Parròquies de Figueres: de gener 2017\nREFLEXIONS DEL PAPA FRANCESC\nEl Papa Francesc va concedir fa pocs dies una entrevista a “El País”, que va ser publicada el passat diumenge. Hi he trobat unes quantes “perles” que crec que val la pena de tenir-les present.\n“Llegint els Fets dels Apòstols hom hi constata que allà hi havia activitat, “lío”, moviment i contacte amb la gent. Ara tenim el problema de l’anestèsia, estem anestesiats per la mundanitat. Potser la malaltia més perillosa que pugui tenir un pastor prové de l’anestèsia, i és el clericalisme: jo aquí i vosaltres allà!\nLa pregària de Jesús en l’Últim Sopar és una pregària perquè el Pare ens guardi de la mundanitat. El que anestesia és l’esperit del món. Llavors el pastor es converteix en un funcionari”.\nA la qüestió de quines preocupacions té per a l’Església, el Papa respon: “ que l’Església no deixi de ser propera. Una Església que no sigui propera no és Església; és una ONG, o una organització de gent piadosa que fa beneficència,... La proximitat és tocar, tocar en el pròxim la carn de Crist! Mireu Mateu 25: “Tenia fam, presoner, malalt,..., sempre tocar el pròxim.\nQuan li parlen que a Lampedusa estava emocionat, el papa diu: “El símbol del nou Dicasteri de Migracions i Refugiats, és un salvavides de color taronja. En una audiència hi havia un grup que feien salvament al Mediterrani. Un del grup pren el salvavides i es posa a plorar, i em diu: No vaig poder salvar-la; i no tenia més de quatre anys aquella nena; es va enfonsar davant meu! Aquest és un símbol de la tragèdia que estem vivint. Que el Mediterrani sigui avui un cementiri, ens ha de fer pensar.\nHem de fer acolliment; i després ve el problema de la integració. Cada immigrant és un problema molt seriós. Fugen del seu país per fam o per guerra. I, la solució, s’ha de cercar allà!\nLa política d’acolliment té diferents etapes: acolliment d’emergència. Després cal començar un procés d’integració. Acollir i integrar. Perquè quan no hi ha integració es creen guetos.”\nQuan el periodista li recorda el Concili Vaticà II i els sofriments de Pau VI, diu: “El màrtir de la incomprensió va ser Pau VI. La meva encíclica “Evangelii Gaudium”, que és el marc de l’acció pastoral que vull donar a l’Església avui, és una actualització de l’”Evangelii Nuntiandi” de Pau VI. I el que millor va fer Pau VI va ser sembrar. La seva encíclica és el millor document pastoral del post-concili; i no ha perdut actualitat”.\nQuan li pregunten per la maquinària diplomàtica del Vaticà diu: “ Cal distingir entre els mitjancers i els intermediaris. El mitjancer fa ponts, que no són per a ell, son per que hi caminin els altres. I no cobra peatge. Fa el pont i se’n va. Mitjancers i no intermediaris. Fabricants de ponts”.\nSobre el tema laïcitat-religiositat, ben viu a Espanya, li demanen si pot deixar l’Església en una situació de marginalitat. Francesc diu: “Diàleg. Per favor, dialoguin! No s’insultin. No es condemnin mútuament abans de dialogar. No es pot concebre una política sense diàleg. Si tenen problemes, primer dialoguin!”\nFinalment un tema recurrent: el paper dels laics i de les dones en l’Església. Diu: “El tema és molt més important que una reivindicació funcional. El que m’interessa és que la dona ens doni el seu pensament; perquè l’Església és femenina, i és l’esposa de Crist, i aquest és el fonament teologal de la dona. Cal, evidentment, posar la dona al seu lloc dins l’Església, però també que la dona pugui donar a l’Església la originalitat del seu ser i del seu pensament”.\nI, la darrera pregunta i resposta, la transcric en l’original castellà:\n- Se le ve muy contento de ser Papa.\n- El Señor es bueno, y no me quitó el buen humor.\nMaterial per a la reflexió, i una bona ocasió per pregar pel Papa Francesc.\nMn Josep Taberner i Vilar\nAvui diumenge, a les 12, a la capella de Sant Pau de la Calçada, Missa solemne de l’Aplec amb acompanyament musical i cant dels Goigs.\nDesprés, sardanes i venda de les tradicionals flaones.\nSant Pau de la Calçada es troba a l’antiga calçada romana, on la tradició situa el pas de Sant Pau per evangelitzar les nostres terres. El lloc, tot i trobar-se als afores de la ciutat, està dins el perímetre de la parròquia de la Immaculada, que porta també associat el nom de sant Pau. D’aquesta manera els dos grans apòstols, columnes de l’Església, sant Pere i sant Pau, donen nom a dues parròquies de Figueres.\nDijous, dia 2 de febrer, festa de la Presentació del Senyor, es farà la benedicció de candeles a les misses habituals de la ciutat.\nDivendres, dia 3, hora de pregària per les vocacions, de 4 a 5 de la tarda, a la capella de la comunitat de religioses de Sant Josep. A les 6’30 de la tarda, al mateix lloc, pregària d’Adoració al Santíssim. Obert a tothom qui vulgui unir-se a la pregària.\nTROBADA DE LAICS I LAIQUES AMB MISSIÓ PASTORAL\nCada vegada són més abundants les Celebracions de la Paraula en absència de mossèn. Alguns laics i laiques que fa temps que han rebut la formació i fan aquest servei, han rebut el nomenament del bisbe per exercir aquesta funció en uns llocs i per un temps determinat, renovable. Són els laics/ques amb missió pastoral. Es preveu que més endavant aquesta missió es pugui ampliar amb altres serveis pastorals, com responsables de catequesi, de preparació per a sagraments, gestió parroquial, Càritas, malalts, joves, manteniment, economia, etc.\nEls laics i laiques que han rebut ja el nomenament, com també els qui es preparen o es volen preparar per dirigir Celebracions dominicals sense prevere i asumir responsabilitats pastorals, tindran una trobada conjunta dels dos arxiprestats de l’Alt Empordà, Interior i Marina, dissabte vinent, dia 4 de febrer, de les 11 a la 1 del migdia, als locals de la parròquia de Castelló d’Empúries.\nEl Vicari episcopal de formació, Mn.Joan M. Amich, farà una exposició sobre les conclusions de la trobada que es va fer a Girona el novembre passat amb seglars amb missió pastoral de tota la diòcesi i obrirà un diàleg sobre els diferents aspectes, teològics, litúrgics i pastorals a tenir en compte en aquesta tasca.\nEl diumenge 12 de febrer tindrà lloc el Curset Prematrimonial a l’Alberg de joventut “Costa Brava” de Llançà, adreçat a les parelles que volen celebrar el sagrament del Matrimoni en els propers mesos. Ja hi ha sis parelles inscrites.\nPer a inscripcions: parròquia de Sant Pere de Figueres (tf. 972.500325).\nMN. TABERNER A GÀMBIA\nMn. Josep serà aquesta setmana (del 28 gener al 4 febrer) a Gàmbia, visitant les comunitats que han rebut una ambulància i altres materials. Les misses i Celebracions de la Paraula estan assegurades.\n(Abraçada del Papa amb l’arquebisbessa primada de l’església luterana de Suècia)\nAquest any la Setmana de Pregària per la unitat dels Cristians té una significació especial, ja que se celebra el Vè Centenari de la Reforma protestant, iniciada quan l’aleshores monjo catòlic agustí Martí Luter va fer públiques a Wittenberg (Alemanya) les seves 95 tesis contra la venda d’indulgències i la corrupció a la Roma papal. Era l’any 1517, enmig d’un segle XVI on es vivia un règim basat en la unitat entre el papat i l’imperi. Luter va reaccionar oposant-se a la “compra” de la salvació que suposaven les indulgències i va introduir reformes significatives en la litúrgia, la teologia i la disciplina de les comunitats.\nLuter defensava la justificació o salvació per la fe i no per les obres, i afirmava que l´únic criteri per a la fe cristiana era la Sagrada Escriptura. Va tenir intuïcions que després la història ecumènica ha anat contrastant, com és la necessària reforma de l’Església com a organització, la importància de l’estudi de la Bíblia per part de tots els cristians, la visió de l’Església com a poble de Déu, posant l’accent sobre el sacerdoci de tots els fidels, la unitat en l’essencial de la fe i la llibertat d’opinió en altres aspectes...\nDesprés de moltes discussions i condemnes, Luter i els seus seguidors van ser excomunicats, alhora que les seves comunitats s’anaven estenent per tot Alemanya i després cap al nord d’Europa. Paral·lelament a Luter, tot i que sense identificar-se totalment amb ell, Zwingli (+1531) i Calví (+ 1564) constitueixen la segona branca de la Reforma. En el si del protestantisme van néixer altres esglésies independents o nacionals, la més important l’anglicana.\nTot plegat va portar a la divisió més important del Cristianisme, després del Cisma d’Orient, que a l’any 1054 havia separat catòlics i ortodoxos.\nL’Església catòlica va reaccionar a la Reforma luterana amb l’anomenada Contrareforma, que va tenir grans ombres (Inquisició, censura, prejudicis...) i grans llums (santa Teresa de Jesús, nous ordes femenins i masculins). La lluita entre protestants i catòlics, amb les guerres político-religioses, va ser d’una hostilitat mútua extrema, impròpia de dues esglésies considerades seguidores de Jesucrist.\nDes del segle passat, però, amb l’impuls del Concili Vaticà II i de la Federació Luterana Mundial, l’ecumenisme intenta fer passes d’apropament, més de caire ètic i espiritual que doctrinal. Hi ha diferències teològiques importants, com el culte catòlic als sants; el no reconeixement dels protestants a l’autoritat infal·lible del Papa; el concepte luterà de sagrament, restringit a baptisme i eucaristia; el matrimoni dels pastors luterans davant el celibat sacerdotal catòlic, o l’existència de dones pastores, amb accés a rang episcopal.\nEn la trobada ecumènica entre luterans i catòlics, que es va celebrar a Lund (Suècia) a finals d’octubre passat, i que iniciava l’any commemoratiu dels 500 anys de la Reforma, el Papa i el president de la Federació Luterana van pregar junts i van signar un document de col·laboració humanitària en defensa dels drets i la dignitat de les persones.\n“Catòlics i protestants –afirmà Francesc en aquesta trobada- hem de donar junts testimoni de la misericòrdia de Déu en el món d’avui, que la necessita molt”.\nEl Papa va reconèixer que “l’experiència espiritual de Martí Luter ens interpel·la a tots i ens recorda que no podem fer res sense Déu”. I va exhortar els fidels d’ambdues esglésies a “mirar amb amor i honestedat el nostre passat i reconèixer l’error i demanar perdó. Només Déu és el jutge”.\nAnem passant del conflicte a la comunió. De la discussió a la pregària en comú. De girar-se la cara a l’abraçada.\nEls mossens, diaca i religiosos amb càrrec pastoral del nostre Arxiprestat de l’Alt Empordà Interior tindran la reunió mensual dimarts vinent a La Salut de Terrades.\nFESTA I APLEC DE SANT PAU DE LA CALÇADA\nDimecres, dia 25, festa de la Conversió de Sant Pau, se celebra la missa patronal a les 12 del migdia, a la capella de Sant Pau de la Calçada.\nAplec.- I diumenge que ve, dia 29 de gener, també a les 12, a la mateixa capella, missa de l’Aplec de Sant Pau de la Calçada, amb acompanyament musical i cant dels Goigs.\nSant Pau de la Calçada es troba a l’antiga calçada romana, on la tradició situa el pas de Sant Pau per evangelitzar les nostres terres.\nEstem celebrant, del 18 al 25 de gener, la Setmana de Pregària per la Unitat dels Cristians, amb el lema “Reconciliem-nos. L’amor de Crist ens hi empeny (2Co 5,4)”. Com s’explica en l’escrit d’aquest Full, en aquest any 2017 s’escau el Vè centenari de la Reforma luterana.\nEn les misses d’aquest octavari preguem especialment per aquesta intenció.\nEstem preparant un acte ecumènic a la Immaculada el dimarts 22 de febrer a les 8 del vespre.\nDel 20 de gener al 24 de febrer, en sis divendres consecutius, Atenea ofereix una nova edició de l’Aula Oberta, enguany amb conferències d’experts en l’àmbit de l’educació. Divendres que ve, dia 27, a les 20 h, Francesc Torralba, director de la Càtedra Ethos de la Universitat Ramon Llull, parlarà sobre la “Passió d’educar”. El cicle de conferències té lloc a la sala d’actes Abdó Terrades del Casino Menestral Figuerenc.\nEstadístiques de l’any 2016\nEntre parèntesi: dades del 2015\nDissabte 28 de gener, reunió del Grup de Famílies a la Sagrada Família, per reflexionar l’Encíclica Laudato Si\nANIVERSARI DE LA PARRÒQUIA DE LA SAGRADA FAMÍLIA DE FIGUERES\nEn aquesta diada d’aniversari de la nostra parròquia voldríem tenir un record per al bisbe Jaume Camprodon, recentment traspassat, que el 22 de gener de 1989 va consagrar aquesta església. Ell va ser un pastor que feia olor d’ovella, un home discret, afable, de fermes conviccions, senzill i proper , i voldríem demanar-li que vetlli per la comunitat que s’hi reuneix i que pregui perquè aquesta parròquia sigui “llevat i ferment de la societat” com deia el nostre rector en el full parroquial de l’1 de gener.\nTambé volem recordar que l’Església de la Sagrada Família existeix gràcies a la col·laboració de moltes persones que, amb el seu esforç, amb les seves aportacions, amb la seva tenacitat van aconseguir fer-la realitat. Un bon inici per a una església que aspira a ser molt més que una construcció.\nCreiem que l’església en sí és un reflex de la comunitat que l’habita. Quins són els signes distintius de la nostra església? Què pot sorprendre o cridar l’atenció d’algú que la veu per primera vegada?\n· El Crist que es desprèn de la Creu per enlairar-se cap al Pare. Tota una declaració de fe en l’esdevenidor, en la Resurrecció.\n· La imatge de la Sagrada Família: Josep i Maria, amb cares de trets gairebé infantils, s’uneixen passant-se el braç per l’esquena i el nen dóna la mà a la seva a mare. Tots tres entrellaçats, una família unida que s’estima, que és una malgrat la diversitat dels seus membres.\nEl Sant Sopar de davant de l’altar, de colors vius i alegres,\n· amb un Jesús i uns apòstols negres, la dona de davant de l’ambó i els quadres de la capella del Sagrari, que són testimoni del lligam i del compromís de la nostra parròquia amb el pare Josep Frigola i amb la seva feina i el seu testimoniatge al cor de l’Àfrica.\n· Els vitralls, també acolorits, que només amb traços dibuixen imatges que expliquen històries.\n· El mural dels “nostres” missioners, que han dedicat la vida al servei dels més pobres i senzills, que han estat un exemple d’honestedat, de generositat i que ens inspiren com a models de seguidors Jesús que ens agradaria ser.\nTots aquests elements són signes d’identitat de la nostra parròquia, arrelada al barri i oberta a les persones.\nPotser els parroquians som pocs, però ben avinguts. En el moment de donar la pau, al final de les celebracions, es palpa aquesta relació especial que ens uneix. Tothom es coneix, uns s’interessen pels altres, hi ha un sentiment fraternal.\nEns cal sembrar amor als quatre vents, només així podrem ser llar d’esperança, hospital de campanya i lloc d’acollida i pregària per a tots.\nXERRADA DE DOLORS PUIGDEVALL\nDijous que ve, dia 19, a les 20’15 h,a l’Institut R.Muntaner de Figueres,\nxerrada i col·loqui amb la nova directora de Càritas Diocesana de Girona, Dolors Puigdevall, sobre el tema: “La caritat, imperatiu cristià”.\nOrganitza: Atri de Diàleg i Càritas de les parròquies de l’Arxiprestat Alt Empordà Interior. Obert a tothom.\nTROBADA DE PARES\nLa 3ª trobada de pares de la Catequesi d’aquest curs tindrà lloc dissabte que ve, dia 21, a 2/4 de 4 de la tarda, als locals de la Immaculada, amb el tema “El valor més gran”. La reflexió anirà sobre el valor de la persona humana i com educar els fills perquè aprenguin a valorar-se a si mateixos i a valorar justament les coses.\nDiumenge vinent, dia 22, Missa Familiar de la Catequesi, a les 11 del matí, a la parròquia de la Immaculada. El tema serà la crida als deixebles: “Jesús ens crida a ser amics seus”.\nDel 18 al 25 de gener se celebra la Setmana de Pregària per la Unitat dels Cristians, aquest any amb el lema “Reconciliem-nos. L’amor de Crist ens hi empeny (2Co 5,4)”. En aquest any 2017 s’escau el Vè centenari de la reforma luterana. En paraules del papa Francesc, hem de demanar “la gràcia de Déu per poder portar junts la seva Paraula al món, que està necessitat de la seva tendresa i la seva misericòrdia”.\nEn les misses d’aquest octavari pregarem especialment per a aquesta intenció.\nL’Observatori Blanquerna de Comunicació, Religió i Cultura de la Universitat Ramon Llull ha impulsat un mapa interactiu multimèdia de missioners/es catalans en el món, que vol fer conèixer el testimoni de vida i de fe d’aquestes persones que ho han deixat tot per anar arreu del món a anunciar la Bona Nova de Jesucrist. S’hi pot accedir a través del portat “missioners.cat”.\nDivendres, 20 de gener, a les 10 del matí, a la parròquia de Sant Pere, celebrarem la festa de Sant Sebastià, màrtir, amb una missa cantada i la benedicció de panets, que en acabar seran repartits als devots participants.\nLA MORT DE LA MARE\nLa matinada de dimarts ha mort la meva mare, la Júlia Vilar i Serra, a punt de fer els 96 anys. Encara el dia de Sant Esteve, a Celrà, va poder abraçar el seu primer besnét. Ha acabat els seus dies plàcidament a la residència on feia 17 mesos que hi vivia. Els tres fills l'hem estat vetllant aquesta setmana. Dimarts passat em deia: "És hora de marxar!". Gràcies a tots els qui la coneixíeu i l'heu estimat, en aquests darrers anys, els de Figueres, Llers, Pont de Molins,...\nL'enterrament ha estat el dimecres a les 12 del migdia a la nostra parròquia de Celrà, on ella va néixer el 28 de gener de 1921, i on vuit dies més tard, va rebre el sagrament del Baptisme. Aquest cap de setmana, a les misses de les parròquies que tinc encomanades, farem una pregària pel seu descans etern.\nMentre acabava les seves hores jo anava resant, i ella escoltava, el rosari que s’allargava tota la nit. I recordo que els meus primers passos van lligats als rosaris que a casa, els pares i germans resàvem quan es feia fosc: i el pare es treia la boina que sempre portava per protegir la seva calvície. Una boina que no es treia mai, ni davant el rector o l’alcalde, mentre passava el correu.\nEn canvi la mare, que sempre es treia el davantal quan algú trucava a la porta, no se’l treia per resar el rosari. I entre un Déu gran i un Déu familiar, vaig anar teixint la meva fe, heretada dels pares, i confirmada al seminari i en els quasi 43 anys de presbiterat.\nMn. Josep Taberner i Vilar.\nADÉU AL BISBE JAUME\nEl passat 29 de desembre vàrem acomiadar a la Catedral el bisbe Jaume Camprodon (1926-2016). No hi era de cos present, perquè havia donat el seu cos a la ciència. Com va explicar el bisbe Francesc a l’homilia exequial, en les últimes voluntats del bisbe Jaume, havia escrit: “Si a algú li sorprèn la decisió presa sobre el destí de les meves despulles mortals, sapigueu que ho he decidit com a aportació a la societat, de la qual he rebut tant, i com a gest de comunió amb el pa partit i compartit en la taula de l’Eucaristia”. I pel que fa a la missa exequial, escrivia: “Demano als responsables diocesans que sigui senzilla”.\nEl lema episcopal del bisbe Jaume, que cada bisbe pot triar quan és nomenat, era ”El Senyor ha ressuscitat”. I ell mateix va escollir el recordatori del funeral, una reproducció del quadre d’Eugène Burnand que recorda l’evangeli que es va proclamar a la celebració exequial, amb Pere i Joan corrent cap al sepulcre per cercar la veritat, per cercar el Senyor, com després correran per la terra per donar-lo a conèixer. Deia a l’homilia el bisbe actual: “Així també el bisbe Jaume ha corregut per les terres de Vic i de Girona per esdevenir testimoni del Senyor Ressuscitat i oferir-lo amb els seus dons per mitjà dels sagraments. La darrera paraula sobre la vida del bisbe Jaume no l’ha escrita la mort, sinó el Senyor Ressuscitat, a qui ha cercat, en qui ha cregut, a qui ha anunciat, testimoniat, celebrat i ofert”.\nEn el seu comiat o testament espiritual, el bisbe Jaume manifesta: “La fe és un regal de Déu que confio que m’acompanyarà fins al dia que aquest cos digui prou i em trobi cara a cara amb el Déu amor, en qui ja ara, si bé en el misteri, vivim, ens movem i som”.\nI acaba demanant perdó “per no haver revelat més clarament el rostre de Déu i de la proposta cristiana amb la paraula i la vida”.\nEls laics, religiosos i preveres de la nostra diòcesi hem viscut com un regal del cel la vinguda de Mn. Jaume Camprodon com a bisbe de Girona des de l’any 1973 fins al 2001. Dic un regal del cel perquè en aquella època el nomenament de bisbes es veia més aviat com un afer de la terra, amb interessos estranys a l’Evangeli. I ens arribava un mossèn evangèlic per agafar el timó de la nau gironina! I va ser un do de Déu perquè va coincidir amb els anys decisius de les nostres vides, tant pels que vam ser ordenats capellans per ell com per tota la gent de les parròquies que, en aquell temps d’obertura de l’Església al món, ens vàrem comprometre amb il·lusió en diferents tasques a dins i a fora de l’Església.\nL’escrit més recordat del bisbe Jaume és “Tornar a Natzaret”. Era l’any 1976, l’Església començava a deixar privilegis, i ell ja veia el demà dient que com a Església havíem de ressituar-nos al lloc originari, si volíem ser Bona Nova per a la societat que naixia. I aquest lloc originari és Natzaret. Escrivia: “Tornar a Natzaret no vol dir amagar-se. Jesús, a Natzaret, no s’amaga pas. Hi viu com qualsevol altre natzarè (...) Situada a Natzaret, l’Església es rejovenirà, aprendrà a ser del poble i podrà animar-lo a treballar amb una nova esperança”. I afegia: “L’Església tindrà credibilitat, no tant per les veritats que predica com per la vida dels qui hi creuen”.\nBisbe Jaume, ajudeu-nos a avançar per aquest camí.\nREPRENEM LA CATEQUESI\nPassades les festes de Nadal i Epifanía, i tornant a l’escola els alumnes, reprenem la catequesis a les parròquies.\nAmb els millors desitjos que aquestes festes de l’Encarnació del Fill de Déu ens hagin portat a tots un missatge de pau i de solidaritat per tot l’any.\nANUNCI DE LES FESTES DE L’ANY\nEl dia de l’Epifania s’ha proclamat l’anunci de la Pasqua i de les altres festes de l’any. Seguint el criteri repetit pel bisbe Jaume Camprodon (al cel sigui), el Nadal és el preludi de la Pasqua:\n“Així com ens hem alegrat en aquestes festes del Nadal de Nostre Senyor Jesucrist, ens alegrarem també en la gran celebració pasqual de la Resurrecció del nostre Salvador.\nAquest any la Quaresma que ens prepara per a les festes pasquals començarà el dia 1 de març, Dimecres de Cendra, i del 14 al 16 d’abril celebrarem amb fe el Tridu Pasqual de la mort i resurrecció del Senyor.\nEl dia 16 d’abril serà la Pasqua, la festa més gran de l’any. I al cap de cinquanta dies, el diumenge 4 de juny, celebrarem la Pentecosta.\nCada diumenge ens reunirem per celebrar l’Eucaristia, commemorant la resurrecció del Senyor; i venerarem també la memòria de la Mare de Déu en les seves festes, i la de tants germans sants i santes que ens acompanyen en el nostre camí.\nI ja al final de l’any, el dia 3 de desembre, iniciarem un nou any litúrgic amb el primer diumenge d’Advent de nostre Senyor Jesucrist.\nTots els dies són sants i bons si són viscuts en la gràcia de Déu”.\nCOL·LECTA DE NADAL PER CÀRITAS\nA la col·lecta de les misses de Nadal a favor de Càritas arxiprestal de l’Alt Empordà Interior es van recollir:\nImmaculada: 1.873’50 €\nPoble Nou: 418’00 €\nSant Pere: 1.316,00 €\nBon Pastor: 66,10 €\nSagrada Família: 556.00 €\nDECÀLEG PER UN ANY NOU\nM’ha arribat a les mans un decàleg sobre com el Papa Francesc voldria l’Església, i en concret les parròquies.\nSempre he cregut que el “fundador” de les parròquies va ser Sant Martí de Tours (316-397), el sant que recordem com a soldat romà partint-se la capa amb el pobre (vegeu les pintures tot just inaugurades a Vilarig), i també com a bisbe de Tours (França).\nMartí, nascut a Hongria va ser elegit bisbe de Tours el 371, i va dedicar la seva activitat pastoral a predicar als “pagus”, als pagesos de fora ciutat, i d’aquí ve la creació de les parròquies foranes, apartades de la ciutat episcopal. La seva festa és el dia 11 de novembre.\nDes del Col·loqui Europeu de parròquies (CEP), del que en formo part des de 2001 (Girona), i que aquest any que encetem en deixaré la co-presidència en el Col·loqui de Barcelona 2017, vull ajudar a viure el nou any tenint en compte aquests consells:\n1.- Cal una parròquia de portes obertes, pobre, senzilla, propera, acollidora, sincera, realista, que promogui la cultura de l’encontre i de la tendresa.\n2.- Per fer olor d’evangeli i no estar obsessionats pel moralisme, hem de ser una parròquia que va a l’essencial, centrada en Jesucrist, amb cristians convençuts i agosarats, amb esperit comunitari i missioner.\n3.- Tota l’Església ha de ser Hospital de campanya; la parròquia ha de guarir les ferides d’emergència, no condemnant mai els ferits de la vida.\n4.- Cal ser parròquia dels pobres, preocupada pel sofriment humà, profètica, que denunciï els ídols del nostre temps.\n5.- La parròquia ha de sortir al carrer. Una parròquia missionera, anant a les perifèries existencials del nostre poble, encara que això impliqui assumir els riscs de “patir accidents”.\n6.- Cal fomentar el diàleg amb tothom que s’acosti a la parròquia, sense discriminar els qui pensen diferent.\n7.- Ens cal una parròquia sense nostàlgies del passat. Una parròquia que aposti per la corresponsabilitat laïcal i que miri el futur amb confiança.\n8.- Els responsables parroquials (rector, consell pastoral, equip de pastoral,...) han de fer “olor d’ovella”, caminant davant, darrere i enmig del ramat.\n9.- Tota parròquia ha de formar part d’una Església viva, que sigui llevat i ferment de la societat; on els cristians puguin ser protagonistes.\n10.- La parròquia ha de ser casa i poble de Déu, i no pas una Organització No Governamental (ONG) pietosa. La parròquia ha de ser una “segona casa”, una llar de referència fraternal per a tothom.\nL’eslògan que aquest any tenim les parròquies de Figueres és: “SEMBREM AMOR ALS QUATRE VENTS”. Un missatge que lliga perfectament amb el decàleg que us transcric.\nDEFUNCIÓ DEL BISBE JAUME CAMPRODON\nEl dia de Sant Esteve al vespre va morir el bisbe emèrit de Girona, Jaume Camprodon i Rovira, als 90 anys. Havia nascut a la plana de Vic, a Torelló, el 18 de desembre de 1926. Després d’exercir com a prevere i Vicari de Pastoral de la diòcesi de Vic, va ser consagrat bisbe a la Catedral de Girona el 21 d’octubre de 1973, als seus 47 anys. Va venir per substituir el bisbe Narcís Jubany, quan aquest fou nomenat arquebisbe de Barcelona. Jaume Camprodon va ser bisbe de la nostra diòcesi durant 28 anys, fins al 2001, que fou substituït pel fins aleshores bisbe auxiliar de Barcelona, Carles Soler Perdigó.\nAgraïm al bisbe Jaume els seus llargs anys de dedicació al nostre bisbat i a les nostres parròquies. Van ser temps d’aplicació del Concili Vaticà II, coincidint amb la transició política a la democràcia, i ell ens va guiar sempre amb el seu to pastoral, proper, assenyat i evangelitzador. Descansi en la pau del Senyor i que des del cel ens ajudi en el nostre pelegrinatge.\nDivendres, dia 6, festa de l’Epifania del Senyor, dia de Reis, les misses seran com els diumenges. El vespre anterior, hi haurà les següents misses anticipades:\nSant Pere: a les 18 hores\nImmaculada: 20’30 hores\n(Abraçada del Papaamb l’arquebisbessa primada de l...\nANIVERSARI DE LA PARRÒQUIA DE LA SAGRADA FAMÍLIA D...


La Federació d'Entitats Locals de les Illes Balears (FELIB) es reunirà, primer, amb diputats i senadors de les Illes\n2 min. Palma 27/11/2017 14:08\n651x366 Reunió de la comissió de la FELIB. / FELIB Reunió de la comissió de la FELIB. / FELIB\nLa Federació d'Entitats Locals de les Illes Balears cercarà suports a l'Estat per fer un front comú que pressioni a Madrid amb l'objectiu d'eliminar la llei Montoro. Aquesta llei provoca que els romanents dels municipis no es puguin gastar i, per exemple, a les Balears hi ha 460 milions d'euros que es troben en aquesta situació. Els municipis volen poder fer ús d'aquests doblers.\nLa primera passa, però, serà reunir-se amb els diputats i senadors de Balears. El batle d'Alcúdia –la localitat amb més superàvit de les Illes (més de 50 milions)–, Antoni Mir, ha explicat que el romanent és "absurd" i no es descarta fer una trobada de batles a Madrid. De fet, se sol·licitarà a la Federació Espanyola de Municipis i Províncies (FEMP) que agrupi tots els ajuntaments de l'Estat.\nÉs una situació que afecta totes les localitats i a Espanya gairebé són 7.000 milions d'euros de superàvit. "No té sentit", exposa Mir. Sí creu que en tenia el 2012, però no ara que hi ha hagut una recuperació econòmica. Diu que hi havia ajuntaments que havien fet més despesa de la que podien, però que ara "no té sentit que el ciutadà tingui mancances, quan hi ha doblers al banc".\nAquesta setmana s'ha donat a conèixer que l'Estat no reformarà la llei ni la regla de despesa municipal perquè compta amb el superàvit local per rebaixar el dèficit de l'Estat.


El blog de música de la Cèlia: La importància de la música en el cinema\nJa fa dies que estem parlant de la música i el cinema, però mai havia fet un article especificant la importància que hi té la música. Perquè, ni que no ens n'adonem, la música té un paper fonamental i està molt relacionada amb les imatges. Si en un fragment de suspens hi posem música romàntica o música de comèdia, no farà el mateix efecte, ni de bon tros.\nHi ha un capítol de l'Atrapasons on entrevisten Xavi Capella, un compositor de música de cinema. Diu que la música és l'actor que la gent no veu, però que vesteix la pel·lícula i ajuda a expressar emocions. També fa que l'escena no se't faci tan llarga. Per expressar aquestes emocions hi ha vegades que s'utilitzen tòpics (melodies que ja s'han fet servir en altres pel·lícules i que, de tant de fer-les servir, ja es relacionen amb una emoció o sentiment; per exemple: la música de l'assassinat a la dutxa de Psicosi es relaciona ràpidament amb el terror).\nEl més habitual és que els compositors escriguin la música un cop la pel·lícula ja està muntada, però alguns, com Ennio Morricone, ho fan al revés: primer componen la música i després aquesta música s'utilitza en el rodatge per ajudar els actors a expressar les emocions.\nAbans us he dit que, depenent del tipus de música que posem en una escena, es poden transmetre unes emocions o bé unes altres. Doncs aquí en teniu la prova: a partir d'una escena de L'Orfenat, he posat dos tipus de música diferents a l'original, que és el primer vídeo:\nQuina versió us agrada més? Quina trobeu que és més diferent de l'original?\nPublicat per Cèlia Roig a 21:09\nMaria Coca 7 de maig de 2013 a les 21:54\nBona article Cèlia! El vídeo que m'ha agradat més ha sigut el segon (la versió 1), ja que no m'agraden les pel·lícules de por... Has fet molt bé de posar aquests vídeos perquè així ens adonem realment de l'importància que té la música en la imatge!\nCèlia Roig 8 de maig de 2013 a les 0:13\nMoltes gràcies Maria! :) Sí, realment ajuda molt a expressar el que vol transmetre el director!\nmusicaade 8 de maig de 2013 a les 17:37\nM'agrada la feina que has fet! I com diu la Maria és una bona manera d'adonar-nos del gran paper que té la música en el cinema.\nCèlia Roig 8 de maig de 2013 a les 20:15\nMoltes gràcies Adelaida! :)


Programes imprescindibles: Tot un món | El marcapàgines\n18 febrer 2013Publicat en Aula d'acollida, Context, General, Relats de vida, Reportatges\nEn antena des de l’octubre de 2004, “Tot un món” és un programa que treballa per l’enteniment intercultural i l’apropament a d’altres identitats que ja viuen entre nosaltres. Amb una audiència consolidada i amb un reconeixement important en l’àmbit de les persones, entitats i administracions que treballen per a l’acollida i la integració de la població nouvinguda, el programa ha recollit fins avui dos guardons: el Premi Francesc Candel 2007 i el Premi per a la Diversitat en l’Audiovisual, del 2009, en l’apartat de televisió.\nSi bé es troba ja en la novena temporada, a la qual s’està treballant per tal de desmuntar rumors i prejudicis (podeu llegir sobre l’estructura dels capítol ací), les temporades anteriors també han resultat d’allò més interessants i han tractat temes diversos, sempre relacionats amb la multiculturalitat.\nAixí, a les dues primeres temporades, el programa va abordar i va mirar de respondre les preguntes que la societat catalana es feia al voltant dels processos migratoris i, en particular, al fenomen de la nova immigració a Catalunya, i va donar a conèixer, després d’una recerca aprofundida i territorialitzada, les bones pràctiques, les problemàtiques i les formes de resoldre-les que aplicaven administracions, el teixit associatiu i les persones a títol particular.\nEn les dues temporades següents, “Tot un món” ha aprofundit en les experiències més personals dels processos migratoris i ha tornat a incidir en els temes principals del procés d’arribada, acollida i integració de les persones que han vingut a viure a Catalunya. L’equip del programa demostra ser conscient que, després de deu anys de creixement de la població estrangera a Catalunya, una part important dels nous ciutadans ja tenen trajectòries i experiències que els permeten parlar amb coneixement sobre el contacte amb la societat catalana. Igualment, la població autòctona pot valorar amb el mateix coneixement el que ha representat per al país i en el terreny més personal la nova immigració.\nLa cinquena tempor ada va buscar els espais comuns que s’han creat entre la població autòctona i la població nouvinguda. Els terrenys on, de manera natural, es produeix el bescanvi d’experiències, l’enriquiment a partir de la coneixença de realitats diferents, les situacions d’empatia, afectives…, en definitiva, retratar els moments en què la interculturalitat és un fet quotidià. Durant la sisena temporada el programa es va fixar en les expressions culturals de les persones que han vingut a viure a Catalunya d’arreu del món i que es manifesten en tots els àmbits de la vida del país.\nEn la setena temporada vam poder conèixer l’opinió sobre temes d’actualitat de persones immigrades a Catalunya els últims 10 anys. Vam poder saber què pensen els nous ciutadans sobre els debats que té la societat catalana i que també els afecten. “Tot un món” va plantejar diàlegs entre dues persones que han migrat des dels seus països a Catalunya per conèixer les seves idees, les visions del món actual, les preocupacions, els neguits i les esperances de persones i buscant els diferents punts de vista o les coincidències i divergències que tenien sobre un mateix tema d’actualitat catalana o universal.\nEn l’última temporada, es va mostrar la presència d’algunes de les prop de 300 llengües que es parlen a Catalunya, fruit de l’arribada, l’última dècada, d’un milió i mig de persones de més de 160 països d’arreu del món. D’aquesta manera el programa va donar a conèixer la riquesa de llengües que es parlen a Catalunya actualment i que molt sovint passen desapercebudes perquè els parlants d’aquestes llengües es dirigeixen als seus interlocutors en català o castellà o, en alguns casos, fent servir les llengües de colonització dels seus països (anglès, francès, espanyol…).\nDirigit per Carles Solà, impulsor també del projecte “Corresponsals de les migracions“, el programa s’emet a Tv3 els dissabtes i diumenges a les 14’15h o bé podeu veure tots els vídeos a la pàgina de Tv3 a la carta.\nTambé, a partir del programa la Fundació Jaume Bofill va crear el 2007 un material didàctic en forma de carpeta (que us podeu descarregar a la pàgina de la Fundació) que vol acostar el fenomen migratori a les aules, des d’un enfocament que defuig l’alarmisme i la falsa tolerància. El 2010 s’hi va crear la segona part d’aquest material, que incloïa una dimensió més socioafectiva.\nEs tracta, com podem veure, no només d’un material imprescindible per tal d’esborrar prejudicis i caminar cap a l’enteniment intercultural, sinó també d’una aposta necessària a la televisió pública per tal d’evitar brots racistes envers persones que són tan catalanes com el qui més.\nEtiquetes: acollida, cultura popular, identitat, Immigració, llengua materna, multiculturalitat, projecte, societat


Òpera electrònica hui en el Paranimf de la Universitat d’Alacant amb "Infanticida"Òpera electrònica hui en el Paranimf de la Universitat d’Alacant amb "Infanticida" - LOBLANC\nLa companyia La Infanticida actuarà demà dimecres, 12 de maig, a les 19 hores, en el Paranimf de la Universitat d’Alacant, on portarà a escena l’espectacle amb del mateix nom, Infanticida. Es tracta d’una original òpera electrònica creada pel dramaturg i director d’escena Marc Rosich i per la pianista i compositora Clara Peya. Tots dos han creat aquesta proposta inspirats en l’obra de Víctor Català (pseudònim que utilitzava Caterina Albert), La Infanticida, amb direcció de Marc Angelet i interpretada per l’actriu Neus Pàmies i el músic Gerard Marsal.\nNela acaba de cometre un crim. Està sola en una comissaria freda on ha d’explicar què ha passat i per què ha passat. La reconstrucció dels fets s’entremescla amb el seu món interior i ella mateixa repassa els detalls de la seua història en un intent de reviure-la, d’agafar-la perquè no s’escape, d’entendre què ha passat. La Infanticida parla d’una dona que intenta trobar una escletxa de llum en un món fosc i desolador. Un personatge que ha viscut una situació límit i que comparteix la seua experiència amb un públic que descobrirà la vida i les circumstàncies que han portat el personatge a assassinar el seu propi fill, per anhel de llibertat, per desig de trobar una manera de fer i viure pròpia. En paraules dels seus responsables, «Infanticida és un muntatge necessari… avui ens adonem que els clixés femenins i de feminitat continuen estant vigents i que la condició femenina comporta encara moltes limitacions».\nCaterina Albert, l’autora catalana nascuda en el segle XIX que signava com a Víctor Català\nInfanticida és una adaptació contemporània del monòleg teatral femení La Infanticida, escrit el 1898 per la catalana Caterina Albert, una autora que en la seua època es va veure obligada a firmar les obres amb el nom masculí de Víctor Català, arran, precisament, d’aquest text. Caterina Albert va ser nomenada guanyadora dels Jocs Florals d’Olot el 1898 per aquesta obra. L’escàndol va arribar quan el jurat va descobrir que l’autora era una dona. Llavors, i per qüestions socials de l’època, finalment es va decidir no concedir-li el premi. Com a resultat, l’autora va decidir no donar, emparada pel mateix nom, mai res més al públic. I així ho va fer: les obres posteriors ja les va firmar amb el pseudònim Víctor Català.


El Campello obre el termini del programa de conciliació familiar per a l'estiu\nL'1 de juny s'obre el termini de preinscripcions del programa de suport a la conciliació familiar, amb activitats estiuenques a part menors de 3 a 14 anys.\nLa regidoria d'Educació que dirigeix Dorian Gomis (PP), comunica que de l'1 al 15 de juny serà el termini de preinscripcions per matricular els nens al programa de suport a la conciliació familiar durant l'estiu, amb un ampli ventall d'activitats lúdiques, educatives i esportives que se succeiran de dilluns a divendres de 8 a 30 hores.\nAmb el suport de la Generalitat Valenciana, el projecte planteja una sèrie d'activitats de qualitat i gratuïtes per afavorir la conciliació, de manera que els nens i les nenes es diverteixin i aprenguin durant tot el matí mentre els seus progenitors compleixen el seu horari laboral.\nAixí, del 27 de juliol al 18 d'agost (per quinzenes), s'han programat activitats nàutiques per a nens de 10 a 14 anys, amb cursos d'iniciació a la vela, el caiac i paddle surf, a la platja de Muchavista de dilluns a divendres de 9 a 00 hores.\nL'1 de juliol arrancarà el taller intercultural i d'integració lingüística, que durarà fins al 26 d'agost. Serà a les instal·lacions del centre social El Barranquet, de dilluns a dijous i de 10 a 00 hores, per a nens de 13 a 00 anys, amb programes d'aprenentatge d'espanyol i valencià.\nDel 4 al 15 de juliol i de l'1 al 12 d'agost tindré lloc un campus tecnològic, a la Casa de Cultura de dilluns a divendres i de 8 a 30 hores per a nens de 14 a 00 anys. Es tracta d´un programa d´animació i creativitat a través del disseny d´apps, videojocs, robòtica i peces en tres dimensions.\nEl campament de cinema s'ha programat del 18 al 29 de juliol i del 16 al 26 d'agost, de dilluns a divendres de 8 a 30 hores a la Casa de Cultura. Es tracta de classes de direcció cinematogràfica, enregistrament de vídeo i interpretació.\nFinalment, del 16 al 26 d'agost, de 8 a 30 hores, per a nens i nenes de 15 a 30 anys, es reserva un programa de ludoteca i laboratori de contes, amb jocs, dinàmiques i contes. Serà al col·legi Pla Barraques.\nEl Campello acota 12 punts a les platges per a les fogueres de la 'Nit de Sant Joan'


Una nau en ruïnes acumula brossa al costat d'habitatges a Bonavista\nAspecte que ofereix l'interior de la nau, amb la brossa.\nEl PDeCAT exigeix que es netegi i es tanqui\nActualitzada 17/08/2018 a les 16:23\nVeïns de la zona coneguda com a Buenos Aires, al barri de Bonavista, viuen al costat d’una nau industrial en ruïnes on s’acumula gran quantitat de brossa i de residus de tota mena. Davant d’aquesta situació, el Partit Demòcrata (PDeCAT) va denunciar aquest dijous aquesta circumstància que fa molt temps que dura. Dídac Nadal, portaveu del Grup Municipal del Partit Demòcrata, va entrar pel registre de l’Ajuntament una sol·licitud dirigida a l’equip de govern, format per PSC i PP, per tal que «l’Ajuntament notifiqui a la propietat l’ordre de neteja i el tancament davant el focus de contaminació i el perill per a la salut pública que representa». Nadal considera necessari «el seu tancament».\nEl regidor va assegurar que «només cal apropar-se una mica a la nau abandonada per advertir el focus d’insalubritat que hi ha al seu interior». El portaveu del PDeCAT va indicar que la nau està ubicada al carrer 27, «a pocs metres de distància d’habitatges del barri». Nadal va lamentar que la nau «s’hagi convertit en un abocador on hi ha bosses de plàstic, roba, bidons, productes químics, menjar, neumàtics i porqueria de tot tipus». Nadal va denunciar que «el desinterès i la passivitat de l’equip de govern davant d’aquesta situació és incomprensible». El portaveu del PDeCAT espera que, «amb la màxima celeritat possible», l’Ajuntament «requereixi a la propietat la neteja i el tancament de la nau», va dir el regidor. En cas contrari, «reclamem que el consistori actuï subsidiàriament», va remarcar Nadal, i va recordar que «fa anys que els veïns es queixen de la presència de la nau».\nComenta el contingut : Una nau en ruïnes acumula brossa al costat d'habitatges a Bonavista


Taradell Bloc: de setembre 2010\nSilvia Alcàntara i la seva "Olor de colònia" al Club de lectura d'avui\nL'escriptora Silvia Alcàntara serà avui la protagonista a la Biblioteca Antoni Pladevall i Font ja que hi assistirà per conversar de la seva exitosa novel·la "Olor de Colònia" amb els participants del club de lectura.\n"Olor de Colònia" va ser un dels llibres més venuts el 2009 i va superar fins i tot la trilogia Millennium d'Stieg Larsson a les llistes del suplement Cultura de La Vanguardia (noticia). Tot i sortir sense gens de promoció, la novel·la va començar a funcionar gràcies al boca-orella i finalment se'n van vendre més de 25.000 exemplars.\nEl llibre d'Alcàntara evoca la vida d’una colònia tèxtil i les enverinades relacions socials cap als anys 50. Un incendi on hi mor l’escrivent dóna el tret de sortida a l’argument. Es tracta d’una novel·la de ficció, però basada en els fets viscuts per la pròpia autora, Sílvia Alcàntara, que va néixer i créixer en una colònia tèxtil del Llobregat.\nL'activitat començarà a dos quarts de 8 del vespre a la Biblioteca i es oberta a tothom.\nSilvia Alcàntara amb la seva novel·la\nNormalitat ahir a la tarda a la sortida de l'escola\nLa vaga general que es va fer ahir arreu de l'estat no es va notar massa al poble de Taradell.\nTots el comerços del poble van obrir amb normalitat i el Polígons van treballar totes les empreses, industries i tallers.\nEls equipaments publics com les oficines de l’Ajuntament, el Centre Cultural Costa i Font i la Biblioteca van obrir amb normalitat i sense registrar cap incidència.\nLes escoles també van funcionar amb força normalitat. L'escola Sant Genís de Taradell la vaga va tenir un seguiment nul, així com a les dues escoles bressol del poble. A les Pinediques només vuit mestres van secundar la vaga i alguns alumnes van deixar d'assistir a classe.\nA l'IES Taradell per contra, si que la vaga va ser secundada majoritàriament i s'hi van aplicar els serveis mínims establerts.\nL’altre punt on la vaga es va fer notar va ser el del Transport Public dels Autocars Prat que també va funcionar amb serveis minims a les hores punta.\nFinalment qui també va patir les incidències de la vaga va ser el mercat setmanal que es fa cada dimecres a la Plaça de les Eres. Només una parada, la de fruita, va oferir els seus productes als taradellencs.\nDiumenge es fa la XXXII Arrossada i Festa del Soci de l’Esbart Dansaire Sant Genís\nAquest diumenge la tradicional arrossada de l’Esbart Dansaire Sant Genís arriba a la 32ª edició i ho fa amb la realització d’una colla d’activitats al llarg de tot el dia.\nLa primera serà un esmorzar per tots els dansaires que es farà les 10 del mati al local de l’Esbart. Seguidament, a les 11, començarà una cercavila amb tots els grups de l’Esbart que recorrerà els carrers del poble.\nA les 2 del migdia es farà l’Arrossada al Centre Cultural Costa i Font. El menú consta d’arròs, botifarra amb patates, postres, pa i beguda i hi està convidat tothom sempre que prèviament hagi adquirit un tiquet a Can Vilaró. El preu de 11 euros pels adults i 7 per la mainada (fins a 7 anys) i cal portar de casa els plats, el got i els coberts.\nA la tarda es farà la Roda d’Esbarts Infantils i Juvenils que comptarà amb la participació i presentació del nou Grup de Veterans de l’Esbart de Taradell.\nTaradell Bloc estrena una pàgina amb l'agenda d'activitats del poble\nTaradell Bloc ha estrenat aquesta setmana una nova utilitat per tots els taradellencs. Es tracta d'una agenda d'activitats, fet amb el Google Calendar, mitjançant el qual podreu consultar totes les activitats que es fan a Taradell.\nPer accedir-hi ho heu de fer a partir del nou menú de pestanyes superior on hi trobareu la opció: "Agenda d'activitats". Una vegada a dins veure un calendari (imatge inferior) amb totes les activitats del poble.\nLa idea és que el calendari es pugui anar actualitzant entre tots, per tant si sou d'alguna entitat que organitzeu activitats tot sovint i ens doneu el vostre mail (ha de ser de gmail), us donarem els permisos perquè vosaltres mateixos pugueu introduir les vostres activitats al calendari.\nSi sou lectors del bloc i sabeu alguna activitat que no és al calendari, ens podeu enviar un mail a taradellbloc@gmail.com per fer-nos-ho saber o be deixar un comentari a sota del calendari. Cal que ens digueu el nom de l'activitat, el lloc, la data i l'hora.\nFotos de la Trobada de Gegants i Capgrossos d'aquest mati\nUs passem algunes fotografies de la Trobada de Gegants, Capgrossos i Grallers que aquest mati s'ha fet pels carrers de Taradell.\nEl grup taradellenc Supergreep, que aquest estiu ja va presentar la nova cançó d'en Tocasons, va presentar la cançó "Som el Patí Vic”, nou himne del club vigatà.\nLa presentació es va fer en el transcurs de la Diada del Club Patí Vic que es va celebrar diumenge passat a les instal•lacions de l’entitat esportiva i on es van presentar tots els equips.\nSupergreep és una banda que assaja a Taradell i que està formada pel guitarrista taradellenc i exlider de Parking, Oge Álvarez, que també és el cantant, en Sergi Gutiérrez, professor de l'Escola de Musica de Taradell que toca el baix i és completa amb la presència d’en Pep López i en David Costa, a l’altra guitarra i a la bateria.\nLa setmana vinent s'acaba el periode d'inscripcions per participar al taller de gimnàstica emocional que organitza l'associació Som Dones.\nEls tallers aniran a càrrec de la Júlia Mateo i es faran tots els dimecres d'octubre i novembre de 8 a 10 del vespre a la Sala Lluïssos del Centre Cultural Costa i Font.\nSi hi vols participar vés a Casa Marga abans del 30 de setembre. El cost del curs és de 30 euros a raó de 15 euros mensuals.\nLa Granja Castellets nominada per guanyar el Porc d’Or en la màxima categoria de “Diamant”\nFotografia del guardó\nEl proper 25 de novembre es celebrarà la Gala de lliurament dels Premis Porc d’Or que organitza l’IRTA (Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries), amb la col•laboració dels Laboratoris Pfizer i l’Ajuntament de Lleida.\nAquesta setmana la organització ha fet públics els noms de les granges seleccionades que optaran a guanyar els premis Porc d’Or de la XVII edició i en la màxima categoria, la de “Diamant”, la Granja Castellets de Taradell n’és una de les escollides juntament amb altres dues granges osonenques: la Granja El Clos de Santa Cecilia de Voltregà i la Granja Espadaler de Sant Quirze de Besora. La granja taradellenca ja va guanyar aquest guardó en l'edició del 2009 (noticia).\nEls premis Porc d’Or s’atorguen cada any entre tots els ramaders del sector porcí espanyol que remeten les dades de gestió tècnica de les seves explotacions al BDporc (Banc de Referència del Porcí).\nLes explotacions es divideixen en 5 categories diferents depenent del nombre de truges en producció, i cada categoria opta a tres premis en funció de diversos paràmetres. Les granges que tenen el grau més alt d’excel•lència també opten als dos principals guardons: el Porc d’Or de diamant i el Porc d’Or a la Màxima productivitat.\nEnguany s’han presentat 678 explotacions al concurs i fins a 85 granges diferents opten a guanyar premis en aquesta edició. Catalunya, amb 33 explotacions acumula 41 candidatures, mentre que Aragó li va al darrera amb 32. Les granges de Castella, Galicia, Murcia, Navarra, Valencia i País Basc també tenen opcions de premi.\nDiumenge es fa la XVII Trobada de Gegants, Capgrossos i Grallers\nImatge de la Trobada de Gegants del 2009\nAquest diumenge al mati es fa la XVII Trobada de Gegants, Capgrossos i Grallers pels carrers de Taradell organitzada per la Colla Jove de Geganters i Grallers de Taradell.\nDe les 9 fins a 2/4 de 12 del matí es farà la Plantada de Gegants a la Ronda dels Vilademany, a aquesta hora s'iniciarà la cercavila pels carrers de Taradell.\nLa rua sortirà pel carrer de la Batllia i seguirà pel carrer de la Vila fins a la Plaça, després agafarà el carrer del joc de la Pilota, el Domènec Sert i trencaran a Davant de Can Prat per anar cap al parquing de la carpa on es farà la presentació de les colles, el ball dels gegants i el comiat que està previst cap a 2/4 de 2 del migdia.\nCarrer de l'Era d'en Mero\nEl regidor d’urbanisme, Albert Ledesma, va explicar en el darrer ple que diversos carrers de Taradell, per culpa de problemes amb el clavegueram, necessitaven una reparació urgent i que s’ha decidit de fer-la ara.\nAquests carrers són el de La Granja, el de l’Era d’en Mero, el Jacint Verdaguer i un darrer que es troba a la urbanització de la Madriguera.\nDe moment s’han reparat i cobert de paviment a l’espera que s’asfaltin definitivament durant el mes de març aprofitant que una maquina ha de pujar a asfaltar diversos carrers de la Urbanització de la Roca.\nCarrer Jacint Verdaguer, tallat per les obres\n64.650 euros de subvenció per a les entitats taradellenques\nL’ajuntament de Taradell va aprovar per unanimitat, en el transcurs del darrer ple, l’atorgació de 64.650 euros de subvenció per les entitats esportives, culturals i socials de Taradell\nTot i que aquest any la intenció era assignar les subvencions via concurs i així es va explicar a les entitats, finalment no s’hi ha arribat a temps i aquest mesura, que és més complexa però més adequada, es començarà a aplicar a partir de l’any vinent.\nEs dona la circumstància que aquest any hi ha hagut la baixa de tres entitats, la qual cosa ha provocat un superàvit a l'Ajuntament d'uns 900 euros. També hi ha hagut 3 altes.\nEl resum de les subvencions és el següent:\nEntitats culturals: 25.800 euros\nConsell de Joventut: 15.000 euros\nEntitats esportives: 9.000 euros\nAssociacions de Comunicació: 5.500 euros\nAMPA d’Educació primària: 2.700 euros\nPatronat de la Vellesa: 2.000 euros\nAssociacions de veïns dels Barris: 1.400 euros\nAssociació Jubilats i Gent Gran: 1.200 euros\nAMPA d’Educació secundària: 1.300 euros\nAMPA d’Educació infantil: 900 euros\nAssociacions de Comerç: 800 euros\nEl CP Taradell inicia lliga i presenta equips aquest dissabte\nEl Club Patí Taradell debuta aquest dissabte a Primera Catalana. L'equip taradellenc enceta la lliga, jugant com a local, en un derbi comarcal contra el CP Manlleu. El partit es jugarà a dos quarts de deu del vespre. Mitja hora abans, el club aprofitarà per fer la presentació de tots els equips base que formen part de l'entitat.\nEl CP Taradell està integrat en el grup B de la Primera Catalana, després de baixar de Nacional Catalana la passada temporada. En aquest grup hi ha diversos equips osonencs, com el Manlleu, el CP Voltregà B, el CP Vic B i el CP Roda.\nAvui, a les 6 de la tarda, torna l'hora del conte a la Biblioteca amb la representació de "Amb Gossos i Gats" a càrrec de Rosa Pou.\nEls menuts que hi assisteixin podran escoltar contes i a més faràn un petit taller de dibuix, on podran dibuixar la seva mascota o el seu animal preferit.\nDissabte agafa el Bus Nit per tornar del Mercat de Música Viva\nAquest dissabte i en motiu del Mercat de la Música Viva de Vic, el Consell Comarcal i l'Ajuntament de Taradell, amb la col·laboració de l'Ajuntament de Vic, posaran a disposició dels joves del municipi un servei de transport nocturn per pujar a Taradell.\nEls autobusos sortiran de l'Estació d'Autobusos de Vic a les 4 de la matinada i portaran cap al poble a tots els joves que hagin fet previament la reserva o be a l'Ajuntament o be al Puntal.\nEl tiquet valdrà 3 euros i només el podran adquirir els nascuts abans del 31 de desembre de 1995. Les places són limitades i els organitzadors es reserven el dret de tancar el procés d'inscripció quan aquestes s'exhaureixin.\nExjugadors del Taradell celebren una trobada de germanor\nUna setantena de persones van participar aquest passat diumenge en una trobada d'exjugadors de la UD Taradell. L'acte va servir per recordar anècdotes i vells temps. Els participants a la trobada eren antics jugadors del club taradellenc dels anys anteriors i posteriors a l'ascens històric a Regional Preferent.\nLa jornada va comptar amb un partidet matinal, durant el qual molts dels integrants van poder tornar a cordar-se les botes de futbol. Tot seguit, els exjugadors, juntament amb les seves respectives famílies, van poder gaudir d'un dinar de germanor al local social del club.\nLa trobada va ser tot un èxit de participació i també va comptar amb integrants de la junta directiva d'aquells anys. L'objectiu dels impulsors de la iniciativa és realitzar una trobada d'aquests tipus cada any i anar-la obrint a d'altres jugadors que hagin passat per l'entitat taradellenca.\nLa UD Taradell inicia la lliga guanyant el Sant Feliu de Codines\nLa U.D. Taradell va encetar la temporada amb una victòria per 2 a 1 contra el Sant Feliu de Codines, aquest dissabte a la tarda. Els taradellencs, que militen a Primera Regional, van endur-se els tres punts d'un partit molt igualat.\nA la primera meitat les ocasions van estar repartides, però el Taradell va estar més encertat i es va avançar al marcador poc abans del descans en una rematada de cap de Pere Serra després d'un llançament de falta lateral. A la represa, domini taradellenc, que al quart d'hora va marcar el 2 a 0 en un u contra u de Jordi Grífols davant del porter visitant.\nSemblava que el Taradell tenia el partit controlat, però en una pilota rebotada el Sant Feliu de Codines va escurçar diferències als 20 minuts del segon temps. A partir de llavors, el marcador ja no es va moure, tot i que els taradellencs van disposar d'ocasions clares per ampliar diferències.\nDesprés d'aquest triomf, el Taradell jugarà aquest pròxim diumenge al camp del Sabadell Nord a les 12 del migdia.\nTaradell Bloc, finalista als Premis Blocs 2010. Gràcies a tothom!\nDivendres es van donar a conèixer els finalistes dels Premis Blocs Catalunya 2010 i Taradell Bloc va ser un dels escollits. Després d’una votació popular que ha durat tot l’estiu, aquest bloc va quedar en segona posició de la categoria de “Blocs Corporatius” . (veure classificació)\nA partir d'ara, la recta final per a l'elecció dels guanyadors dels Premis Blocs Catalunya 2010 correspon al jurat, que decidirà quin dels 10 blocs seleccionats de cada categoria és el millor d'acord amb els criteris de disseny, estructura, contingut, periodicitat, interacció amb els lectors. (veure finalistes)\nGuanyadors dels Premis Blocs 2009\nEl jurat d'aquesta edició està format per Ernest Benach (President del Parlament de Catalunya), Alícia Romero (Tinent d’Alcalde de l’Ajuntament de Mataró i presidenta del Tecnocampus), Judith Vives (periodista de Capgros Comunicació), Miquel Duran (Comissionat 2.0 de la Universitat de Girona), Dani Cortijo (guanyador edició passada), Teresa Ferriz (Responsable del programa Lletra de la UOC), Anna Nogué (subdirectora de l’Agència Catalana de Notícies, ACN), Jordi Iparraguirre (Director Fundació Punt.Cat), Marc Serena (guanyador edició passada), Albert Castellanos (President de Talència) , Àlex Araujo (professor del Tecnocampus de Mataró), Xavier Verdaguer (emprenedor, CEO d’Innovalley) i Trina Milan (Presidenta de STIC.CAT).\nAra un Jurat per l'entitat STIC.CAT, organitzadora del concurs, format per decidirà quin dels 10 finalistes de cada categoria s’emporta el guardó. L’entrega de premis es farà a Mataró el proper 1 d’octubre a les 8 del vespre.\nDes de Taradell Bloc volem agrair a tots els lectors l’ajuda que hem rebut de vosaltres al llarg de tot l’estiu. Moltes gràcies per tota l’estona que ens heu dedicat i per tots els vots que ens heu dona’t.\nVal la pena dir que aquest estiu hem trencat tots els registres de visites al bloc. El mes d’agost ha estat, amb 7.131 visites, el mes amb més visites des de que aquesta pàgina existeix. El juliol tampoc va anar malament i vam tancar amb 5.754 visites i amb el record de visites per dia que es va registrar el dia 19 de juliol amb 752 visites en un sol dia. En tot el període de votacions, que va del 17 de juny al 9 de setembre, aquest bloc ha rebut 16.380 visites de 6.185 maquines diferents i ha servit fins a 29.617 pagines . Gràcies a tots per la confiança.\nMés de 50 persones participen a la columna taradellenca de la Marxa dels Vigatans\nMés d'una cinquantena de taradellencs es van reunir ahir a la Plaça de les Eres per baixar cap a peu cap a Vic a participar en la Marxa dels Vigatans. Es tracta de la columna de Francesc Sans de Mont-rodon que és el tercer any que participa en aquesta marxa de torxes. Enguany han estat fins a 21 pobles els que hi han participat fent una multitudinaria marxa que es va iniciar a Bac de Roda i es va acabar a la Plaça de la Catedral.\nAqui en teniu algunes fotos més:\nLa U.D. Taradell debuta aquest dissabte a Primera Regional\nEl primer equip de la Unió Deportiva Taradell inicia aquest dissabte la temporada a la Primera Regional. Ho farà jugant com a local davant el Sant Feliu de Codines. El partit es juga a les 4 de la tarda, ja que aquesta temporada els partits a la Roureda es disputaran els dissabtes.\nL'equip, entrenat per l'exjugador taradellenc Jaume Serra, presenta moltes cares noves i molta joventut. Destacar que aquesta setmana s'ha produït una nova incorporació, ja que torna a la disciplina del club, Gerard Torrents, que ja formava part de l'equip la temporada anterior, però va iniciar la pretemporada amb la UE Tona.\nEl Sant Feliu de Codines és un equip nou a la categoria, després de l'ascens assolit la temporada anterior, però fa dues temporades ja va disputar la Primera Regional. L'objectiu del Taradell és la permanència, ja que aquest any hi ha reestructuració de categories i fins a 6 equips descendiran en el grup 4art de Primera Regional.\nEntra en funcionament la nova rotonda del barri de Mont-rodon\nFoto de la rotonda\nLa rotonda que des del principi de l'estiu s'estava construint a la carretera de Mont-rodon (BV-5306) a l'alçada de l'entrada del barri ja esta practicament acabada i els cotxes ja hi poden circular.\nLa rotonda era una petició que feia anys que feien els veins de Mont-rodon per fer menys perillosa l'entrada i la sortida a la urbanització. A banda del giratori també s'hi ha construit un pas de vianants i una voreta per tal d'unir el barri amb el cami ral que va cap a Vic. Una altra modificació ha estat la parada de bus que abans quedava a l'entrada del barri i d'aquesta manera s'ha pogut construir a la mateixa carretera, just després del pas zebra. El cost total de les obres ha estat de 382.000 euros.\nA Taradell enguany, la Diada tindrà la terra i la seva forma de treballar-la com a denominador comú. Varies activitats relacionades amb el món de l'horticultura i la jardineria confeccionaran un interessant calendari durant tot el mati.\nLes activitats començaran a primera hora del mati als exteriors de Can Costa i Font amb tallers de jocs tradicionals i una exposició de jardineria autòctona i optimització de recursos hídrics feta per Jardí Viu.\nA partir de les 10 del mati arrencarà el Mercat de la Terra que fins a les 2 del migdia estarà ubicat als afores de Can Costa, entre els jardins del centre cultural i la zona de ca l'iglesias. En aquest mercat s'hi podrà degustar productes de l'artesania alimentària de la nostra comarca.\nCap a 2/4 de 12 del migdia es farà una projecció explicativa i col•loqui sobre l'horticultura ecològica “Parades en Crestall - mètode Gaspar Caballero”.\nImatge del Mercat de la Terra que es va fer a Tona\nTot aquest mercat anirà acompanyat per la 15ª Trobada de Puntaires que des de les 10 del mati i fins la 1 del migdia mostraran els seus treballs i la seva feina als jardins del Centre Cultural Costa i Font.\nL'Esbart farà dues actuacions\nEn un altre ordre de coses, val la pena remarcar que hi haurà una bona colla de taradellencs que viuran la Diada a partir de la Dansa. Són els dansaires de l'Esbart Dansaire Sant Genis de Taradell que tindran dues actuacions al mateix dia.\nAl mati oferiran els seus balls a CastellBisbal i a la tarda dansaran a Vic, a dins de la clinica-residencia de les Josefines de Vic.\nEls ajuntaments d’Aiguafreda, El Brull, Malla, Muntanyola, Sant Martí de Centelles, Santa Eulàlia de Riuprimer, Seva, Taradell i Tona, amb el suport del programa de Dinamització de Gent Gran de La Mancomunitat La Plana, posen en marxa el nou curs de Tallers per a gent gran.\nEls diferents tallers s’iniciaran la 1a setmana d’octubre, amb una durada aproximada de 24 hores cada trimestre. Aquests estan finançats fonamentalment pels citats ajuntaments essent el cost pels participants de només un euro l’hora.\nPer participar als tallers que es realitzaran enguany: psicomotricitat, estimulació cognitiva (memòria), creativitat i noves tecnologies (informàtica), cal inscripció prèvia. Els interessats podran inscriure’s a:\nHora: de 15 a 16 hores\nLloc: Esplai Sant Jordi\nA l’Ajuntament (93.885.63.06)\nA la Mancomunitat La Plana\nDia: dimecres 15 de setembre Hora: de 12 a 13 hores\nHora: de 10 a 11 hores\nLloc: Casal d’avis El Puig\nDia: divendres 17 de setembre\nLloc: Associació de jubilats\nHora: de 9 a 10 hores\nLloc: Sala de Can Codina\nEls tallers per a gent gran formen part del projecte “Gent gran activa” de l’Àrea de Serveis Socials i Ciutadania de La Mancomunitat La Plana. Aquest projecte inclou, també, altres activitats d’animació sociocultural i dinamització adreçades a afavorir la participació de la gent gran en cada municipi.\nAmb l’objectiu de d’oferir una ocupació saludable del temps lliure, treballar per a l’autonomia i consolidar espais de relació social per a la gent gran, facilitant un envelliment actiu.\nFotos del curs de l'any passat:\nERC de Taradell organitza un acte cultural per la Diada\nEl proper dissabte 11 de setembre, a 2/4 de 8 del vespre, ERC de Taradell organitzarà un acte cultural en motiu de la diada nacional de Catalunya, que tindrà lloc a la Torre de Don Carles de Taradell.\nL'acte consistirà en un concert de cambra a càrrec d'un quintet de músics membres de l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya, i de la lectura de poemes catalans.\nAl final del recital s'oferirà coca, llonganissa i cava a tots els presents. En cas de pluja, es realitzarà a Can Costa i Font.\nTaradell s'integra en el Circuit Terra Endins amb la primera edició de la duatló del Bandoler\nEl pròxim 3 d'octubre es disputarà a Taradell la primera edició de la duatló del Bandoler. Es tracta d'una competició nova que s'integra dins el circuit Terra Endins de duatlons de muntanya.\nLa prova està organitzada per l'associació esportiva L'Enclusa, integrada per joves de Taradell i comarca per donar suport a esdeveniments esportius del municipi. La duatló començarà a les deu del matí de la plaça de les Eres, que també serà el punt d'arribada.\nEl recorregut, tot i que es manté en secret per no afavorir els participants, recorrerà llocs emblemàtics del terme municipal com el castell d'en Boix (on s'hi passarà dos cops, un a peu i un altre en btt), la collada de Mansa, l'Enclusa o el pantà de Taradell.\nL'arribada està prevista al voltant de la una del migdia. Durant tot el matí a la plaça de les Eres hi haurà estands dels col·laboradors de la prova i a l'IES Taradell hi haurà habilitat el servei de dutxes i neteja de bicicletes.\nEls participants es divideixen en tres categories: sub-23 (a partir de l'any 1988), veterà de 41 a 50 anys i màster (més de 50 anys). Han de completar un recorregut corrent i un altre en bicicleta de muntanya.\nLa prova forma part del circuit Terra Endins que comença aquest diumenge amb la primera prova a Sant Feliu Sasserra. En total hi ha deu curses (una al Berguedà i una al Bages) que finalitzaran el 13 de març a Centelles.\n- Duatló del bandoler\n- Circuit duatlons Terra Endins\nEn llibertat un veí de Taradell detingut per robar la bossa de mà a diverses dones grans\n(ACN).- El passat 27 d'agost, els Mossos d'Esquadra van detenir Abdelkhalek G., de 30 anys i veí de Taradell (Osona), per haver robat la bossa de mà a una senyora gran.\nSegons fonts policials, no es tracta d'un fet puntual ja que, almenys, se li atribuïen dos delictes més per la mateixa causa. El detingut tenia com a objectiu dones grans i actuava entre tres quarts de vuit i les nou del vespre.\nEls Mossos d'Esquadra buscaven aquest individu des del 6 de maig, quan, presumptament, va cometre un robatori a un bar de Taradell. El detingut va passar a disposició judicial i ha sortit en llibertat amb càrrecs.\nResposta a un comentari que es va publicar en aquest bloc sobre el camp de treball del Mas Can Pic\nFa uns dies en aquest bloc es va publicar un comentari anònim a la noticia de “Des de diumenge es fa un camp de treball, impulsat pels Tonis de Taradell” on es qüestionava la qualitat del camp de treball i dels seus organitzadors.\nEl comentari es va publicar en un inici però davant la queixa dels organitzadors del camp de treball i de la valoració dels fets de la gent de Taradell Bloc, aquest es va esborrar al cap d’unes hores.\nAquest cap de setmana hem rebut un parell de cartes de participants al Camp de Treball, que estan publicades en els dos articles inferiors, i que deixen palès que el camp va ser tot un èxit i que l’episodi del comentari va ser una acció totalment aïllada i desafortunada d’un participant ressentit.\nParticipant del camp de treball de Can Pic\nCom a un dels participants del camp de treball de baster, carreter, i teatre de carrer organitzat per Mas Can Pic a Taradell, m'agradaria informar de la qualitat de la casa, com del tracte rebut per tots els monitors i de la gran experiència que he pogut viure durant aquests dies.\nHan estat els millors dies amb diferència de tot el meu estiu, i tot ha estat gràcies al gran treball realitzat tant pels monitors del camp de treball com per Mas Can Pic.\nM'ho he passat genial i he disfrutat com feia molt que no ho feia. Hem treballat al restaurant i cuidant la col•lecció dels Tonis de Taradell, i també hem participat en la Festa Major del poble, que per a mi personalment ha estat el millor de tot.\nTambé hem tingut l'oportunitat de treballar amb nens i nenes petits, i la sensació que es sent quan un nen et somriu perquè l'has fet riure o s'ho està passant bé amb tu no té preu.\nRecomano de tot cor que aquest camp de treball segueixi endavant tal com és ara mateix, ja que és gairebé immillorable i val moltíssim la pena.\nAlberto Meseguer Donlo\nFa uns dies es van enviar un comentari a aquesta web en el que es deixava el camp de treball de Mas Can Pic a l’alçada del betum.\nEn el comentari deia que aquest estava escrit en el nom de tots els integrants del camp de treball. Doncs be, jo soc un dels integrants del camp de treball i estic aquí per dir: primer que el que s’explica del camp de treball es totalment fals, tant els monitors com les instal•lacions han estat a un nivell molt alt; les habitacions, el menjar, les condicions higièniques i els voltants estaven en perfecte estat de revista.\nEn segon lloc, comentar que el que ha escrit aquest comentari ha violat el dret de llibertat d’expressió meu i dels meus companys ja que cap de nosaltres vam escriure aquest comentari.\nPer acabar, comentar que la persona que va escriure això va utilitzar un nom fals per mantenir-se a l’anonimat. Jo no faré el mateix, sigui qui sigui el que ha escrit aquest missatge, la seva intensió no ha estat transmetre’ns una realitat, sinó fer mal a tot l’equip que va organitzar el camp de treball.\nSom Dones organitza tallers de gimnàstica emociona...\nLa UD Taradell empata a 1 al camp del Sabadell Nor...\nLa Mancomunitat organitzarà Tallers per a gent gra...


Stavanger – Quaderns de Viatge\nBy Josefina Pino On 18 desembre 2017\nStavanger, dilluns 5 de juny de 2017\nEns llevem d’hora perquè el vaixell arriba a les nou a Stavanger i el Fernando, la Lidia, la Berta i jo no tenim res preparat. El Josep Mª i l’Àngels han comprat un paquet de 5 excursions per aquests dies que estarem pels fiords i avui en tenen una. Hem quedat per esmorzar a les vuit i des de la barana veiem com el vaixell s’ha aturat davant de Gemle, la part vella de la ciutat, un barri de boniques cases blanques. Sortim una mica mes tard de les nou i només sortir entrem al Centre d’Informació de la ciutat que ens diuen que l’excursió en vaixell al fiord Lysefjord ja no ens a la poden vendre, que es massa tard i hem d’anar directes al vaixell. No esta gaire lluny i tenim temps d’anar-hi, comprar el passatge i marxar. L’excursió es molt maca, el fiord Lysefjord va esser tallat per l’acció dels glacials de l’Edat del Gel. Te 42 Km d’extrem a extrem i esta bordejat per parets que cauen en vertical. Es un terreny inhòspit i esta poc poblat. Veiem salts d’aigua i el magnífic Preikestolen (El Púlpit), un penya-segat amb formació rocosa plana que te una caiguda vertical de 600 m. Hauria estat millor pujar-hi, però veure-ho des de baix ha estat molt be. El vaixell ens ha costat 490 kr (uns 55 euros) per persona, la Berta gratis. A la tornada a Stavanger la Lidia i el Fernando se’n van a dinar al vaixell i la Berta i jo mengem una mica i anem a donar una volta. Stavanger es una ciutat prospera gracies al descobriment de petroli al mar del Nord que la ha fet créixer en aquests últims anys. En el segle XVIII vivia de la sardina noruega, “l’sprat”, i la seva conservació i avui es l’or negre.\nVeiem la Valberg tower (1853), una antiga torre d’observació de la ciutat que tenia la funció d’avisar si hi havia algun incendi. Actualment es una torre de rellotge i un museu. Ens acostem a les pintoresques cases de color del carrer Ovre Holmegate que son fruit de l’idea d’un perruquer que fa uns anys va proposar per alegrar aquestes cases que s’havien construït sense cap gracia després de un incendi al 1860. Els carrers estan empedrats i amb el sotragueig la Berta s’adorm després d’haver pujat a totes les estàtues que s’ha anat trobant i que no son poques. Ens topem amb el Museu del Petroli que esta en un ed ifici de disseny molt modern. Al Port Vagen hi ha boniques cases que antigament eren magatzems de peix i sal i que s’han convertit en bars, restaurants i botiguetes molt agradables.\nLa Catedral (Damkirke) de San Swithun (1.150) d’inici romànic i reconstruccions parcials posteriors gòtiques i barroques, es luterana i es troba al centre de la ciutat. S’ha de pagar per entrar tot i que hi ha unes hores en que la entrada es gratuïta. Al costat hi ha el llac Breiavatnet de dimensions considerables i ple d’aus. en aquest parc hi ha la estàtua enorme d’un cocodril que es la delícia dels nens.\nTorno a la caseta d’informació i em poso al dia amb el seu wifi gratuït. Per acabar la visita la Berta i jo anem a passejar pel Gemle, el vell Stavanger amb les seves casetes blanques, molt agradable. Entrem a la botiga del Museu de Conserves, però no pas al museu.\nEl Josep Mª i l’Àngels també han donat una volta per la ciutat i han fet una excursió a l’Abadia Medieval d’Utstein (s XII), un dels monuments mes ben preservats de Noruega a l’illa de Monteroy. La carretera passa per un dels túnel mes llarg i profunds del mon, sota el nivell del mar. Va ser la residencia del rei Harold Fairhair, del rei Magnus Lawmender i després va ser donat als monjos de St Olav que van establir i construir un monestir agustí. A mitjans del segle XVIII es va remodela en un estil senyorial danès i actualment obra les portes a cursos, congressos i concerts.\nTambé van a Sverd i fjell (Espases de la muntanya) situat al fiord Hafrsfiord a les afores de Stavanger. El monument va esser fet per l’escultor Fritz Roed e inaugurat pel rei Olaf V de Noruega al 1983. Les espases tenen 10 metres i estan incrustades a la roca. Commemoren la Batalla de Hafrsfiord del 872 on el rei Harold Fairhair va unificar Noruega sota la corona. L’espasa gran representa a H arold i les petites als reis vençuts.\nEntrem al vaixell a les cinc perquè la Berta pugui anar al Guppy Club i jo me’n vaig a prendre una pinya colada al Bar Fragata, escoltant musica i escrivint el quadern de viatge. Quan la recullo anem a prendre una pizza a la planta 12. Havíem de fer-ho a la nostra habitació amb el cava fresc que ens han anant posant a la cabina com a repetidors, usuaris habituals del vaixell, perquè de fet es el segon creuer que fem, però la Lidia i Fernando no venen i els glaçons es desfan.\nEns dutxem i anem a veure una mica d ’espectacle al teatre, “Histoire d’Amour”, que per nosaltres es una repetició, porto a la Berta a sopar a la planta 11, però només menja fruita i la torno a portar al Guppy fins a les onze i jo aprofito per sopar al restaurant de la quarta amb la resta del grup. Li demano un gelat a la Berta perquè aquí es el únic lloc del vaixell que podem prendre un gelat i ella se’l menja quan tornem del Guppy.\nEuropa, Stavenger, Travessia Atlàntic Nord\nCap a Noruega


El 21 de maig es van celebrar les eleccions sindicals en la Generalitat Valenciana per a constituir les Juntes de Personal dels SSTT d'Alacant, Castelló i València, els Serveis Centrals i l'INVASSAT.\nJUNTA DE PERSONAL INTERSINDICAL UGT CSIF CCOO CGT IGEVA USO TOTAL\nServeis Centrals 7 6 4 4 6 2 - 29\nTerritorials d'Alacant 5 5 6 9 - - - 25\nTerritorials de Castelló 4 8 4 3 2 - 2 23\nTerritorials de València 6 9 5 5 2 - - 27\nINVASSAT 2 2 4 1 - - - 9\nTOTAL 24 30 23 22 10 2 2 113\n21,24% 25,55% 20,35% 19,47% 8,85% 1,77% 1,77% 100%\nEntren en la mesa sectorial (10%): SÍ SÍ SÍ SÍ NO NO NO\n(A falta de les eleccions en el Servef)\nEl pròxim dia 2 de juliol el personal funcionari del SERVEF celebrarà les eleccions sindicals la Junta de Personal. Ja han passat quatre anys i en eixe temps han passat moltes coses: retallades salarials, retallades de personal, retallades de drets laborals, reformes legislatives per a privatitzar serveis públics, etc.\nPrograma per al personal educatiu complementari\nDAVANT la precarització continuada i sistemàtica de les nostres condicions laborals.\nÉs època de decisions. Cal apostar per la continuïtat d’allò que s’ha fet bé o fer-ho pel canvi. En les eleccions de les institucions públiques i també en les sindicals.\nCinc dones encapçalen les candidatures d’Intersindical Valenciana a les Juntes de Personal\nDivendres es van presentar les candidatures a les eleccions per a les juntes de personal funcionari de la Generalitat que es triaran dijous, 21 de maig.\nLa unitat d’acció no va resistir la negativa d’Intersindical a acceptar la pau social\nIntersindical Valenciana ha sofrit un procés d’aïllament per part de la resta de sindicats presents en les meses generals de la Generalitat –CCOO, CSIF, FSES i UGT–, que no han acceptat de bon grat les discrepàncies del Sindicat amb la seua decisió de signar determinats acords. En aquest article us fem un resum dels acords signats i les causes de les discrepàncies.\nCarrera professional: aclarim conceptes i oferim opcions\nAlgunes persones s'han dirigit al sindicat queixant-se dels minsos imports que han cobrat de la carrera professional. Això, qui ha cobrat alguna cosa, clar, ja que el personal funcionari interí, laboral temporal i el personal funcionari de carrera en millora d'ocupació no reconeguda, no han cobrat res de res.\nJunta de personal SSTT d'Alacant (PDF, 64KB)\nJunta de personal SSTT de Castelló (PDF, 32KB).\nJunta de personal SSTT de València (PDF, 56KB).\nJunta de personal Serveis Centrals (PDF, 42KB).\nJunta de personal de l'INVASSAT (PDF, 25KB).\nHorari de votacions: de 9:00 a 17:00h.\nGuia de condicions de treball - Generalitat Valenciana\nRelació de meses electorals\nElectors/es per mesa, i ubicació (PDF, 70KB).\nORDRE 20/2014, per la qual s'establixen les normes que han de regir els processos d'eleccions a òrgans de representació del personal al servici de l'Administració de la Generalitat.


El que em passa pel cap: de juliol 2016\nTenim el blog tancat per vacances, però no he pogut estar-me de participar ens els Relats Estiuencs de la Carme.\nAquí teniu doncs la nostra aportació.\n-Quan durant el sopar en un acollidor restaurant de Collserola l'Ernest li va agafar la mà, ella va sentir papallones a l'estomac i la sensació meravellosa de que alguna cosa important estava a punt de passar.\n-quan van parar al mirador amb una vista espectacular de la ciutat on hi aparcaven molts cotxes de parelles enamorades deleroses d'estimar-se dins, ella va pensar que "allò" que tant temps esperava estava a punt de passar.\n-quan després d'un petó d'aquells que fan encendre focs artificials i bategar el cor i, alhora, humitejar els llavis -tots- ell va dir que tenia que dir-li una cosa important ella va estar segura que respondria que "si".\n-quan ell després de molts circumloquis- masses- va dir-li que volia fer un pas endavant a la seva relació ella novament va estar a punt de dir que "si"\n-quan seguidament li va explicar que volia que anessin a viure junts ella va tancar els ulls i va obrir la boca per dir que ho estava desitjant.\nPerò quan l'Ernest va afegir que li havien ofert un sou fabulós per anar a treballar a un poblet prop de Oslo, on ella hi estaria com una reina, per muntar-hi allí una fàbrica i que com a mínim hi tindrien que passar cinc anys l'Olga ja no va tenir tan clar el que havia de respondre. Ella coneixia per unes breus vacances el clima d'aquelles latituds i li va semblar que seria incapaç de viure en un lloc tan fosc i fred com aquell més de tres mesos.\nRàpidament va passar pel seu pensament tot el que això comportava:\nRenunciar a passejar pel barri gòtic esquivant els estrangers que l'atapeïen\nA baixar per la Rambla vigilant que els pispes que per allí "treballaven" no li robessin res\nA arribar a prop del mar, olorant la sal i sentint el crits de les gavines mentre sortejava els top manta\nA caminar fins la Barceloneta per fer una paelleta greixosa, però molt saborosa a qualsevol "xiringuito"\nA l'orxata de can Sirvent\nA les "bombes" del carrer Major de Sarrià\nA les birres amb els amics en les animades terrasses del passeig de Sant Antoni.\nAls fins de setmana a Llavaneres amb la família\nA les petites escapades amb els amics a Menorca\nAls partits amb la Penya a can Barça\nA la seva feina - avorrida i mal pagada, però seva, guanyada a pols.\n- M'ho de rumiar, Ernest, tot això m'ha agafat de sorpresa...- No sabia el que li contestaria, però qualsevol decisió implicava renúncies i sacrificis.\nUna llàgrima petita, on s'hi recreaven tots els colors de la Barcelona de nit, es gronxava de les seves parpelles.\nI hauria prou amor per superar tants inconvenients?\nPublicat per El que em passa pel cap a 11:10 16 comentaris:\nCom que amb la calor tinc les neurones més mandroses que de costum deixo el blog en stand by -es diu així, oi?- fins el setembre.\nPerò no aniré gaire lluny. estaré pel GloBos compartint poesia i visitant els "domicilis" dels que encara esteu per aquí.\nPublicat per El que em passa pel cap a 17:26 14 comentaris:\nEROTISME AL VAPOR VELL\nCom cada any el Col·lectiu d'Artistes de Sants celebra l'exposició que dedica al erotisme a la biblioteca del Vapor Vell.\n(es fa el que es pot...)\nLa inauguració serà dimarts, dia 5, a les 19:00. Si veniu estaré contenta, tot i que em farà una mica de vergonya que em sentiu fent confidències de la "meva" intimitat.\nPublicat per El que em passa pel cap a 17:46 6 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Erotisme, exposicions


Redacció, Cabrera de Mar\t| Actualitzat el 28 Març 2018 a les 10:27\nEls habitatges superen els 190.000 euros. Foto: Ajuntament\nLes troballes arqueològiques fetes a la zona de Cal Conde no tiraran enrere l’edificació dels 24 habitatges públics que s’hi han projectat. Així ho ha comunicat l’Ajuntament, a partir d’un informe de l’arqueòleg municipal, en què no s’aprecia “cap impediment físic” per desenvolupar el projecte.\nLes restes són estructures retallades dins de l’argila datades en l’Edat del Bronze, així com també la presència d’un amuntegament de terrissa d’època ibèrica. L’informe, però, argumenta que no hi ha indicis que plantegin possibles troballes de construccions de cap mena.\nEL PSC CRITICA EL CONVENI\nD’altra banda el PSC, que està a favor dels pisos de protecció oficial, critica el conveni de gestió urbanística que el consistori ha dut a terme amb la cooperativa Llar Catalònia.\nEn aquest sentit, el líder socialista, Daniel Meroño, comenta que aquest projecte ha acabat repercutint en el preu final dels habitatges, fent que els més barats tinguin un cost aproximat de 190.000 euros, una xifra excessiva pel model d’habitatge.\nEn consonància amb això, “es podrien haver fet els pisos des d’un altre punt de vista”, expressa el membre de l’oposició.\nDe fet, tal com explica Meroño, només 4 dels 24 pisos seran propietat de l’Ajuntament i, d’aquesta manera, no es podrà satisfer la necessitat de molts veïns que volien optar als habitatges en forma de lloguer.


Llibrestiu es posiciona molt tímidament al calendari cultural de Barcelona\nEls llibreters veuen un gran potencial en una proposta que haurà d’esperar al 2022 per tenir una consistència més gran\nLlibertiu en Documenta. / Laura Guerrero (EPC)\n15 de de juliol del 2021. 22:51\nLa primera edició de Llibrestiu, a què tota comparació amb un Sant Jordi d’estiu resulta més que odiosa, ha començat, almenys a Barcelona, molt tímidament i amb molts factors en contra. Aquesta festa estiuenca de les llibreries per incentivar la venda dels llibres que posarem a la maleta s’ha organitzat amb molt poc temps, ab editors i llibreters envalentits per l’èxit del Sant Jordi passat, el de primavera, el de veritat. S’ha publicitat poc. S’ha improvisat bastant. I, a més, la pandèmia també hi ha posat no poques traves. Però, fins i tot així, els llibreters apreciaven aquest dijous una proposta a què veuen molt potencial, especialment si es pensa amb previsió i es porten els llibres i les activitats al carrer en un horari de vespre estiuenc.\nTot i que la idea original del Gremi de Llibreters era que les llibreries col·loquessin paradetes al carrer, molt poques han secundat la proposta. A l’Eixample tan sols Jaimes, que va centrar les seves activitats en la firma d’autors com Jenn Diaz, Xavier Bosch, Pau Arenós, Rosa Ribas, Milena Busquets i Laia Fàbregas, va parar taules sobre la vorera davant la sorpresa dels vianants.\nPosats a destacar les coses bones, la major part de les llibreries han apreciat una afluència més gran, ja des del matí. És el cas de Finestres, que oferia la presentació de ‘Nam’, de Mark Baker, la història definitiva de la guerra del Vietnam, amb l’al·licient del seu pati bufó del darrere obert, com la resta de l’establiment, fins a les 10 de la nit. Un altre jardí posterior bonic, el de La Central de Mallorca, acollia l’escriptor grec Theodor Kallifatides, sens dubte l’estrella de la jornada.\nAl llibreter Èric del Arco de Documenta la idea li sembla bona, tot i que consideri que en aquesta arrencada no se li ha extret tot el suc. I això que no tenia motiu per queixar-se, l’animat ‘tête à tête’ LGTBI entre Guillem Clua i Bob Pop que va oferir la llibreria va deixar fora al 50% dels inscrits com a públic. Del Arco bull d’idees per a un Llibrestiu el 2022: «Això té tot el sentit si es fa al carrer, tallant el trànsit, i sense mascaretes. Amb lectures de tota mena o creant una ruta per les diferents llibreries. Com més s’allunyi del model de Sant Jordi, molt millor». A les portes d’aquesta llibreria, el president del Gremi d’Editors, Patrici Tixis, es felicitava convençut que la festa ha arribat per quedar-se. On no tenen cap dubte que Llibrestiu ha funcionat és a les llibreries catalanes fora de Barcelona: a Girona ha sigut tot un èxit i a Vic també.


INS - Premi Sambori: Alba Molina Robles\nPremi Sambori: Alba Molina Robles\nFotos - Vídeo - Vídeo\nEl dia 6 d’abril de 2019 el Convent de les Arts d’Alcover ha acollit l’acte de lliurament del Premi Sambori Òmnium 2019 de la Demarcació d’El Camp, coorganitzat per les seus d’Òmnium Cultural a l’Alt Camp, el Baix Camp i al Tarragonès, al qual han assistit prop de dues-centes persones per conèixer els guanyadors d’aquest certamen de narrativa escolar en català a les nostres comarques.\nEl jurat de l’edició 2019 es va reunir a porta tancada el passat 11 de març per emetre el veredicte. I, per fi, aquest dissabte va veure la llum. Una decisió difícil que ha acabat deixant 18 textos premiats, recollits en un llibre editat per l’ocasió.\nDel nostre centre ha estat premiada en la Categoria E (Segon cicle de la ESO) l'Aba Molina de 4tC que ha obtingut el 3r premi pel seu relat Broma. L'Alba va estar acompanyada per la seva família, per la seva professora de llengua catalana i cap de departament, Montse Vidiella, i per la directora del centre que també va recollir el reconeixement atorgat a l’Institut. Enhorabona, Alba! Moltes felicitats!\nPresentat per la periodista Gemma Casalé, l’acte ha girat entorn de Teresa Pàmies, l’escriptora de Balaguer del naixement de la qual aquest 2019 es commemora el centenari. També han assistit a l’acte els representants del Consistori d’Alcover, entre ells el Sr. Robert Figueras Roca, alcalde del municipi, que ha pronunciat les paraules de benvinguda. A més a més, també han assistit a l’acte Maria Majó, vocal de la Junta Nacional d’Òmnium i representants de les seus organitzadores de l’esdeveniment.


Isa Custodio | [ED]BUILDING\nPsicòloga (Universitat de Barcelona, 1994). Màster en Teràpies Cognitivo-Socials Universitat de Barcelona. Postgrau en Innovació i Lideratge Social a ESADE Business School. He treballat, entre altres llocs, a la Fundació del Barça, desenvolupant la Xarxa Internacional de Centres Solidaris en el marc de l’Aliança amb UNICEF, portant l’esport com a eina d’inclusió en entorns educatius, a Creu Roja tant a Catalunya com a Canàries desenvolupant habilitats i capacitats per a la inclusió, a les Escoles Professionals Salesianes de Sarrià, i actualment dirigeixo les plataformes Indeed Social Consulting i isacustodio.com d’acompanyament a organitzacions i individus en la seva millora de les competèncias personals i professionals. M’apassiona formar, motivar, acompanyar i fer créixer a les persones en els seus talents i fortaleses. Comunico, interpel·lo, sintetitzo, qüestiono, suggereixo… així són els meus espais educatius. Mig catalana, mig canària, absorbeixo cada dia les meravelles d’ambdues terres. Mare apassionada d’un adolescent que obre els seus ulls al món i camina ferm i descalç.\n•Canvi personal. Estratègies per l’empoderament personal.\n•Identitat professional i canvis. Transicions orientades a créixer.\n•Gestió del temps professional i personal.\n•Constel·lacions organitzacionals. El canvi de les organitzacions amb enfoc sistèmic.\n•Planificació i gestió de projectes educatius.\n•Medició d’impacte dels projectes educatius.\n•Competències professionals i personals: els meus talents.\n•Orientació professional per a adolescents i joves.\n•Orientació professionals per a sèniors: l’ocupabilitat dels majors de 45 anys.\n•Eines de comunicació des de l’empoderament personal.


Orientació Acadèmica Balears - Qui som i Què feim\nEl meu nom és Sebastià I. Perelló Martorell:\n-Diplomat en Magisteri, en l'especialitat d'educació física.\n-Llicenciat en Psicopedagogia.\n-Màster de Formació del Professorat, especialitat d'Orientació Educativa.\n-Col·legiat número IB 428/12 al Col·legi Oficial de Pedagogs i Psicopedagogs de les Illes Balears (COPPIB).\n-Participant del grup de treball sobre Dificultats d'Aprenentatge del COPPIB.\nSom un entitat jove que es dedica a oferir Orientació Acadèmica i Serveis de Psicopedagogia.\nSi vols informació presencial o t’agradaria obtenir ajuda professional, no dubtis en concertar una cita individual amb el nostre orientador. La nostra tasca sempre està centrada en l’estudiant i en les seves capacitats, de manera que treballem pel màxim desenvolupament de les seves potencialitats i per la millora dels resultats educatius. Des d’aquesta perspectiva treballem diferents àmbits dins la psicopedagogia:\nOrientació Acadèmica i Professional: per treballar qüestions relacionades amb el Procés de Presa de Decisió i amb el disseny d’itineraris formatius. En aquest àmbit busquem capacitar l’estudiant perquè pugui afrontar, amb les màximes garanties d’èxit, qualsevol Procés de Presa de Decisió.\nDificultats d’Aprenentatge: Sota aquesta denominació trobem casos i graus molt diversos. En aquest àmbit treballem a través de diferents tècniques des d’una vessant educativa, de forma positiva i centrada en les capacitats de l’estudiant i no en els seus problemes. El fet de participar en el grup de treball de Dificultats d'Aprenentatge del Col·legi de Pedagogs i Psicopedagogs de les Illes Balears assegura que estem assabentats de les últimes corrents en aquest camp.\nXerrades "a la carta": Destinades tant a alumnat de secundària com a associacions de mares i pares. Aquestes xerrades es confeccionen a mida, o sigui, en elles tractem els temes que ens demaneu, des de com s'estructura el Procés de Presa de Decisió a com funcionen les proves d'accés a la universitat o les alternatives acadèmiques en acabar una determinada etapa educativa. Tu proposes la temàtica i nosaltres confeccionem la presentació. Demana'ns més informació!\nTallers Familiars GAUDIM D'EDUCAR. L'escola de pares del segle XXI: dirigits a grups de mares i pares d'infants d'educació infantil i primària. Aquest Tallers es poden organitzar a nivell d'associació de mares i pares, a nivell de centre o a nivell municipal. En els Tallers els propis assitents trien de què volen parlar, així es tracten els temes que més preocupen a les famílies des d'una perspectiva oberta i col·laborativa on tothom hi diu la seva. El psicopedagog pren un paper de guia i acompanya les famílies en un procés d'aprenentatge conjunt. Més avall disposes d'un document on es detalla el funcionament i l'estructura d'aquests Tallers Familiars.\nSi vols més informació sobre els Tallers Familiars Gaudim d'Educar descarrega't aquest document!\nTallers Aprenem a Decidir: dirigits a alumnat de tercer i quart d'ESO i de Batxillerat, aquests Tallers són el complement ideal a la tasca diària del Departament d'Orientació de qualsevol institut. Són uns Tallers de motivació i guiatge que fa que l'alumnat realitzi íntegrament el Procés de Presa de Decisions acadèmiques de forma acurada i fonamentada. D'aquesta manera, en tan sols tres hores, els alumnes realitzaran completament el Procés de Presa de Decisió. A continuació l’oferim un document on s'explica amb més detall en què consisteixen aquests tallers.\nSi vols més informació sobre els Tallers Aprenem a Decidir pots descarregar-te aquest document!\nOrientació Acadèmica Balears treballa estretament amb dos gabinets de psicologia, amb els quals comparteix despatx. D'aquesta manera, us podem atendre a qualsevol de les nostres consultes de Palma i de Muro o al vostre propi centre (en cas de tractar-se de xerrades), així i tot, si necessitem la visió d'algun especialista en psicologia, disposem d'una xarxa professional ràpida i eficaç. Si el que necessites és ajuda psicològica no podem recomanar-te ningú millor!\nEl GAP, Grup d'Atenció Psicològica, amb despatx al carrer Aragó de Palma, compta amb un equip professional i experimentat que t'atendrà en un ambient de confiança i serietat. Pots obtenir més informació a través de la seva web:\nwww.gapsico.es o als telèfons: 971 72 09 11 i 699 09 83 69. \nPer altra banda, a la Consulta de Psicologia IMPLICA'T et trobaràs amb un equip jove i igualment seriós i professional que t'atendrà amb les màximes garanties de qualitat. Trobaràs més informació a la web: www.implicatmallorca.cat o al telèfon 626477102.


Holiday home Via Fontanelle Castellabate Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Via Fontanelle\nConvenientment situat a Castellabate, Holiday home Via Fontanelle és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Holiday home Via Fontanelle asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Holiday home Via Fontanelle és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Castellabate.