tQuan la neu es fon, els rius es converteixen en el medi ideal per descobrir i viure grans emocions.\tLlegir +\tPesca\tComença la temporada de pesca a la Val d'Aran. La pesca és una de les activitats més antigues que es practiquen a la Vall d'Aran\tLlegir +\tPitch & Putt\tEn el bellíssim marc de la zona d'influència del Parc Nacional d'Aigüestortes i Sant Maurici, en un marge del riu Garona de gairebé un quilòmetre de longitud i amb 9 forats.\tLlegir +\tVia Ferrada de les\tVine a conèixer la primera Via Ferrata de la Val d'Aran.\tLlegir +\tEscalada\tUna de les característiques de la Val d’Aran és que el 30 % del seu territori està per sobre dels 2000 metres, i tot i que bona part de les seves muntanyes estan colonitzades per prats alpins, també hi ha bones parets verticals on practicar l'escalada.\tLlegir +\tHidro-speed\tEl participant baixarà el Garona en contacte directe amb l’aigua: un descens divertit i emocionant.\tLlegir +\tCanoa\tEmbarcació de navegació en llacs, aigües braves i grans rius, manejada amb l'ajuda d'una pala.\tLlegir +\tDescens de barrancs\tAquesta activitat que consisteix en baixar pel cabal d’un riu (barranc o canó del riu). combinant la natació amb tècniques d’espeleologia i escalada per a salvar els obstacles naturals de la ruta també es pot practicar a la Val d’Aran.\tLlegir +\tAigües braves\tEl piragüisme, que consisteix en baixar amb una piragua per trams d’aigües braves o navegar en aigües tranquil·les envoltat d’exuberants boscos de ribera, és l’esport de riu més antic.\tLlegir +\tTir amb arc\tEl Tir amb Arc és un esport de precisió en el qual es desenvolupa una gran agudesa visual i capacitat de concentració.\tLlegir +\tParc de visualització de Fauna Aran Park\tProperament inauguració de la nova àrea ludica-educativa d'Aran\tLlegir +\tDestinació de Turisme Esportiu\tLa Val d'Aran ha estat una de les primeres destinacions catalanes en rebre el segell de DTE\tLlegir +\tConselh Generau d'Aran


Combatre la pobresa energètica, una prioritat per al govern municipal\nA VNG es realitzen auditories energètiques als domicilis de famílies derivades per Serveis Socials\nLa Regidoria de Serveis Socials, conjuntament amb la de Medi Ambient, porta a terme diverses iniciatives per pal·liar les dificultats d'algunes famílies per afrontar les factures dels subministraments bàsics\nA la sessió plenària de l'Ajuntament de VNG del passat 4 d'abril, el Grup Municipal de la CUP va presentar una moció pel compliment de la Llei 24/2015, amb accions específiques relacionades amb la pobresa energètica. La regidora de Serveis Socials, Gisela Vargas, va exposar aleshores com treballa el govern vilanoví per combatre la pobresa energètica.\nL'anomenada “pobresa energètica”, derivada de la crisi econòmica i social que patim des de fa anys, fa referència a les nombroses famílies amb dificultats per a afrontar les factures dels subministraments bàsics d'electricitat, gas i aigua.\nSegons la regidora, “Tot i que des dels serveis socials municipals s'atén cada persona com un tot, tenint en compte no només la pobresa energètica, sinó també les dificultats per pagar els aliments o la roba; les accions i els recursos destinats per l'Ajuntament de VNG per fer front a situacions de pobresa energètica són importants i han estat reconegudes per d'altres administracions com la Diputació de Barcelona”.\nEls professionals de serveis socials han rebut formació específica sobre pobresa energètica per part de l'Agència Local de l'Energia, i també sobre la llei 24/2015 de mesures urgents per afrontar l'emergència en l'àmbit de l'habitatge i la pobresa energètica.\nVNG disposa de l'Agència Local de l'Energia, un espai especialitzat per atendre qualsevol demanda de la ciutadania en general i, també, d'aquells ciutadans derivats tant pels serveis socials com per l'Oficina Local de l'Habitatge.\nVilanova i la Geltrú és una ciutat pionera pel que fa les auditories energètiques. A través del projecte “Sumem Energies”, promogut conjuntament per les regidories de Medi Ambient i de Serveis Socials amb la col•laboració de la cooperativa social ECOL3VNG i la Universitat Politècnica de Catalunya, es realitzen auditories als domicilis de ciutadans derivats per serveis socials per tal de detectar i modificar les causes de consums de subministraments inusualment elevats. Petites actuacions que poden anar des de modificar la potència contractada d'algun subministrament, fins a canvis tan senzills com l'arranjament d'una aixeta o la substitució de bombetes, accions que poden significar un estalvi de fins al 20% del consum.\nEl projecte “Sumem energies” compta per a aquest 2016 amb un pressupost de 20.000 euros, i inclou també els tallers d'economia domèstica que es duen a terme periòdicament per oferir informació pràctica sobre estalvi de recursos energètics, donant pautes per reduir la despesa en factures i consums.\nLa regidora de Serveis Socials explica que “Les persones beneficiàries d'aquestes auditories són usuàries de serveis socials, i hi accedeixen sempre derivades pels professionals que en detecten la necessitat. Al llarg del 2015, tothom qui ho ha necessitat hi ha pogut accedir, i amb un temps d'espera mínim”. El 2015 es van fer més de 50 auditories energètiques, i enguany la Diputació de Barcelona en finança 20 més, amb la qual cosa l'Ajuntament està en disposició de realitzar-ne fins a un centenar.\nA banda, destaca l'esforç del govern municipal per evitar talls en els subministraments, que aquest 2016 destinarà 110.000 euros en forma d'ajuts econòmics a les famílies més necessitades.\nL'objectiu del govern en l'àmbit de la pobresa energètica, diu Gisela Vargas, “és treballar amb seriositat, rigor i professionalitat, posant tots els mecanismes al nostre abast per reduir al mínim el patiment de les famílies en situació de pobresa a la nostra ciutat”.