Volcans, cingles i fonts - Comerç Sant Gregori - Vall de Llémena - llemenacomerciants.com\nIniciON ESTEM?Volcans, cingles i fonts\nVolcans, cingles i fonts\nVolcans ,cingles i fonts\nLa morfologia del paisatge de la Vall de Llémena és ben particular. En un mateix territori conflueixen tres elements que se’ns dubte són l’essència paisatgística de la vall: els volcans mil•lenaris, les imponents cingleres i les fonts d’abundant aigua són distintius únics i ben preservats. Aquesta mena d’arquitectura natural tan diversa s’estén des dels plans de Sant Gregori i Canet fins als contraforts de la serra de Finestres.\nLa descoberta de la Vall de Llémena permet copsar de ben a prop una gran presència de boscos mediterranis drenats per les aigües torrencials, nombroses masies i ermites vorejades per enormes cingleres de calcària nummulítica, sense oblidar el suau relleu dels turons volcànics acompanyats de retalls agrícoles.\nDistribuïts al llarg de la Vall de Llémena, des de ponent fins a llevant, es troben fins a sis volcans: Puig de les Medes, Puig Moner, Granollers de Rocacorba, Puig de la Banya de Boc, Clot de l’Omera i Puig d’Adri.\nAquestes manifestacions volcàniques s’emmarquen dins el Camp Volcànic Català que va presentar activitat des de fa uns 14 milions d’anys fins gairebé només 10.000 anys.\nEls volcancs més populars i accessibles són el Puig d’Adri a Canet d’Adri, la Banya del Boc i el Clot de l’Omera a Sant Martí de Llémena.\nEls impressionants cingles que gairebé envolten el poble de Sant Martí de Llémena alberguen hàbitats prehistòrics en coves durant el neolític, el calcolític i l’edat de bronze (3500 ac-700 ac). Als cingles de Rocafesa hi trobem diverses coves: la cova de Boratuna, on s’hi va localitzar ceràmica neolítica; el Roc del Mirador, d’una única sala, i que va ser una cova sepulcral durant el bronze final (1200-700ac); la cova del pla d’en Tallada, una cova sepulcral del calcolític o de l’edat de bronze; i la cova de la Fontsaveu, que és la més accessible, i que se situa, també, en el període calcolític vers l’any 2000ac.\nAl cingle de Sant Roc, de millor accés des de Sant Esteve de Llémena, s’hi pot admirar en època de pluges i des de la carretera principal (Gi-531) el salt de la gorga de les bruixes, punt quilomètric 20,5 i el raig d’en Buch al quilòmetre 19.\nA Canet d’Adri podeu apropar-vos a la Font de la Torre, vinculada a l’activitat volcànica del Puig d’Adri. En aquest indret el substrat volcànic ha estat excavat al llarg del temps per l’aigua formant unes gorges estretes i profundes que presenten unes curioses morfologies alveolars excepcionals en la geografia catalana.\nA Sant Gregori podeu realitzar una de les seves rutes més populars, la ruta de les fonts, que transcorre per fonts d’aigua ferruginosa com la de Can Verdaguer, la font picant de Can Corominas i la font del Raig.\nFotografia: © viurebe.cat


Fins a 9.975€ de subvenció per contractar nou personal abans del 22 de juliol del 2021\nHas pensat en incorporar nou personal a la teva empresa? PIMEC, en col·laboració amb el Servei Públic d’Ocupació de Catalunya (SOC), posa en marxa, per 5è any consecutiu, el programa 30 Plus que ofereix ajuts a la contractació de nous treballadors/es.\nRequisits que ha de complir el nou treballador:\nEl nou treballador/a ha de tenir almenys 30 anys, nivell formatiu baix (preferentment) i estar en situació de desocupació en el moment d’iniciar la relació laboral.\nFormalitzar un contracte laboral d’un mínim de 20 hores setmanals amb el nou treballador/a, per a una durada mínima d’entre 6 i 9 mesos (contracte eventual o indefinit). No seran compatibles els contractes d’interinitat, de relleu ni de substitució.\nLa persona contractada ha de participar en una formació d’entre 20 i 100 hores, organitzada per PIMEC, fora d’horari laboral i sense cap cost per a l’empresa. L’empresa ha de garantir la participació del treballador/a en la formació i, en cas de simultaneïtat, reduir la jornada de treball mentre duri la formació (no es podran superar les 8 hores diàries, ni les 40 hores setmanals entre la jornada laboral i la formació).\nEls perfils professionals preferents en aquest programa són: personal d’administració, comerç i atenció al client, recepció, logística o manipulació.\nRequisits principals per poder participar-hi:\nL’empresa o persona autònoma contractant ha d’estar ubicada a Catalunya. No podran acollir-se Empreses de Treball Temporal, centres especials de treball, i empreses d’inserció.\nSubvenció corresponent al Salari Mínim Interprofessional de 2020 (1.108,33€ a jornada completa) durant un període d’entre 6 i 9 mesos. La subvenció serà la proporcional a la jornada i al temps treballat.\nTerminis i presentació de la sol·licitud:\nEl termini de presentació de sol·licituds de la “línia 2: entitats contractants convocatòria anticipada 2021” és del 21 de novembre de 2020 al 22 de setembre de 2021, tots dos inclosos.\nLa sol·licitud s’haurà de realitzar a través de la web gencat.cat\nAJUDES COVID-19 EMPRESA LABORAL TAXINFORMA


– Només hi ha una raó: Figueres\nUn reduït grup de persones sabien que feia quasi una setmana, des de dilluns 23 de gener, que havia redactat els decrets de cessament del govern dels tres regidors del PSC de Figueres. Però no els vaig signar fins dissabte passat, després d’un últim intent perquè els socialistes abandonessin el tacticisme i assumissin les seves responsabilitats. L’espera va ser en va i finalment es va imposar el convenciment que cessar-los era el millor per a la ciutat i una mesura indispensable si ens creiem que els servidors públics hem d’estar, per sobre de tot i com el seu nom indica, al servei de la ciutadania.\nEl PSC havia decidit fa uns mesos canviar el seu ordre de prioritats i convertir les seves àrees de govern en un vedat partidista, al servei de no se sap quina causa, encara que això suposés perjudicar al conjunt de figuerencs. L’enrocament en el procés de negociació del pressupost del 2017 i la irresponsabilitat de pretendre tombar la nova concessió del servei de recollida d’escombraries, per pura manobra política, trencava definitivament la confiança amb el portaveu del PSC, Pere Casellas, i no feia res més que confirmar el que ja intuíem: les seves aspiracions partidistes no tenien límit i era capaç d’arrossegar-nos a tots, si no hi posàvem fre, cap a una deriva de conseqüències imprevisibles i a una utilització vergonyant dels col·lectius que més necessiten els ajuts socials.\nPerquè és una absoluta fal·làcia que al pressupost del 2017 quedessin desateses les necessitats socials. En dos anys, el pressupost destinat a benestar social s’ha incrementat prop d’un 25%, de 2.531.000 euros el 2014 a 3.142.000 euros el 2016. Però és que a més, en l’últim any, hem adquirit 20 habitatges per destinar-lo a emergències socials. I aquesta és la línia a seguir.\nCasellas menteix també quan ara diu, sense posar-se vermell, que el seu grup s’oposa al projecte del Museu del Circ. Només cal llegir l’acta de la reunió de la Comissió Figueres 2018 del passat 28 de setembre per trobar-hi transcrit que l’aleshores regidor de Cultura del PSC, Alfons Martínez, “diu que el seu grup dona suport al projecte tenint en compte les disponibilitats pressupostàries”. La coherència tampoc és un valor dels socialistes figuerencs.\nEl que hauria d’explicar el PSC és que volia crear, en el futur pressupost, el seu ajuntament particular, una mena de govern paral·lel amb el seu propi virrei, a costa de perjudicar, aprimar i deixar sense recursos la resta d’àrees del govern. Intolerable per a una ciutat que, a banda de la necessària resposta social, requereix d’eines de reactivació i dinamització econòmica per seguir remuntant la crisi. Ja ho ha deixat escrit Casellas a les xarxes socials, davant la sorpresa de molts: ell volia treballar només per als “aturats, desnonats i vídues”. Nosaltres governem sempre per al conjunt dels figuerencs, sense etiquetes. Aquesta és la diferència.\nArticle publicat al setmanari Empordà el dia 31 de gener de 2017


Trobada dels grups de tertúlies a domicili | Fundació Amics de la Gent Gran\nMoltes vegades les tertúlies a domicili són unes de les poques converses que tenen les persones grans que senten soledat no desitjada, i el dia que reben les persones voluntàries a casa és un dels moments que esperen amb més il·lusió. Amb l’objectiu de millorar la qualitat d’aquesta experiència tant per la persona gran com pels voluntaris i voluntàries, el passat 28 de setembre vam realitzar una trobada de grups de tertúlies de Barcelona.\nUn total de 17 persones voluntàries van compartir la metodologia que usen en les quedades per a poder agafar noves idees i millorar les que ja realitzen, van reflexionar sobre els punts forts i dèbils d’aquestes i del programa de tertúlies en general, així com debatre sobre les bones pràctiques i les dificultats que es troben.\nAquest tipus de voluntariat consisteix a visitar persones grans en grups petits i berenar mentre conversen durant dues hores cada quinze dies, de vegades a casa i altres fora. Un punt en comú entre totes les tertúlies és que la persona a la qual fan companyia sempre vol que tornin un altre dia, una mostra de l’efecte que té passar una estona amb ells i elles i com la soledat va quedant en un segon pla.\nSi vols participar en un una tertúlia a domicili, inscriu-te com a voluntari/a.\nFotografia de Francesc Moya-Angeler\nRecuperem la il·lusió pel Nadal\nA vegades, tot és qüestió de companyia. La base del Nadal és estar rodejat/da dels que éssers més…\nComencen les trobades entre equips d’acció\nS’estan realitzant per primera vegada trobades entre diferents equips d’acció amb l’objectiu d’…\nEl passat dissabte, al Teatre Segarra de Santa Coloma de Gramenet, Amics de la Gent Gran va rebre…


La nostra experiència en cloud, des del 2002, ens ha dut a associar-nos amb empreses especialitzades que complementen la nostra cartera de serveis. Amb Dropbox hem establert una aliança per a emmagatzemar, de manera segura i complint la normativa vigent nacional i internacional, els enregistraments dels clients que no vulguin gestionar aquest emmagatzematge als seus propis sistemes. Hem apostat per Dropbox perquè considerem que és la millor solució d’emmagatzematge extern i d’ús compartit per a l’empresa”. Al segon paràgraf: “Dropbox Business ajuda l’empresa a créixer sense límits, al mateix temps que us permet de mantenir un control total sobre les dades i l’activitat dels usuaris.\nDropbox Business ajuda la vostra empresa a créixer sense límits, al mateix temps que us permet de mantenir un control total sobre les dades de la vostra empresa i l’activitat dels usuaris.\nDisposem de 3 tipus de plans per a adaptar-nos millor a les vostres necessitats:\nDropbox Standard ofereix eines potents d’ús compartit i col·laboració, i inclou 2 TB d’emmagatzematge a l’equip.\nDropbox Advanced incorpora controls d’administració avançats, amb auditoria i seguretat, a més de tot l’espai que necessiteu.\nDropbox Enterprise dissenyat per a comptes grans, amb informació del domini i captura de comptes ja existents.\nAmb qualsevol dels tres plans, podreu accedir a les funcionalitats més recents de DropBox: sincronització intel·ligent, Dropbox Paper i experiència web redissenyada.


Es prioritzen l’estalvi i la millora de serveis en les ajudes sol•licitades per a fer inversions — Ajuntament d'Olèrdola\nEs prioritzen l’estalvi i la millora de serveis en les ajudes sol•licitades per a fer inversions\nEs prioritzen l’estalvi i la millora de serveis en les ajudes sol•licitades per a fer inversions L'Ajuntament ha presentat els projectes que opten als fons europeus Feder i a Xarxa de la Diputació http://www.olerdola.cat/news/olerdola-prioritza-l2019estalvi-i-la-millora-de-serveis-en-les-ajudes-que-sol-licita-per-a-fer-inversions http://www.olerdola.cat/news/olerdola-prioritza-l2019estalvi-i-la-millora-de-serveis-en-les-ajudes-que-sol-licita-per-a-fer-inversions/@@download/image/subvencions.JPG\nL'Ajuntament ha presentat els projectes que opten als fons europeus Feder i a Xarxa de la Diputació\nEstalviar i millorar serveis. Aquests són els dos principals criteris que guien els projectes que l’Ajuntament d’Olèrdola ha presentat per a obtenir subvencions en els programes convocats per a finançar inversions durant aquest mandat municipal. Així ho ha resumit l’alcalde d’Olèrdola, Josep Tort, a l’hora de detallar els projectes que ja s’han sol·licitat per als fons europeus Feder i per a les Meses de Concertació Xarxa de Governs Locals, de la Diputació de Barcelona. Pel PUOSC, el programa de la Generalitat que suposa la major aportació pels municipis en un mandat, el termini de presentació de sol·licituds finalitza el proper 23 de febrer.\nEn el cas del Feder se sol·licita una aportació de 150.000 euros per al projecte de conducció de les aigües de pluja del torrent de Sègols, al seu pas pel polígon de Sant Pere Molanta. Aquesta intervenció permetria resoldre un problema històric d’inundacions a la zona, tal i com recorda Josep Tort. L’alcalde adverteix que aquests fons són difícils d’obtenir i recordava que s’ha comptat amb el treball conjunt fet amb la l’associació de propietaris del polígon de Sant Pere Molanta. (àudio)\nJosep Tort indicava que es demanen inversions que comportin estalvi econòmic. En algun cas se sol·licita suport per a projectes ja realitzats, com l’adequació de la Zona Esportiva i Lúdica de Daltmar, amb les millores al bar social.(àudio)\nEn el cas del PUOSC es preveu fer una aposta clara per la portada de la fibra òptica al municipi. Per Josep Tort, l’accés a la fibra òptica milloraria els serveis al conjunt del municipi i també és una forma de facilitar la instal·lació d’empreses i la creació de llocs de treball a Olèrdola.(àudio)


«Es perden els símbols de Platja d'Aro» - Diari de Girona\n«Es perden els símbols de Platja d'Aro»\nL'emoció i els bons records marquen la inauguració de l'exposició que repassa els 43 anys d'història del Magic Park\nlaura fanals platja d'aro 05.08.2017 | 08:47\nQuaranta-tres anys d´història resumits en una exposició. aniol resclosa\nQuaranta-tres anys d´història resumits en una exposició.\nAmics, familiars, clients i treballadors es van reunir ahir al Magic Park de Platja d'Aro per a la inauguració de l'exposició que repassa els seus 43 anys d'història i que servirà per acomiadar-lo definitivament el proper 11 de setembre. Els propietaris, la família Xufré, rebien amb nostàlgia o emoció tots aquells que volien reviure, ni que fos per una estona, la seva infància o joventut.\n«S'estan perdent tots els símbols de Platja d'Aro», comentava amb tristesa Patrícia Romero, que recorda totes les hores que va passar patinant i assajant amb les majorets a la pista de patinatge del famòs parc baix-empordanès. I és que amb el Magic Park desapareix tot una institució a la ciutat Platja d'Aro. Així ho reconeix fins i tot la competència, com Miguel Notario, del parc d'atraccions Pepe's, que també es va voler acostar a veure aquesta exposició: «Qui no coneix el Magic Park? Com tot el que suposa una novetat, ha fet molt per a la promoció del poble, igual que nosaltres», explicava Notario mentre observava els objectes de l'exposició.\nUna vida entre llums i colors\nEntre els visitants també hi havia treballadors i exempleats que han passat tota una vida entre les llums, els colors i l'animació del Magic Park. És el cas, per exemple, de Miguel Centeno, que hi ha treballat durant un total de 26 anys. «Vaig venir un any per fer temporada i m'hi vaig quedar», assenyala. De fet, confessa que allà va conèixer la seva dona, la Magdalena, una clienta que hi anava sovint a patinar. Ara tenen una filla que ahir també visitava l'exposició amb ells. «Veient les fotos, sembla que el temps no hagi passat», indicava Centeno, visiblement emocionat.\nPer a Alberto Vasallo, director de l'oficina del Banc Popular a Platja d'Aro, es fa «estrany» pensar que el Magic Park deixarà d'estar al lloc que ha ocupat en els últims 43 anys. Tot i això, desitja «el millor» a tota la família propietària i als treballadors.\nLa mostra es podrà veure cada tarda, de cinc a dues de la matinada, fins a l'11 de setembre, quan l'establiment tancarà per sempre. Abans, el dia 10, es farà una jornada de portes obertes.


Pel·lícules Online Gratis ▷ VÍDEOS | betevé\nUs proposem algunes iniciatives per consumir audiovisual a casa de forma gratuïta, en un moment en què augmenten els rebrots\nÀrtic | Manel Carrasco | dilluns, 20 de juliol del 2020, a les 11.45\nEl confinament pel coronavirus ha fet que la societat hagi d’extremar les precaucions, ens ha portat a valorar més que mai els serveis sanitaris, ha buidat les estanteries d’alguns supermercats… però també ha augmentat les nostres hores d’oci a casa. El consum audiovisual en línia s’ha disparat i, a aquest augment de la demanda, les plataformes de Video On Demand (VOD) hi han reaccionat de diverses maneres. Ara que la situació torna a ser incerta, us continuem oferint una selecció de pel·lícules que podeu veure en línia gratuïtament.\nEn aquests dies en què els nens passen la major part d’hores a casa, des de betevé us oferim una selecció de cinema infantil al nostre web. Cada dilluns, i fins al 27 de juliol, els espectadors de betevé podran veure una selecció de films europeus, doblats al català, i de gran qualitat. Aquesta setmana hem triat ‘Zog, dracs i heroïnes’, la història de l’amistat d’un drac i una princesa. El film va acompanyat de quatre curtmetratges protagonitzades per nenes amb molta imaginació.\nEl blog de ‘La gran ilusión’, dels cinemes Renoir, van programar una sèrie de cicles que es poden veure en línia i lliures de drets de reproducció. El cicle va començar amb el #FestivalRenoirChaplin, va seguir amb #FestivalRenoirVanguardias, i ens va proposar dos volums d’un #FestivalRenoirCineEspañol, un #FestivalRenoirWebSeries, un #FestivalRenoirCineSoviético, un #FestivalRenoirCineIberoamericano, un #FestivalRenoirPionerosdelHumor i un #FestivalRenoirTerror.\nLes propostes dels Cinemes Renoir pel confinament\nConfinat en un pis, un jove es planteja què és la felicitat, quins són els elements que ens ajuden a obtenir-la i quins prioritzem en una societat embriagada de materialisme. Amb aquest punt de partida, Marc Tarrida Aribau i Bernat Enrich Miquel han rodat un curtmetratge a mig camí de la ficció i la realitat on hi tenen cabuda el drama intimista, el testimoni, la coreografia o la conversa per Internet. I tot, per parlar d’una generació que es replanteja les coses arran de la crisi del coronavirus.\n‘Donde no puedes llegar’\nEl cineasta Marc Nadal ha penjat al seu compte de YouTube el curtmetratge ‘Donde no puedes llegar’, que tracta les reaccions, a vegades egoïstes, que desperten en una família el mal d’Alzhèimer. Assumpta Serna interpreta la María, una dona a qui li diagnostiquen la malaltia, i Aida Oset és l’Amparo, la seva filla, que no reacciona gens bé a la notícia. El curtmetratge, que va néixer com una proposta de l’associació Fila 10.7, ha estat rodat de manera desinteressada per un equip de professionals, i ha rebut diversos premis a diversos festivals com el FICMA o el Samara Short Film Festival 70/30.\nEl web de Radio Televisión Española ha obert el portal ‘Somos cine’, en què ofereix una seixantena de títols de cinema espanyol. En el catàleg hi ha alguns dels treballs més ben valorats de la cinematografia estatal contemporània, films premiats als Goya, òperes primes d’èxit i co-produccions amb Llatinoamèrica. Entre ells, hi ha propostes de Pedro Almodóvar, Paco Plaza, Juan Cavestany, David Trueba o Carla Simón.\nLa plataforma eFilm ofereix de manera legal i gratuïta llargmetratges i curtmetratges que les biblioteques de l’estat tenen en el seu catàleg de streaming. El lloguer dura 48 hores i només cal tenir el carnet de la biblioteca. El web compta amb milers de títols de cinema d’autor, espanyol i clàssic a l’abast dels usuaris.\nEl cinema argentí, un dels més potents del continent sud-americà, té una plataforma d’exhibició de la seva producció pròpia que ofereix títols gratuïts sempre que no siguin d’estrena. La pàgina té una versió internacional amb un catàleg més reduït, però tot i així molt apreciable.\nLa plataforma de continguts audiovisuals Retina Latina ofereix des de fa 4 anys títols de Bolívia, Equador, Uruguai, Perú, Mèxic o Colòmbia. A casa nostra el catàleg que ens proposen és reduït, però és una bona mostra del que es cou a l’altre cantó de l’Atlàntic.\nLa Filmoteca Española, que projecta títols al cinema Doré de Madrid, ha engegat la iniciativa #Doréencasa. A través del seu canal de Vimeo, ofereix pel·lícules perdudes del cinema espanyol, de gran valor artístic o històric, que van des de films de la II República fins a títols desacomplexats de Jess Franco. La oferta es renova cada pocs dies, o sigui que cal estar atents!\n‘Chernobyl’, de Craig Mazin (2019)\nColau espera que el Procicat aixequi avui la suspensió dels actes culturals\nEl sector esportiu demana que no es tanquin les instal·lacions esportives\nUn centenar de persones es manifesten per reclamar “papers per a tothom”


EL VÍDEO DE BALLET MÉS ESTRANY I IMPRESSIONANT DE LA HISTÒRIA - DANCE SPIRIT\nEl vídeo de ballet més estrany i impressionant de la història\nPrincipal Dance Spirit El vídeo de ballet més estrany i impressionant de la història\nQuan aquest vídeo de Jealous Angel ha aparegut al meu canal de notícies avui, em va intrigar. Vull dir, es diu 'Get UR Ballet On'. És tan estrany, però tan impressionant. Bàsicament és una barreja de Twilight, ballarines arriscades i música rock. Aquí teniu algunes de les meves lletres preferides: 'Get your ballet, get your ballet ...\nQuan aquest vídeo de Jealous Angel ha aparegut al meu canal de notícies avui, em va intrigar. Vull dir, es diu 'Get UR Ballet On'. És tan estrany, però tan impressionant. Bàsicament és una barreja de Crepuscle , arriscades ballarines i música rock. Aquí hi ha algunes de les meves lletres preferides: 'Posa el teu ballet, posa el teu ballet, posa el teu ballet, trencat, robat!' I no ho oblidem: 'Chassé va picar ... trencat robat ... caçat punxat ... assotat assotat!'\nImpressionant, oi? El que és encara més impressionant són les ballarines: les noies realitzen el vídeo sencer amb una sabata de punta i un estiletto. Coreografiat per Josie Walsh, que ha ballat amb The Joffrey Ballet, Zurich Ballet i Oregon Ballet Theatre, el moviment és súper tècnic i està ben executat.\nResum: ja ho heu fet aconseguit per veure això. Digueu-me què en penseu a la secció de comentaris següent.\ntint de cabell que funciona sobre els cabells castanys\nproductes provats per al creixement del cabell per als cabells negres\nEl xampú casolà per a gossos és la nostra obsessió més recent per a bricolatge


Blog de muntanya: Ascensió al Sacroux (2.676 m) amb esquís\nAscensió al Sacroux (2.676 m) amb esquís\nFeia temps que teníem al Sacroux a la nostra llista d'objectius d'esquí de muntanya, especialment des que vam veure la seva escarpada cara nord des del Tuc d'Aubiàs. Avui hem trobat el moment de fer una escapada a Benasque per intentar aquesta magnífica ascensió, tot un clàssic de l'esquí de muntanya, en un dia també magnífic.\nAhir al vespre vam arribar a Benasque i ens vam allotjar a l'Escola de Muntanya. Aquest matí hem esmorzat al mateix lloc i amb les primeres llums ja estàvem al pàrquing del Vado, al costat de l'Hospital de Benasque, preparant-nos per iniciar l'ascensió. Avui ens han acompanyat la Laura i en JuanRa, dos nous fitxatges per a l'esquí de muntanya.\nL'inici de l'ascensió és per bosc i cal anar buscant el millor camí entre els arbres. Després d'una estona, el bosc s'ha anat aclarint fins desaparèixer totalment. La muntanya estava magnífica, amb una bona capa de neu, abundant i ben compactada. L'itinerari d'ascensió al Sacroux no puja directe sinó que, evitant els trams més pendents, va a buscar l'Ibon de la Solana de Gorgutes i després l'Ibon de Gorgutes. Des d'aquest darrer llac, puja gairebé fins al Port de la Glera per agafar una curiosa valleta penjada que porta al peu de la pala final del cim.\nAquesta pala final és molt dreta i normalment es fa sense esquís. Nosaltres hem buscat un lloc planer per deixar els esquís i, equipats amb piolet i grampons, hem atacat la pala final. Sense problemes, hem arribat finalment al cim del Sacroux (2.676 m).\nEl dia es mantenia serè i la visibilitat era molt bona, de manera que hem gaudit d'un magnífic panorama, dominat pel massís de la Maladeta però amb molts altres cims . Fins i tot es veia Bagneres de Luchon i la seva estació d'esquí anomenada Superbagnères. Hem fet les fotos de cim i una panoràmica circular:\nDesprés hem baixat novament fins al lloc on havíem deixat els esquís; ens hem equipat per al descens i hem iniciat l'esquiada. La neu estava perfecta; ben compactada, uniforme i amb el grau just de duresa per gaudir de l'esquí en un entorn de muntanya extraordinari.\nNo hem seguit el mateix itinerari de la pujada sinó que des de l'Ibon de Gorgutes hem fet drecera baixant directament per unes pales espectaculars on hem gaudit del millor descens d'esquí de la temporada (per ara). A la part final del descens, el bosc, la neu ja no estava tan bé però sense massa problemes, perquè hi havia neu abundant, hem arribat amb els esquís als peus fins a l'aparcament del Vado, on teníem el cotxe.\nI aquí teniu el vídeo amb un resum de les millors escenes d'aquesta ascensió.\nPico de Salva-\nJuanRa - Laura - Luis - J. Rafel\nDESNIVELL: 928 m\nRECORREGUT: 11 km\nHORARI: 5 hores i mitja (pujar i baixar + aturades)\nRutas con esquís Pirineo aragonés, Tomo IV, de Jorge García Dihinx. Ed. Prames (itinerari 214).\nEsquí de montaña en el Pirineo aragonés, de Manuel López Sarrión. Ed. Desnivel (itinerari 28)\nEtiquetes: 2000, esquí, track, vídeo\n2000 3000 4000 acampada Agulles Albera Alps Alps del Sud Alta Garrotxa amb nens Andorra Aosta Ariège Atlas barranc bivac BTT Cadí Calanques Camí de Sant Jaume Canarias Canigó Capcir Cerdanya circle couloir cova cresta Dolomites dron Ecos escalada espéleo esquí Estós excursionisme ferrata Frares Galicia Garraf GR1 GR10 GR107 GR11 GR221 GR5 GR7 GR83 GR92 Grup GR Guara hall of fame intent Jacetania L'Albera Madeira Magdalenes Maladeta Mallorca Monegros Montsant Montsec Montseny Montserrat Navarra Néuvielle Núria Ordesa Pallars Pedraforca Pedriza Pitiuses Ports ramonage Sant Llorenç senderisme solitari Sot del Bac súper8 Tàbor Tour del Cervino Tour del Mont Blanc track Trinitat Valais Vall d'Aran Vall de Boí Vall de Lord Vall Fosca Vallferrera Vallter Vanoise Via Alpina via blava vídeo\nAscensió al Mont-roig (2.864 m) amb esquís\nComa del Forn i Ventolau, en travessia\nGR7: Arbolí - Coll de la Teixeta


Influeix l'alimentació en la salut mental? - FÒRUM.ad\nEl 08/05/21 7:30\nAlimentació saludable amb verdures (Istock.com)\nQue una alimentació saludable influeix (per a bé) en la salut física és una evidència mèdica demostrada que ja ningú discuteix. Però què ocorre amb la salut mental? Contribueix la dieta a una millor activitat cerebral i, per extensió, a l’estat mental de les persones? La resposta és afirmativa. Les dietes riques en aliments processats, sucres i greixos s’associen a desequilibris emocionals i fins i tot a quadres depressius. Mentrestant, el consum de fruites, verdures i peix ajuda a l’equilibri emocional.\nMalgrat l’enorme quantitat de recerques relacionades amb l’alimentació, no és fàcil explicar quina connexió existeix entre el menjar i l’estat d’ànim. Poden les malalties mentals millorar o empitjorar en funció dels aliments que componen la nostra dieta? Sembla que així és, tal com demostra un dels últims estudis que van en aquesta línia. És el que ha realitzat un grup d’investigadors de les universitats novaiorqueses de Binghamton i Stony Brook, publicat recentment en la revista Nutrients. Després de seguir durant cinc anys a més de 2.600 participants de quatre continents, el document revela que una alimentació sana, com succeeix amb la dieta mediterrània, pot reduir el risc de depressió.\nNo obstant això, no existeix una dieta saludable que funcioni per igual per a tots els grups d’edat. De fet, els seus autors sostenen que han de diferenciar-se els diferents graus de maduresa cerebral derivats de l’edat a l’hora de valorar el paper de l’alimentació. Així, la recerca mostra que la pràctica habitual d’exercici i el desdejuni diari són positius per al benestar mental de les dones joves. En canvi, el desdejuni implica una major taxa d’angoixa mental per a les dones de més edat. A més, el consum moderat de lactis i de carn afavoreix la salut mental en els homes joves. Per contra, el menjar ràpid i la cafeïna tenen efectes negatius.\nFont: Consumer/eroski.com T\nNotícia Anterior: Com podem definir la violència intrafamiliar?\nSegüent Notícia: Digitalització i administració, el binomi impossible?


Newco i Spanair deixen a 4.000 treballadores al carrer - CGTCatalunya.cat\nNewco i Spanair deixen a 4.000 treballadores al carrer\ndimarts 7 de febrer de 2012 / Comunicats / Visites: 555\nUn cop més i no serà l’última els i les treballadors paguen la crisi d’aquest sistema capitalista.\nDes del 26 de gener uns 4.000 treballadors/es han perdut la feina i la seva forma de subsistir des que les empreses Newco i Spanair han tancat, aquesta sense previ avís, amb una desinformació total envers els seus treballadors, molts es trobaven a casa, altres treballant, i abans per la televisió que per l’empresa.\nA Barcelona, a l’empresa Newco, companyia de handling on el 80% treballaven per a Spanair, perden gairebé 700 llocs de treball, esperant que reubiquin uns 300 per assistir a altres companyies, mentre preparen una manifestació amb els i les treballadors de Spanair, i les que treballaven en aquesta companyia aèria a Madrid, Barcelona, Las Palmas, Tenerife. Tots i totes són al carrer, de moment la companyia els ha posat amb permís retribuït sense data de finalització, han pagat 1.000 € lineals a tota la plantilla. A Madrid l’empresa Newco que estava donant beneficis, es vol desfer de la plantilla excepte per als d’UGT i CCOO que tenen garantit el lloc, i liquidar per vendre l’empresa, també estan preparant mobilitzacions. Igual els i les treballadors de Spanair han cobrat a 1.000 € aquest mes, per sota del seu sou.\nDes de CGT exigim tant a les empreses com al Ministeri de Foment que els abonin aquest mes que han treballat, garantir els màxims llocs de treball possibles, així com regularitzin la seva situació d’aturats perquè puguin sol·licitar la prestació d’atur. I fem una crida a la solidaritat amb els i les treballadors ja que el Ministeri de Foment i els mitjans només es fan ressò dels passatgers afectats i afectades.\nCoordinadora CGT Sector Aeri


5 – L'Espera [La Guia de l'Explorador] - Finques Grau\nEsperar no li agrada a ningú, genera incertesa, però no queda més remei, si has jugat bé les teves cartes tindràs moltes opcions.\nDurant aquest procés, sincerament, poc pots fer. Seguir disponible i atent a possibles dubtes per part de la propietat, i mostrar interès periòdicament. Et recomanem que durant aquest espai de temps, no deixis de seguir buscant pis per si la propietat no accedeix a llogar-te’l.\nEl procés de selecció de l'inquilí és diferent en cada pis i l'última paraula, evidentment, la té la propietat, però si hem fet els deures i hem preguntat el perfil que busquen als propietaris passarem la primera selecció. Si no complim amb els requisits val més no anar a veure el pis per evitar-nos, com ja hem esmentat, una pèrdua innecessària d'energia. En aquest moment és quan és important la carta de presentació, perquè encara que reunim els requisits necessaris que busca el propietari, és possible que hi hagi més candidats que també els reuneixin, i una bona carta de presentació amb la màxima informació possible sobre nosaltres farà que guanyem punts.\nEl procés de selecció d'inquilins té dos finals: que la propietat t'hagi escollit o que no. Si el cas és que no, cap problema! Recorda que continuaves buscant pis. Si ets tu qui ha estat escollit, ens trobem ja en el següent pas del procés.\nEt recomanem que, encara que hagis enviat alguna documentació per a un pis, no deixis de buscar i visitar pisos fins al final del procés, ja que de vegades es perden oportunitats per tenir una actitud passiva durant la selecció d'inquilins. El problema més gran que pots trobar-te és que t'agradin moltíssim dos pisos (beneït problema!!)


TAC12 TV - L'Associació de veïns de Parc Francolí crea grups de treball contra el Centre Penitenciari Obert\nDimarts, 17 Setembre 2019 12:20\nEls veïns del barri tarragoní de Parc Francolí reaccionaran contra el projecte de construcció del centre penitenciari obert als terrenys. Entre ahir i avui han activat dues comissions de treballar per preparar possibles manifestacions en les pròximes setmanes. No els agrada la proximitat amb el parc públic, i creuen que no ha de ser la prioritat de la Ciutat de la Justícia.\nAls terrenys a tocar del Parc del Francolí és on la Generalitat preveu el trasllat de l'actual centre penitenciari obert, situat ara a l'antiga presó de Tarragona. Aquest serà el primer dels equipaments de la futura ciutat de la Justícia que s'ha de començar a construir abans d'acabar l'any al solar situat a tocar de les casernes de la Guàrdia Civil i la Guàrdia Urbana. Els veïns creuen però que no ha de ser la prioritat.\nLes línies a seguir es van acordar la setmana passada en una assemblea dels veïns del barri. Ara volen incrementar la difusió sobre el projecte abans d'iniciar una tanda de protestes. Temen que l'activitat del Centre Penitenciari Obert afecti la vida del barri, del parc i la zona escolar.\nEls veïns ja s'han trobat amb representants municipals i de la Generalitat i també amb partits de l'oposició, amb l'objectiu de frenar el projecte, a concurs des de mitjans de juliol amb un pressupost de 10 milions d'euros.\nMés en aquesta secció: « Tarragona, escenari de la cimera mundial de la indústria del paper L'espectacle torna al Teatre Tarragona el 14 d'octubre »


SELBA - SELBA SL instala una nueva estación de carga SL1012 en Sant Joan de Vilatorrada\nCentrales de carga para vehículos eléctricos\n07 Maig de 2018\nSELBA SL instala una nueva estación de carga SL1012 en Sant Joan de Vilatorrada\nL'Ajuntament de Sant Joan de Vilatorrada ha instal•lat a l'alçada del número 54 del carrer Major el primer punt gratuït de càrrega semi-ràpida per a vehicles elèctrics. Es tracta de la primera estació de càrrega d'aquesta tipologia que s'instal•la al municipi.\nEl punt de recàrrega està subministrat per l'empresa especialitzada SELBA i és gratuït. Disposa d'un connector Mennekes i un de Shucko i s'activa i desactiva a través d'un web personalitzat, sense necessitat de disposar de cap targeta ni clauer. Així, per a fer-ne ús cal donar-se d'alta a través del portal www.selba.es/2400.php. Un cop formalitzada la inscripció, l'usuari rebrà un correu electrònic amb el codi PIN que permetrà activar i desactivar el punt de recàrrega. Finalment, l'estacionament del vehicle a la zona de recàrrega està limitat al temps necessari per fer l'operació, que en cap cas serà superior a les dues hores.\nRamon Planell, regidor de Medi Ambient, ha posat en relleu que "si volem donar passes significatives en la lluita contra el canvi climàtic i suscitar entre la població una petita dosi de reflexió i conscienciació cal, primer, que des de l'administració en donem exemple".\nJosep Uró, 1 • Poligon Industrial Salelles II • 08253 Sant Salvador de Guardiola\nTel +34 93 874 48 40 / Fax +34 93 877 01 05 • selba-id@selba.es • Aviso legal


L'Artista d'ACUDAM Josep M. Teixidó guardonat en el concurs 'El Balcó de les Arts'\nterritoris.cat 11:17 21/06/18\nconcurs acudam josep arts guardonat artista\nJosep M. Teixidó recull el guardó com a segon classificat del Concurs El Balcó de les Arts\nL'artista de l'entitat ACUDAM de Mollerussa, Josep M. Teixidó ha obtingut el segon premi de la vuitena convocatòria del Concurs El Balcó de les Arts, un certament de pintura destinat a persones amb discapacitat intel·lectual i del desenvolupament (DID), impulsat per Setba Fundació. En l'edició d'enguany s'hi van presentar 727 obres, realitzades per artistes de 58 entitats de tot Catalunya.\nEl centre mollerussenc va situar dos artistes més en la selecció final, Assumpció Querol i Pep Perelló, una constatació del bon nivell artístic dels pintors del Pla d'Urgell\nEl Balcó de les Arts és un projecte, que va nèixer l'any 2011, amb la voluntat de potenciar les dots artístiques de persones amb DID i incentivar aquest col·lectiu per treballar en el terreny de les arts plàstiques, i actualment representa un referent del sector a Catalunya. Amb aquesta iniciativa la Fundació Setba vol dignificar la feina i el talent d’aquestes persones, donant-los un tracte igualitari, deixant de banda els prejudicis i promovent la integració i la solidaritat.\nLes tres persones guanyadors del certament han rebut tres premis artístics acompanyats d’un ajut econòmic destinat a l’entitat de cada artista premiat. En el cas d’ACUDAM, serà un ajut de 1.800 euros. També destacar un quart premi en la categoria disseny, l’obra premiada en aquesta última modalitat es convertirà en l’etiqueta d’un dels vins Lacrima Baccus de l’empresa Bardinet.\nUna selecció de les obres finalistes formaran part del 10 al 15 de juliol d’una exposició al Reial Cercle Artístic.\nMiralcamp convoca la primera edició de la Cursa de la Bassella


Visita del president de la IMHA Glenn Paton\nGlenn Paton, president de la International Master Hockey Association va estar el passat diumenge 26 de març el Vallès, on va visitar el Club Egara, seu organitzadora del proper Mundial Masters 2018, que es disputarà del 27 de juliol al 5 d’agost.\nEl dirigent va aprofitar la visita per visitar els terrenys en els que es construirà el nou camp municipal d’hoquei de Matadepera, el projecte modificat del qual es va aprovar en el ple ordinari celebrat el passat dilluns 27 de març. Paton es va reunir amb l’alcaldessa Mireia Solsona, el regidor d’esports Quico Sala, el regidor d’urbanisme Nil López, el regidor d’esports de l’Ajuntament de Terrassa Dani Nart, el vicepresident del Club Egara, Martí Lloveras i el president de la secció d’hoquei de l’entitat, Javier Ruíz. El Camp d'Hoquei Municipal és candidat a sub seu del Mundial, igual que el Camp Municipal de Terrassa.\nEl FIH Master World Cup és una competició que promou la International Master Hockey Association, reconeguda per la Federació Internacional de Hockey per a promoure el hockey de veterans. Serà la tercera edició d’aquest Mundial, que anteriorment s’ha celebrat a Rotterdam (2014) i Canberra (2016). Un competició que es divideix en 10 categories, 5 masculines y 5 femenines: +35, +40, +45, +50, +55. Un total de 100 equips (60 masculins i 40 femenins), prop de 2.000 esportistes, 300 partits, i on es preveuen rebre més de 3.000 persones durant els de dies de la competició.\nA la dreta, dos moments de la visita de Glenn Paton a Matadepera.


Treballar a l'escola pública: Com afecten les retallades de la llei Wert al CEIP El Crist de Meliana\nCom afecten les retallades de la llei Wert al CEIP El Crist de Meliana\nUs deixem una entrevista a una companya del CEIP El Crist de Meliana on ens conta com estàn afectant directament les retallades a la seua escola.\nLa entrevista ha aparegut en la revista d'EUPV de Meliana\nGent del Col·legi El Crist a les mobilitzacions contra les retallades\nEn anteriors articles (Clar i Ras nº9 i 13) parlàvem de com l'ensenyament públic està en perill.\nQuè millor que centrar-nos en el que tenim més a prop. Per aixó hem parlat amb una mestra del Col•legi del Crist de Meliana per a conèixer directament els efectes de les retallades en educació.\nGracia Molina és mestra de primària i membre del Consell Escolar Municipal per CCOO i ens informa de la situació a l'escola El Crist.\n1.Retallades de professorat.\n- En les aules d'infantil (3 anys) hi ha 30 alumnes a una classe i 27 a l’altra amb “reducció de ràtio” per tindre un alumne amb dictamen d’escolarització.\n- Jubilacions: La plaça d'una mestra jubilada de PT (pedagogia terapèutica) s'ha habilitat,però no és definitiva com abans.\n- Les baixes: en tot el mes de gener no s'ha cobert una baixa. Els /les altres mestres hem cobert aquesta plaça, amb tota la problemàtica que genera tant per a la nostra tasca ( deixant suports …) com per als alumnes afectats directa e indirectament.\n- Places suprimides: S'ha suprimit una plaça de Primària, amb conseqüències molt negatives, com menys hores per als recolzaments de les àrees instrumentals, d'informàtica, compensatòria…i dues mestres especialistes d’angles han de ser també tutores.\n2. Menjador Escolar:\n-Els diners de Conselleria per alumne s'han rebaixat ja començat el curs. Açò suposa l'augment del preu per menú escolar complicant la gestió dels menjadors dels centres públics pel mínim marge que ens deixen.\n3. Eliminació de les beques per llibres\nFinal de la marxa de l'Horta Nord contra les retallades\n4. Endarreriment en el pagament dels projectes educatius.\n(Cal recordar que en El Crist el professorat està molt implicat en Projectes d'Innovació i Solidaritat.on es fan activitats coordinades amb una ONG distinta cada curs i Mercadets Solidaris on participa tota la comunitat educativa, comerços…També s’ha fet recollida d’aliments per als refugiats del Sàhara acostant als alumnes a la problemática que pateixen.\n5. Accions del professorat en defensa de l'escola pública i contra les retallades.\n-Hem fet reunions i xerrades informatives amb les mares i pares, altres centres, concentracions, manifestacions…\nPlataforma Horta Nord "No a les retallades"\n-Els /les mestres hem recolzat majoritàriament les convocatòries de vaga.\n– Cada divendres a les 8:45 continuem eixint a la porta perquè volem deixar clara la nostra resistència a la Llei Wert que tant de mal està fent a l’educació pública. No ens llevaran la il:lusió pel nostre treball perquè creiem en ell i som conscients de la importància que té. L’educació pública és la de TOTS i TOTES i, junt a la sanitat, la garantía de la igualtat d’oportunitats i d’una democracia com cal. Continuarem defensant els serveis públics sempre. La sanitat pública de Madrid ens ha demostrat que SÍ ES POT!!!\nPublicat per Pau Diaz Boils a 18:27\nEtiquetes de comentaris: LOMCE, Meliana, Resistència, Retallades, Wert


Jaume Serra | El blog d'Edicions de 1984\nArxiu d'etiquetes: Jaume Serra\n«Ferides sense remei». Julià Guillamon sobre «Mà a les fosques», de Jaume Serra Fontelles\nPublicat el 8 Mai 2013 per edicions1984\nLa peça central de Mà a les fosques de Jaume Serra Fontelles (Manresa, 1946) és un retrat de Salvador Espriu de l’any 1967. El narrador és un cineasta amateur que ha produït un curt a partir de la versió de Raimon d”‘Inici de càntic en el temple” i que després d’una complicada diplomàcia aconsegueix que Espriu l’hi presenti a Manresa. Raimon no se’n sap avenir: ‘Però si no surt mai de sa puta casa!”. El relat de la nit manresana és formidable. Després de Ronda de mort a Sinera de l’Eadag dirigida per Ricard Salvat i de Les cançons de la roda del temps de Raimon, Espriu havia esdevingut una patum. La gent l’envoltava i l’afalagava, sovint sense tacte. L’acte va ser brevíssim, però la vetllada es va complicar amb la visita a l’estudi d’un pintor local i d’un sopar multitudinari. Cap d’aquests complements no estava anunciat per endavant, i Espriu els va suportar estoicament. El narrador ho relata ple de mala consciència per haver contribuït, sense voler, a fer passar una mala estona al poeta, convertit en atracció de fira. Van tornar a Barcelona a dos quarts de quatre de la matinada, i de resultes d’aquella presentació Espriu va passar dos dies al llit.\nAquest relat lliga directament amb dos textos més, per formar el nucli dur de Mà a les fosques. El segon tracta de la mort de l’avi i de com els pares envien el noi a ajudar el fuster que ha de desballestar els mobles, per buidar la casa i poder-la tornar a llogar. El noi trobarà uns diners amagats en una calaixera, el pare es gastarà els diners en una filmadora, la filmadora la farà servir sobretot el fill, que gràcies al cinema amateur arribarà a treballar de realitzador de televisió. Aquesta idea de l’avi que salva el nét d’anar a la fàbrica, com la majoria de nois de la seva edat, era el tema d’una de les obres de teatre que Serra Fontelles va escriure als anys setanta, Deixeu-me ser mariner. Valdria la pena, diguem-ho de passada, revisar el teatre de Serra Fontelles, que al marge de les seves qualitats dramàtiques és un text per ser llegit. El tercer conte, “Economia submergida”, el veig com una reminiscència del món d’Espriu i d’aquell conte cruel, “L’escapçat”, d’Ariadna al laberint grotesc. Com en el relat d’Espriu, hi ha visió càustica de les relacions humanes que es projecta sobre el gran desgavell dels nostres dies.\nEl llibre, de fet, té aquests dos aspectes complementaris: el retrat de la infantesa i els inicis d’una vocació que va dur Serra Fontelles al món de la creació. I, alternativament, les visions que el mateix narrador, quaranta o quaran-ta-cinc anys més tard, té de la vida. Potser hauria estat bo destriar unes seccions per vertebrar el volum de manera més clara, jugant amb aquestes recurrències. Si a la primera part del llibre dominen els textos autobiogràfics (hi destaca també molt ‘Vies mortes”, una història magnífica d’adolescents que es juguen la vida), a la segona predominen els monòlegs i apòlegs kafkians, a partir d’observacions quotidianes, d’auscultacions del narrador que elabora estratègies narratives per consolar-se de la por i del sentiment de culpa que prenen la forma d’una ferida neta que no es cura mai o d’una protuberància darrere l’orella: un cas estacionari, sense remei. La mà busca, a les fosques, la joventut, la bellesa, la il•lusió, i troba el no-res. O. com al conte “Economia submergida”, un parany que f arrenca la mà i tot.\nPublicat dins de Ressenyes\t| Etiquetat com a Jaume Serra\t| Deixa un comentari\n«Serra Fontelles, Kafka i Manresa». Llorenç Capdevila escriu una molt bona ressenya de «Mà les fosques» de Jaume Serra pel Regió 7!\nFont: Regió 7 (20/4/2013) i Lletra de batalla\nNOTA: Jaume Serra signarà el seu llibre a Manresa. Vegeu-ne els horaris aquí.\nSerra Fontelles, Kafka i Manresa. Llorenç Capdevila\nDesprés de dues novel·les i d’una bona colla d’obres de teatre, el manresà Jaume Serra Fontelles acaba de publicar Mà a les fosques (Edicions de 1984), un recull de relats valuós i molt personal. Personal en més d’un sentit: perquè mostra un estil ple de característiques pròpies (eloqüència en el discurs, grans dosis d’ironia, pessimisme existencial, perplexitat davant la vida, etc.), però també perquè les històries de Mà a les fosques, com anuncia la cita inicial de Pavese (“Haver escrit una cosa que et deixa com un fusell disparat, encara sacsejat i socarrimat, buit de tu mateix, on no hi has descarregat solament tot el que saps de tu mateix sinó el que sospites i suposes…”), presenten un autor amb ganes de parlar dels fantasmes que l’obsessionen (la por, la injustícia, el sentit de culpabilitat, l’atzar, la mort), potser per exorcitzar-ne més d’un, i amb voluntat artística de descarregar la pròpia essència com a ésser humà.\nSANT JORDI. Jaume Serra, autor de «Mà a les fosques» i «Nit de vetlla» signarà els seus llibres a MANRESA\nPublicat dins de Presentacions\tEtiquetat com a Jaume Serra\t1 resposta\n«Recordant Franz», gran crítica de Sam Abrams al «Mà a les fosques» de Jaume Serra! [El Punt Avui]\nTradicionalment es recomanava que un autor fes l’aprenentatge escrivint relats i després es passés a la novel·la. Així el gran Hemingway va publicar Tres contes i deu poemes abans de la seva primera novel·la. Jaume Serra Fontelles ha plantejat la seva carrera a l’inrevés: la novel·la, seguida pels contes. D’aquesta manera, a més, Serra demostra el seu respecte pel gènere del relat. Mà a les fosques, doncs, és el primer recull de contes del nostre autor. Sembla impossible però és així, perquè en aquest aplec de 27 contes Serra demostra un domini del gènere, des de tots els punts de vista, que no associem gens amb un principiant. De fet, el llibre es pot llegir com una defensa artística del conte i un mostrari de les seves possibilitats literàries. Sigui com sigui, es nota que és una obra feta a consciència, meditada, escrita lentament al llarg dels anys.\nCal situar el Jaume Serra Fontelles contista dins un cert sector de la tradició de la primera i segona lleva generacional de l’alta modernitat, el sector de l’humor, un sector que reuneix figures com Stein, Kafka, Borges, Nabokov. Un humor intel·ligent, una mica fatalista, ben conduït, que serveix d’esquer retòric, element distanciador i mecanisme de defensa. Ara bé, l’humor, amb la seva barreja de seducció i denúncia, no ens ha de cegar davant de la profunditat extraordinària del conjunt, que està fonamentat en una pugna entre contraris, dolor i plaer, dubte i certesa, individu i col·lectivitat, ficció i realitat, veritat i mentida, llibertat i captivitat, relatiu i absolut, memòria i oblit, poder i feblesa, riquesa i misèria, culpa i innocència, raó i misteri, consciència i inconsciència… Mà a les fosques és un llibre d’una gran riquesa.\nLa riquesa de la forma, la llengua, els continguts. En aquest sentit, per exemple, fa servir la llengua en totes les seves franges expressives, des dels usos més populars fins a l’alta retòrica. O la gran varietat en l’extensió dels textos, el punt de vista, els personatges, els escenaris, els tons…\nSerra ha fet un llibre ambiciós, profund, corrosiu, humà, divertit i amè. Això sí, per tal de copsar el valor real del llibre hauran de seguir un consell únic: llegeixin lentament, a poc a poc. Quan comencin a llegir ja ho voldran, alentir el ritme de lectura, perquè és d’aquells llibres que no vols que s’acabin mai i els dosifiques. Irresistible.\nAnna Ballbona entrevista en Jaume Serra, autor de «Mà a les fosques» [El Punt-Avui]\nPublicat el 8 Abril 2013 per edicions1984\nJaume Serra Fontelles (Manresa, 1946) viu de fa anys a Barcelona i té una singular trajectòria literària: realitzador a TVE durant 33 anys, el 1974 fa la primera novel·la, ‘Desitja’m sort, Madeleine’, que publicarà més tard per la censura franquista. Durant anys s’aboca al teatre fins que darrerament, amb Edicions de 1984, treu la seva obra narrativa: primer la novel·la Nit de vetlla i ara el recull de relats Mà a les fosques\n“Em va impressionar més l’Espriu home que l’obra”\nMà a les fosques bascula entre la realitat i la ficció?\nNo tanta ficció. Un 90% és realitat. La forma de dir-ho o de presentar-ho pot semblar mentida.\nTot és veritat en la narració on repassa les vides de tota una escala?\nSí, un bon tros són de la meva escala i del meu barri, de Manresa.\nManresa és la seva gran font literària, o també Barcelona?\nBarcelona pràcticament gens. Tu deus saber com sap tothom que els vint primers anys de la vida d’algú són bàsics. A més, la meva sortida de Manresa va ser voluntària però traumàtica. Vaig marxar per qüestions professionals, sense tenir feina. Això fa que la distància física, lentament, vagi treballant sobre els records que tenies. La distància m’ha permès veure virtuts i defectes, més que si m’hagués quedat allà. La meva Manresa és la de la meva infància, adolescència i joventut. És l’època de les estrenes, en tots els sentits.\nEn un relat, va a buscar Espriu a Barcelona perquè assisteixi a la presentació d’un curt que vostè va fer sobre un poema seu. Com era l’Espriu que va conèixer?\nAls meus 21 anys, l’Espriu que vaig conèixer em semblava un senyor molt gran. En devia tenir 55 o 56. L’aurèola que tenia de prestigi com a poeta, en aquells moments, m’imposava moltíssim. Però d’Espriu em va impressionar més l’home que no pas la seva obra literària. L’Espriu va exercir com una mena de segon pare, a nivell de consells literaris, però sobretot per qüestions ètiques i morals, inclús de pura amistat. Per exemple, estant a la mili, ens escrivíem. Hi ha una carta on em diu si necessito alguna cosa, jo era a Lleida, que només cal que ho digui, tant si són diners com conserves. I hi va afegir: “Llibres no, perquè en aquests llocs acostumen a florir-s’hi.”\nEra menys sorrut del que l’han pintat?\nSi tu t’imagines una persona seriosa, no vol dir que t’hagis d’imaginar que no riu. Quan reia, reia molt i tenia molt de sentit de l’humor.\nCom és que després de la primera novel·la fa molta obra teatral?\nLa novel·la me la va prohibir el franquisme. La vaig guardar en un calaix i a partir d’aleshores vaig començar teatre. Havia passat per l’Adrià Gual [Escola d’Art Dramàtic], havia estudiat direcció i feia anys que em preparava per a l’escriptura teatral. Ara estic de ple ficat en el món dels relats. Són èpoques.\nHa lamentat que la seva vida professional (ara ja és jubilat) li hagi fet publicar les narracions tard?\nPoc o molt des dels quinze anys que escric. Com que mai he tingut cap fe que això em donés per viure, he anat fent sense pressa i quan em venia de gust. Dels quinze als vint anys o més vaig escriure poesia, i, de fet, va ser el meu aprenentatge literari. Vaig fer unes quantes narracions, poques, i ja va venir la primera novel·la, i de la novel·la al teatre. Ininterrompudament he anat escrivint sempre.\nEn un altre relat, el protagonista s’endú una pedra de la cartoixa d’Escaladei. Li ha trucat algú per reclamar aquella pedra?\nNo, ni ho faran, perquè tothom es pensa que és mentida.\nAquest sí que semblava veritat…\nI ho és. Aquelles petites llambordes estaven a l’abast de tothom. Era obert al públic, a l’aire lliure, no era cap capella. Ara em sembla que ja està tancat.\nLa línia dels relats que ara fa va pel camí de Mà a les fosques?\nLa majoria dels temes ja els tinc. L’estat d’ànim meu no sé si seguirà per aquí. L’origen d’aquests relats és a l’entorn de la crisi de la quarantena, que a mi em va afectar. Va coincidir que dos anys abans va morir el meu pare. Això va crear una atmosfera d’una mena de tristesa profunda, que em va inspirar molts dels temes d’aquests relats. Després ja en van sortir alguns de més o menys còmics. Jo no tinc imaginació, m’agafo a coses viscudes, que n’he viscut de molt estranyes, i jo les busco.\nPublicat dins de Entrevistes\t| Etiquetat com a Jaume Serra\t| Deixa un comentari\nI la setmana que ve… Presentacions, lectures i novetats!\nPublicat el 15 Març 2013 per edicions1984\nAnem a pams, anem a pams!\nDe primer, les presentacions.\nEl mateix dia —DIMECRES—, a la mateixa hora —19.30— PERÒ en diferents poblacions…\nMATARÓ, DIMECRES A LA LLIBRERIA DÒRIA DE MATARÓ: Seixanta mil paraules, de Manel Subirats.\nBARCELONA, DIMECRES, A LA CENTRAL DEL RAVAL: Mà a les fosques, de Jaume Serra\nDe segon, tenim, a VALÈNCIA…\nDIJOUS, lectura dramatitzada de Carrer de pas, d’Octavi Monsonís, a càrrec de l’actor Pep Marí. A CaRevolta. Santa Teresa 10, València\nI ARREU DELS PAÏSOS DE PARLA CATALANA…\nmica en mica, paulatinament, amb la paciència que comporta el llibre i la lectura, aniran arribant a les vostres llibreries de confiança…\n«Poemes escollits», l’obra poètica essencial de Joseph Brodsky, traducció de Judit Díaz\n«El banquer», de Núria Cadenes\nPublicat dins de Novetats editorials, Presentacions\t| Etiquetat com a Jaume Serra, Joseph Brodsky, Manel Subirats, Núria Cadenes, Octavi Monsonís\t| Deixa un comentari\nPublicat dins de Entrevistes, Presentacions\t| Etiquetat com a Jaume Serra\t| Deixa un comentari\nAtenció, Manresa: aquest dijous 14 de març al Casino, Enric Casasses presentarà el llibre de Jaume Serra, «Mà a les fosques».\nPublicat el 12 Març 2013 per edicions1984\nEl proper dijous 14 de març, a les 19.30, a la Sala d’Actes del Casino de Manresa, Enric Casasses i Jaume Serra presentaran Mà a les fosques, de Jaume Serra.\n«A mesura que ens fem adults i que la vida ens treballa les durícies a uns quants, les escates a uns altres i a segons qui l’escorça, el nostre guia —el de cadascú— ens va deixant de la mà de Déu, no per desídia ni matusseria, sinó perquè suposa que ja hem adquirit prou defenses per saber caminar sense custòdia. I en això, el nostre àngel particular s’erra tot sovint. Tard o d’hora, tots esdevenim orfes».\nJaume Serra, Mà a les fosques, Edicions de 1984\nPublicat dins de Presentacions\t| Etiquetat com a Jaume Serra\t| Deixa un comentari\nEp, #Faulkner! #llibresde84 twitter.com/DocumentaBCN/s… 14 minutes ago


per Marta Romera / ACN 10/12/2020 14:50h\nSis investigats en la causa judicial per la mort de l'os Cachou, on ja han pres declaració fins a quinze testimonis | LleidaDiari.cat\nLa causa judicial oberta amb relació a la mort de l'os Cachou, localitzat el 9 d'abril passat a Les (Val d'Aran) per una patrulla d'Agents de Medi Ambient del Conselh Generau d'Aran compta amb sis investigats, entre ells un funcionari d'aquest cos que va ser detingut el 19 de novembre i posteriorment va quedar en llibertat amb càrrecs.\nA més, fins a quinze persones ja han declarat com a testimonis i no es descarta que aquest nombre i el d'investigats s'ampliï, segons han detallat fonts judicials. La jutgessa de Vielha que porta el cas ha aixecat parcialment el secret de sumari, tot mantenint-ne una part perquè podria afectar una altra investigació independent a la de la mort de l'os.\nEl jujtat de Vielha va obrir diligències prèvies el 6 de maig passat\nTot i que en un primer moment es va apuntar a l'atac d'un altre os com a possible causa de la mort de Cachou, el jujtat de Vielha va obrir diligències prèvies el 6 de maig passat i, tres dies més tard, va acordar el secret de sumari. Durant aquests mesos, a banda de les declaracions d'investigats i testimonis, també s'han rebut informes científics i la necròpsia de l'animal, entre d'altres.\nFoto: Un cotxe atropella tres vaques al Pallars


EL PROJECTE DE REMODELACIÓ\nESCULL LA PROPOSTA QUE CREUS QUE CAL PRIORITZAR\nLa remodelació de l’antic camp de futbol del Montserratí és un dels principals projectes de l’Ajuntament de Torelló per al 2018. En el seu moment, els veïns del barri de Montserrat van decidir quins eren els usos de què volien dotar l’espai.\nEn base a les conclusions d’aquella consulta, el projecte contempla quatre propostes d’actuacions concretes. El març de 2018 es desenvoluparà un procés de participació ciutadana per tal que la ciutadania decideixi quina de les actuacions previstes cal prioritzar.\nQUINES PROPOSTES ES PODRAN ESCOLLIR?\n1.- Reforma de l’edifici de vestuaris existent per adequar-lo com a local social del barri\n2.- Adequació dels jardins d’accés, una zona de jocs infantils i de lleure i enjardinament\n3.- Construcció d’una pista poliesportiva i d’un escenari adjacent\n4.- Adequació de la zona de petanca existent, amb nous accessos i enjardinament\nTotes les persones empadronades al municipi abans del dia 1 de gener de 2018 i que tinguin més de 16 anys el dia de la votació.\nEl període de votació serà: Del 12 al 18 de març de 2018.\nPer Internet, a la pàgina web de l’Ajuntament de Torelló www.ajtorello.cat s’habilitarà un espai específic per poder votar. Per fer-ho, caldrà introduir el DNI.\nI si no tinc Internet?\nL’Ajuntament habilitarà diversos punts de participació en equipaments públics dotats dels equips informàtics necessaris per poder participar en el procés:\n● OAC Casa Espona\n● Torelló Jove\nTambé s’obrirà un punt de participació a la plaça de la Sardana, el dissabte 17 de març, de les 10 h del matí a les 14 h de la tarda.\nDesprés del període de votació, la proposta que hagi aconseguit més suports serà la que es prioritzar en el programa d’actuacions municipals per al 2018. De tota manera, aquest projecte està pensat d’una manera integral, per la qual cosa la resta d’opcions no quedaran en un calaix sinó que s’executaran en el moment que hi hagi disponibilitat econòmica.\nEnquesta sobre cartelleria urbana.pdf\n448 RESPOSTES EN L’ENQUESTA SOBRE LA FESTA MAJOR 2017\nL’enquesta sobre la passada Festa Major de Torelló, que ha organitzat la regidoria de Ciutadania Activa de l’Ajuntament, ha recollit un total de 448 respostes. A través de l’enquesta que es va penjar a la web municipal, la ciutadania podia expressar la seva opinió sobre allò que li havia agradat més i menys, i allò que creia que es podia canviar o millorar, a més de puntuar globalment la Festa Major.\nS’han obtingut 448 respostes, una xifra significativament més elevada que l’enquesta que es va fer sobre la Festa Major del 2016 que només va registrar 45 respostes. Això vol dir que s’ha multiplicat per 10 la participació. Pel que fa a l’edat dels participants:\nLa lectura que se’n pot fer és que la polèmica sobre els horaris de finalització d’algunes activitats ha disparat la participació del jovent, com ho demostra que d’entre els participants, 213 són menors de 30 anys (47,54 %). Aquesta és una dada altament positiva i des de la regidoria de Ciutadania Activa es voldria que no es quedés aquí sinó que es mantingués o augmentés en les enquestes que es puguin promoure en el futur. Aquesta destacada participació de jovent també és una dada que ajuda a entendre les respostes majoritàries de l’enquesta.\nLes preguntes formulades eren:\nQuè és el que t’ha agradat més de la Festa Major 2017?\nQuè és el que t’ha agradat menys de la Festa Major 2017?\nQuè canviaries de la Festa Major 2017?\nQuins aspectes cal millorar?\nEnquesta FM 2017.pdf\nL’ENQUESTA SOBRE LA FESTA MAJOR RECULL UN TOTAL DE 45 RESPOSTES\nUn total de 45 persones han expressat la seva opinió sobre la passada Festa Major de Torelló, a través de l’enquesta que es va penjar a la web municipal. A través de l’enquesta, la ciutadania podia manifestar allò que li havia agradat més i menys, i allò que creia que es podia canviar, millorar o simplement treure.\nEn total, s’han respost 45 enquestes, xifra que la regidora de Participació Ciutadana, Núria Güell, relativitza: “pot semblar que són poques, però és la primera vegada que fem una enquesta d’aquest tipus. És important haver obert aquest canal de participació”. La regidora explica que, en funció de l’edat de la persona que opina, les opinions van d’un extrem a l’altre.\nEntre les coses que han agradat més, tot i que hi ha molta diversitat de gustos, destaquen els concerts i la música, les activitats familiars i la varietat d’actes. Pel que fa al que ha agradat menys, s’esmenta tot allò relacionat amb el consum d’alcohol, la brutícia i la durada de la festa, que alguns consideren excessiva. Pel que fa als canvis que s’hi podrien introduir i les propostes de millora, es parla dels horaris de les activitats, d’evitar solapar actes i d’acotar els dies de festa.\nEn l’apartat on es preguntava què es podria afegir a la Festa Major, sobretot es demanen més concerts per a públics diversos i també més activitats familiars. I quant a què s’ha de treure, les opcions que reben més crítiques entre les persones que han completat l’enquesta són la Porronada i el Riminí. En l’apartat de valoració de la festa i els actes, la puntuació mitjana és de 5,66 sobre 10; i 31 dels enquestats aproven la Festa Major, la qual cosa representa més d’un 68%.\nNúria Güell diu que, encara que hagin estat poques respostes, “les tindrem en compte” i assegura que “aquesta enquesta ha estat el primer pas, en farem més en el futur i sobre altres temes”, amb la idea de consolidar aquesta forma de participació ciutadana.\nEnquesta FM 2016


València comparteix els resultats del projecte europeu de mobilitat urbana de mercaderies SUCCESS a Brussel·les - Las Naves\nValència comparteix els resultats del projecte europeu de mobilitat urbana de mercaderies SUCCESS a Brussel·les\ninnovació innovación Mobilitat sostenible smartcity\nCIVITAS és una conferència internacional de referència sobre logística de la construcció que se celebra durant hui i demà en el centre de convencions La Tricoterie a Brussel·les.\nUna delegació de València va a exposar els resultats obtinguts del pilot desenvolupat durant les obres de “València Parc Central”.\nRepresentants de la Fundació Las Naves i de la Fundació Valenciaport s’han desplaçat fins a Brussel·les per a participar en una trobada en el qual es donaran a conèixer les conclusions de quatre projectes europeus de mobilitat urbana de mercaderies que finalitzen aquesta primavera.\nA més del projecte europeu SUCCESS en el qual participa València, les persones assistents a l’esdeveniment podran conèixer com s’han desenvolupat els pilots dels projectes CityLab, NOVELOG, i O-Turn el denominador comú dels quals és aconseguir un transport urbà de càrrega més net i que seran presentats davant personalitats polítiques, professional investigador i empreses.\nEn concret, el projecte SUCCESS ha tingut com a objectiu identificar nous mètodes i eines considerant la possible implementació de Centres de Consolidació de Construcció per a millorar la logística en la construcció i reduir els seus efectes negatius.\nLas Naves que ha participat en aquest projecte al costat de la Fundació Valenciaport i la Federació Valenciana d’Empresaris de la Construcció (FEVEC), ha obtingut uns resultats en les simulacions molt positius que demostren com millorant l’eficiència del transport vinculat a la construcció es pot produir una reducció important en les emissions contaminants, un 28% anara de les urbs i sobre el 35% a l’interior de les mateixes.\nAixí mateix, les més de 150 persones assistents podran conèixer les conclusions dels altres projectes, entre les quals destaquen l’enfocament de la ciutat com a laboratori viu per a aconseguir centres urbans lliures d’emissions o la identificació de nous models per al transport d’aliments en la ciutat, entre uns altres.\nMés informació sobre les conclusions ací\nVore video resum ací\nThis project has received funding from the European Union’s Horizon 2020 research and innovation programm under grant agreement No 633338.


Camins Conscients 2017 | caminsconscients\nPonents de Camins Conscients 2017\nAquests vàren ser els ponents i les activitats de l'any 2017:\nCarme Sabaté es facilitadora certificada de PSYCH-K® Avançat. Formadora/facilitadora Tapping EFT i Ho’oponopono. Monitora Meditació Integral. Terapeuta de Reiki. Hay Teacher i Coach Sana Tu Vida ®Louise L. Hay (Certificació oficial internacional)\nXerrada/Taller experimental basat en la filosofia de Louise Hay: COM ESTIMAR-TE A TU MATEIX “Sana Tu Vida”\nEl mètode "Sana la teva Vida" de Louise Hay és un model de transformació personal precursor de la psicologia positiva i del Coaching Personal. Basat en l'auto estima a través de l'enfocament integrador de cos- ment- emoció- esperit.\nEls tallers "Sana la teva Vida" ofereixen un temps i un espai tranquil i amorós per reconèixer el nostre veritable JO.\nMirar cap a dins i escoltar la nostra veu interior és un dels treballs més difícils. No la veu de l'ego, la de la personalitat, la que sempre busca raons i excuses, sinó escoltar la veu del cos, la del cor, la que realment ens mostra des de el sentir, el que ens està dient la nostra ànima.\nPer fer-ho cal un compromís ferm amb nosaltres mateixos i coratge.\nPer experiència us puc dir que hi ha un abans i un després d'aquesta decisió. És un viatge cap a la nostra essència i ens porta a la PAU INTERIOR.\nXerrada: "La possessió espiritual i les seves conseqüències "\nLa depressió és la malaltia de la vida moderna. La majoria de les depressions estan causades per invasió d'esperits en les nostres "aures" que a més ens produeixen canvis en el nostre caràcter i que ens treuen la nostra energia, portant-nos a estats de debilitat alarmants.\nEn aquesta xerrada parlarem de com es produeixen aquestes "possessions" i també de com lliurar-nos d'elles. També explicarem les diferents formes de protecció contra aquests esperits negatius.\nA causa de mi infància de pares separats, amb un pare absent, una mare amb massa pors i una àvia que em va criar ensenyant-me a no confiar en ningú, vaig créixer sostenint profundes carències emocionals que em van portar a perdre tota la confiança en mi mateixa.\nDurant part de la meva infantesa i joventut vaig estar buscant constantment la felicitat i el sentit de la vida, sempre acompanyada dels Guies i Mestres espirituals, amb els que connectava des de molt aviat.\nLa vida és meravellosa i com sempre et dóna el que necessites, als 26 anys em va fer comprendre que:\n"La felicitat no està fora de nosaltres, la capacitat de ser feliç és un atribut que portem dins, és una capacitat intrínseca del nostre Ésser, només hem de deixar-la sortir"\nA partir d'aquest moment vaig començar un viatge sense retorn cap al meu interior, per tal d'alliberar-me de les pors de la ment i aprendre el llenguatge de la vida per estimar-me i així poder descobrir qui era l'autèntica Yubitza.\nTot aquest viatge el vaig complementar formant-me en diferents tècniques com: hipnosi, registres akáshics, meditació canalitzada, comunicació espiritual i Tarot Terapèutic, encara que la màxima saviesa l'he adquirit de les meves experiències i aprenentatges com caminant de la vida.\nTambé sóc bloggera i publico vídeos en el meu canal de Youtube.\nXerrada-Taller: "Permet que els teus desitjos es manifestin"\nAquesta sessió està destinada a permetre'ns manifestar tots els nostres desitjos sense excepció.\nTots els nostres desitjos neixen del nostre cor i això vol dir que neixen de la nostra ànima.\nQuan som capaços de donar-los permís perquè es manifestin en la nostra matèria vol dir que hem aconseguit un equilibri complet de Terra, Cel, Ànima.\nMoltes vegades perdem aquest equilibri a causa de la nostra educació, la societat, programes mentals limitants i sobretot per una manca de poder personal i autoestima amb nosaltres mateixos que ens desconnecta de la nostra ment creativa i creadora.\nTots els nostres desitjos sense excepció, formen part d'una demanda a nivell ànima per experimentar certes vivències que ens aproximen més a la nostra essència o missió de vida.\nPer això és molt necessari no vetar, ni jutjar cap desitjos, ja sigui material o espiritual.\nTot judici ve de l'ego (la nostra ment distorsionada), si ens connectem a aquest judici és quan deixem escapar l'oportunitat de que els nostres desitjos es manifestin.\nEn aquesta conferència / taller parlarem de com podem connectar-nos a la nostra ment creadora i jugarem amb el poder de la visualització i la capacitat de sentir el nostre desig.\nConverteix-te en allò que vols i Experimentaràs la plenitud de la teva ànima.\nTel. 688 374 443\nXerrada-Taller: "RITUALS. La importància de recuperar-los i integrar-los a la nostra vida quotidiana."\nDes de temps immemorables la humanitat ha fet ús del ritual com una forma de connectar-se a allò que està més enllà de lo visible, per sentir la connexió amb la Vida, l’Esperit. Rituals d’agraïment, de peticions, per honorar, per ofrenar,… tan se val el propòsit, tots són pura manifestació de la col.laboració humano-divina, de la cooperació d’una part amb el Tot.\nQuè ens ha passat que els rituals pràcticament han desaparegut de la nostra vida? Ha suposat alguna pèrdua per a l’ésser humà aquest allunyament? Per què recuperar-los?…\nI encara més: si decidim recuperar-los, cóm acompanyem aquesta restauració per sentir-la verdadera i el més natural possible?\nAportaré la meva visió particular des de la pròpia experiència i cel.lebrarem un ritual preparat especialment per a l’ocasió.\nPERE CLOTET, Tortosa\nLlicenciat en Psicologia per UOC (especialitzat en Psicología Clínica i de la Salut). Postgrau en Intervenció Educativoterapèutica Assistida amb Cavalls (UB). Certificat en Psicoterapia Assistida amb Equins (EAGALA). Enginyer Agrícola (UPC). Expert en doma i maneig del cavall\nEspecialitzat en Teràpia emocional amb infants, adolescents i adults, amb més de 10 anys d’experiència en consulta.\nSovint els trastorns psicològics són emocions mal gestionades que acaben provocant estats alterats d’ànim com la depressió, l’ansietat, etc. A través d’una correcta gestió de les emocions, podem recuperar l’equilibri a les nostres vides.\nCrec en un concepte holístic del ser humà i dels seus tres cossos: el físic, l’energètic i l’emocional i per tant, qualsevol carència en el camp emocional, corporal o energètic provoca el desequilibri, les malalties i les alteracions.\nDes d’aquest enfoc, amb la suma de diversos tipus d’intervencions com tècniques psicològiques, Flors de Bach, quiromassatge i teràpies energètiques, ajudem a recuperar l’equilibri emocional, físic i energètic que constitueixen la base de la sanació.\nEl contacte amb animals ha sigut una constant en la meva vida, per això vaig voler incorporar-los com a col·laboradors en els processos terapèutics. Tots els que convivim amb animals en el nostre dia a dia, sabem els múltiples efectes positius que ens aporten.\nDes del 2012 treballo junt als nostres amics equins com a facilitadors dels processos psicològics dels meus clients / pacients. Amb ells s’aconsegueixen més eficaçment millores en la capacitat d’expressar emocions, en el control de la conducta i la capacitat d’atenció, i una correcta gestió de la frustració, les pors i en definitiva, una sana relació amb sí mateix i els altres.\nLa meva trajectòria com a formador s’inicià en 2011 i des de llavors he impartit sessions de coaching grupal, comunicació no verbal i educació emocional.\nEn els darrers anys he centrat les meves formacions en l’educació emocional per a pares i professors, posant la màxima atenció en l’estat emocional de l’infant, deixant en un segon terme els continguts curriculars i els aprenentatges acadèmics.\nAltres formacions: Flors de Bach, Morfopsicologia, Kinesiologia, Quiromassatge, Shiatsu, Hipnosis.\nXerrada-Taller: CONNECTAR AMB LA NATURA: “ Una eina per a recuperar la salud física y emocional “\nQuan més va evolucionant la nostra societat, més es va desvinculant de la natura. A mesura que ha augmentat la tecnificació, la digitalització i la vida en les ciutats, paral·lelament l’ésser humà ha augmentat els nivells d’ansietat, d’estrès, i altres problemàtiques psico emocionals.\nTots som conscients que el contacte amb la natura ja sigui a través d’aquella escapadeta de cap de setmana a la muntanya, o bé aquell ratet a la platja, ens aporten benestar.\nSón moments ens aporten aquella pau espiritual i equilibri que necessitaríem en el nostre dia a dia, i que per desgracia ens es difícil d’aconseguir.\nPer això, cal que tinguem consciència de la importància del contacte amb la natura i els animals, de la biofilia, com a eina bàsica per a recuperar la nostra salut física i emocional.\nTel. 690 68 34 74\nTOMÁS ALVARO NARANJO, Tortosa\nLlicenciat en Medicina i Cirurgia i doctor en Anatomia Patològica, especialista en l'estudi del sistema immune i els seus tumors.\nInmunopatòleg, especialitzat en Medicina Sintergètica e Integrativa i estudiós del camp de la Medicina bioenergètica i vibracional.\nLlicenciat en Psicologia Clínica, i interessat en el món de la Psicologia i la Psicoteràpia Transpersonal.\nExpert en Psiconeuroimmunologia i en tècniques de Psicologia Energètica.\nÉs també científic i investigador de la resposta immune en càncer, fibromiàlgia i altres malalties, amb més de 100 publicacions científiques.\nOrganitzador i director de congressos i cursos científics sobre el sistema immune i les seves anomalies.\nDirector mèdic del Centre de Medicina Integrativa Arjuna Tortosa.\nInvestigador Col·laborador a l'Hospital de Tortosa Verge de la Cinta\nXerrada-Taller: "Nutrició i Consciència"\nNecessitem nodrir-nos d'aliments amb les seves calories, els seus macro i els seus micronutrients. Ells aporten energia i modulen el tono emocional. A més, la dieta modifica la microbiota intestinal i regula l'aparell digestiu, amb les seves hormones i neurotransmissors. L'aparell digestiu és un autèntic segon cervell que ordena el funcionament del sistema nerviós central, la seva capacitat cognitiva, el estat d'ànim i el nivell de consciència i espiritualitat de la persona.\nXerrada - Taller: "Estrès i Salut"\nUna introducció a l'estrès, què és, classes d'estrès i com ens afecta a la nostra salut.\nPensaments-emocions-cos físic estan lligats en perfecta harmonia. No ens podem separar dels nostres pensaments i emocions. L'estrès pot jugar al nostre favor o en contra.\nExercicis pràctics aplicant alguns recursos que podem fer quan ens sentim estressats.\nInma Ibañez (Saragossa, 1966) és Yogui amb més de 19 anys d'experiència. Titulada com a Professora de ioga, meditació i filosofia de Swami Sivananda per l'Escola Ioga Studio de Barcelona, ha passat llargues temporades de retir en diferents centres de la Península així com a l'Índia i Mèxic.\nVa començar la seva pràctica constant de ioga a l'any 2000 en Ioga Center. Va iniciar el curs de professora tres anys més tard en Ioga Studio, amb Xavier Solà i Pilar Ruberte.\nPràctica: “Yoga per esportistes: flexibilitat i força\n¿Corres, camines, escales, vas amb bici, fas Nordic walking, practiques Triatló o altre tipus d'esport ?\nAmb el yoga pots millorar la teva pràctica esportiva, prevenint lesions o contractures, millorant la teva flexibilitat,\ntreballant la força d'una manera diferent al teu esport, equilibrant i compensant l'alineament de la teva estructura òssia.\nEl yoga per a esportistes cada vegada està cobrant més importància en països com Estats Units, França, Anglaterra, Alemania,etc ja que es complementa perfectament i fa que l'esportista pugui cobrir les seves mancances.\nYoga és unió de respiració i moviment. La tradicional salutació al sol és un exemple d'aixó on cada moviment va unit a una part de la respiració.\nInhalem elevant els braços cap al cel - exhalem doblegant-los i portant-los al terra. Normalment, la inspiració es correspon amb moviments d'obertura i l'exhalació son moviments de tancament o flexió. Quan el practiques, pots sentir que gairebe sorgeix de forma natural. Es tracta de facilitar els moviments respiratoris: obrint quan inhalem (per utilitzar tota la capacitat dels nostres pulmons) i Tancant quan exhalem (per facilitar el buidatge dels nostres pulmons).\nLes transicions que és fan entre postures mantingudes, com els moviments que hi ha entre les diferents asanes s'utilitzen per mantenir la concentració (en lloc de passar d'una asana a una altre sense més) i també per equilibrar l'efecte d'una postura i preparar-se per a la següent.\nAquests moviments requereixen energia i ajuden a produir calor interna, el foc (agni) purificador.\nLLUIS BARROETA, Sant Carles de la Ràpita\nEnginyer industrial i MBA, emprenedor i aficionat a córrer i caminar per les muntanyes. M'agraden els espais naturals, llocs on experimentar i connectar amb l'entorn i amb mi mateix. Practico mindfulnessrunning i chirunning fa uns quants anys , que m'han ajudat molt a millorar el camí d'autoconeixement i creixement personal.\nXerrada-Pràctica: Chirunning/Chiwalking: córrer i caminar conscient\nT'agradaria començar a caminar o a córrer? Creus que ets massa gran per intentar-ho? No saps com començar?\nEn aquesta sessió pràctica parlarem d'una revolucionària tècnica per córrer i caminar, creada per l'entrenador i ultramaratonià americà Danny Dreyer, i que cada vegada té més seguidors arreu del món. Els seus objectius principals són: prevenir i/o sanar lesions, córrer o caminar més ràpid, més lluny i amb menys esforç i a qualsevol edat.\nChirunning i Chiwalking prenen els elements del tai-txi (art marcial origen de la resta d'arts marcials, basat en l'observació de la naturalesa per aprendre a moure eficientment) i els apliquen a córrer o caminar d'una manera més conscient i amb atenció plena, perquè els nostres passos siguin més eficients i fluids sense castigar el nostre cos i podent gaudir del camí d'inici a fi.\nDurant la sessió practicarem els elements bàsics per aconseguir sentir en el nostre cos els beneficis d'anar canviant la nostra manera de caminar o córrer:\n- ChiWalking, o com canviar la manera de caminar a una molt més beneficiosa\n- La inclinació, per aprendre a utilitzar la força de la gravetat per propulsar en la carrera i no haver d'empènyer amb les cames\n- El moviment de braços\n- Les marxes quan fem ChiRunning\n- La cadència\n- els "body looseners" o exercicis previs a la cursa\nDes de 1998 estic practicant amb entusiasme el tai-txi (Taijiquan), el Qigong (Chi Kung) i la meditació Vipassana amb diversos mestres: Tew Bunnag, Mei Cid, Juanolo Gutiérrez, Manel Saltor, Xènia Ros i Véronique Piguet. Imparteixo classes de Qigong a Alcanar, Amposta, Benicarló, Deltebre i La Ràpita.\nA més em dedico a la consultoria de Feng Shui, realitzant estudis de Feng Shui, Neteges Energètiques d'espais (Space Clearing) i Estudis geo-electro-biològics a Catalunya, Espanya, Àustria i Alemanya\nPràctica: "Qi Gong (Chi Kung)" (aquesta activitat es farà a l'aire lliure a la gespa del Parc del Garbí)\nVull convidar-te a un viatge cap a dins del teu cos i al mateix temps cap a fora a la natura.\n¿On es manifesten les emocions diferents en el teu cos, com pots enfortir els teus òrgans i quina qualitat t'ofereix cada estació?\nDissabte día 9: la ràbia\nLa sessió del dissabte està dedicada a l'emoció de l'enuig, de la ràbia, de la frustració i del nervosismo. Amb exercicis específics per al fetge i la vesícula biliar t'alliberes de tensions musculars, emocionals i mentals, augmentes la flexibilitat, tant física com emocional i et reconectes amb el teu potencial creatiu, amb la teva generositat i la teva escolta empàtica.\nDiumende día 10: la depressió\nLa sessió del diumenge la dedicarem a l'estació de la tardor. Amb exercicis per als teus pulmons que regeixen l'energia respiratòria, així com l'energia del cos en la seva totalitat. La depressió i la tristesa crònica són les emocions relacionades, que moltes vegades estan acompanyades per una debilitat energètica profunda.\nViure la tardor és re-descobrir el inspirar i el expirar, enfortir el teu sistema immunitari i augmentar el flux energètic.\nUs convidem a aquestes 2 sessions, on perceps la natura dins teu i el teu cos dins de la natura, guanyant més presència, vitalitat i alegria i gaudint el moment únic.\nQi Gong és un sistema holístic que coordina la postura del cos, el moviment, la respiració i la meditació. Els exercicis de Qigong consisteixen en moviments fluids que es fonen un a l'altre i que obren els canals d'energia (els meridians) i treballen els centres energètics del cos.\nL'objectiu central al Qigong és restaurar, promoure i mantenir el Qi existent al cos, és a dir enriquir l'organisme amb energia vital i equilibrar el flux del Qi.\nEl cos es posa flexible i àgil, es calmen les emocions i es relaxa la teva ment. S'estableix el sentiment de satisfacció, relaxació, tal com el de vitalitat.\nTel.: 622 476710\nNATÀLIA GABARRÓ, Tortosa\nPsicòloga general sanitària. Codirectora del Centre Psíquia a Tortosa, psicología i creixement personal, Tortosa. Codirectora de Takoda Terres de l’Ebre. Educadora canina professional acreditada per l’Asociación Nacional de Adiestradores Caninos Profesionales (ANACP), Jutgessa del Programa Ciutadà Caní Exemplar (ANACP), Formadora de formadors. Especialista en Intervencions Assistides amb Gossos de Takoda. Especialista en modificació de conducta canina AMC-LIDER.\nALBERT LLATGE ESTEVE, Tortosa\nIntegrador Social. Coordinador de l’Ass. Atzavara-arrels, àrees d’infància i joventut. Coach personal. Codirector de Takoda Terres de l’Ebre. Educador caní professional acreditat per l’Asociación Nacional de Adiestradores Caninos Profesionales (ANACP), Jutge del Programa Ciutadà Caní Exemplar (ANACP), Formador de formadors. Especialista en Intervencions Assistides amb Gossos de Takoda. Especialista en modificació de conducta canina AMC-LIDER.\nAlbert i Natàlia son els directors de la delegació Takoda Terres de l'Ebre a Tortosa on realitcen activitats canines aixó com activitats i teràpies assistides amb gossos. Tenen pista d'adiestrament i treball caní i una aula de formació.\nXerrada: "El gos, més enllà de la mascota"\nPrendre consciència del tipus de relació que mantenim amb els nostres companys de quatre potes, així com la importància del vincle i la comunicació que s’ha d’establir per garantir una convivència harmònica i un enriquiment continu.\nExplicarem casos d'experiències reals en el camp de les intervencions assistides. I si els temps en ho permet, farem una dinàmica amb tots els assistents per a que siguin conscients del que sent un gos durant el seu dia a dia en relació a l'entorn, per fomentar l'empatia.\nLes nostres normes bàsiques són el compromís personal i les ganes de compartir. Sempre des de l'amor, la humilitat\ni la tolerància.\nASSOCIACIÓ REIKI TRUDISLUZ, L'Aldea\nMartina Capeille, Sant Carles de la Ràpita\nMartina va néixer a Lyon l'any 1956. Als 14 anys va tindre el seu "despertar" espiritual observant durant més de 3 hores a una persona que meditava a a la platja. La seva connexió amb el seu primer "guia" va anar més enllà de les paraules.\nEs va formar a França durant més de 20 anys en cant vèdic i yoga progressiu hatha i viniyoga. El seu mestre Martyn Neal va ser alumne de Desikachar (fill del mestre Shri Krishnama charya).\nMartina també té una àmplia formació i experiència pràctica en acupuntura, digitopuntura, xacres, etc\nPràctica: "Cuida la teva esquena"\nAquesta sessió pràctica es apta per a totes les persones, joves i grans, practicants o no de yoga.\nComençarem amb exercicis de respiració (pranayama), cantarem el mantra de la salut, farem exercicis d'alineació de columna, d'equilibri del cos, de liberació de les energies negatives i de relaxació. I acabarem amb les nostres mans, experimentant amb els punts més importants relacionats amb els nostres meridians.\nLes classes son a la sala de gimnàs situat al carrer Sant Tomás 68 (local l'assoc. Dones rapitenques) de La Ràpita\nContacte: 679 74 75 44


El grup Voramar porta les seves havaneres vora el riu Fluvià amb motiu de les festes del barri de Sant Roc - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a El grup Voramar porta les seves havaneres vora el riu Fluvià amb motiu de les festes del barri de Sant Roc\nAhir dijous, les fonts de Sant Roc d’Olot es van convertir en l’escenari de Voramar, un grup d’Havaneres que actua arreu de Catalunya des de fa ja 23 anys. Les festes del barri Sant Roc van ser el motiu del concert, al qual van assistir al voltant d’unes 200 persones, després d’una arrossada popular.\n14, 15 i 16 d’agost són els dies de festa Major del barri de Sant Roc d’Olot. Com és habitual, diverses activitats són programades per animar la festa. Però el dia de més expectació va ser ahir amb l’actuació del grup Havaneres Voramar. Toni Mateu, amb l’acordió, Joan Cortes, guitarra i veu, Ramon Cullell, també guitarra i veu, i Gemma Llorà, veu femenina, van actuar davant de més de 200 persones a les fonts de Sant Roc. Música, servei de bar amb ron cremat i companyia veïnal van ser els elements claus de la tarda d’ahir al barri d’Olot. Al llarg del dia, els veïns de Sant Roc també van poder gaudir d’una cursa al voltant de les fonts i l’arrossada popular prèvia al concert d’havaneres. L’espai idíl·lic escollit i el bon temps també van contribuir a l’èxit de les festes que duraran un dia més, avui divendres.


La consellera de Cultura, Fanny Tur, i la coordinadora del pla, Berta Sureda, han presentat aquest dilluns un document final "flexible i obert"\n2 min. Palma 17/12/2018 15:29\n651x366 Berta Sureda i Fanny Tur presentant el document final del Pla de cultura. Berta Sureda i Fanny Tur presentant el document final del Pla de cultura.\nEl document final del Pla de cultura de les Illes Balears 2018-2028 s'ha presentat aquest dilluns a Can Oleo. La consellera de Cultura, Fanny Tur, i la coordinadora del pla, Berta Sureda, han comparegut davant els mitjans per explicar les mesures, els objectius i les línies d'actuació que s'inclouen en el document. Consta de 235 mesures, algunes de més transversals i altres de més concretes, així com 25 mesures destacades que, com ha afirmat Tur, "són l'objectiu prioritari".\nBerta Sureda, per la seva banda, ha afirmat que "des del primer moment la consigna era que el Pla estigués a disposició pública" i s'ha anat consensuant amb diferents agents i particulars del sector de la cultura. Tur ha comentat que han parlat personalment amb representants d'altres partits polítics però "ningú no ha presentat cap proposta". A la pregunta de si el pla es podria tirar enrere en cas que governassin altres formacions polítiques, la consellera ha afirmat que "en democràcia no es poden blindar ni les lleis".\nUna de les principals mesures que s'han destacat ha estat la creació del Consell de la Cultura de les Illes Balears, un òrgan "de participació i consens", el president del qual formarà part del patronat d'Es Baluard així com altres organismes. La creació d'aquest consell es durà a terme el gener del 2019. A més, es crearan altres organismes com l'Oficina d'Informació i Assessorament del Sector Cultural, l'Observatori de la Cultura de les Illes Balears, l'Institut d'Indústries Culturals, els estatuts del qual s'aprovaran en el Consell de Govern del divendres vinent, i el Centre de la Cultura Escrita.\nUn altre dels objectius del pla és incrementar el pressupost de la Conselleria de Cultura un 50% en deu anys, de manera que el 2028 la institució disposi de 50 milions d'euros.\nLes mesures que s'han destacat són la revisió del sistema de subvencions, tasca que ja ha començat l'Institut d'Estudis Baleàrics; la creació de la finestra única per als creadors; la creació de l'Institut d'Indústries Culturals, que concentri les "més de 3.000 empreses registrades", i la millora d'equipaments culturals.\nEn definitiva, i segons Fanny Tur, el Pla de cultura és "un instrument pensat a curt, mitjà i llarg termini" i que "planteja un model de cultura com a bé comú i espai de cohesió social".\nEl Pla de cultura preveu la creació de cinc organismes culturals nous


Teletreball, una utopia? | El Blog de Trespams\nTeletreball, una utopia?\n2 de gener de 2006\nLa meva utopia personal ha estat des de fa molt temps poder teletreballar. No m'agrada gens fer camí: m'emprenya molt perdre temps a la carretera anant a pas de tortuga quan fan dues gotes, al més mínim accident, cada cop que al polític de torn li dóna per fer una obra nova, quan repinten la carretera, o instal·len una andròmina nova... Són comptats els dies en que puc fer els 20 km d'autovia que separen Binissalem de Palma en menys de mitja hora i per regla general necessit prop de tres quarts d'hora des de que surt de Binissalem fins que entr per la porta de l'oficina.\nPer mi això és temps perdut de mala manera, no contribueix gens a mantenir el nostre entorn i a més fa que quan està al ben mig d'un embós t'agafi aquell mala llet que fa que et demanis perquè s'inverteixen tans doblers en carreteres si tanmateix l'únic que s'aconsegueix és posar el coll d'ampolla uns kilómetres, sovint uns métres, més enllà; i somiar en el dia en que hi haurà un transport públic de qualitat, amb horaris racionals i econòmic.\nL'alternativa real i factible però és el teletreball, una opció que poques empreses de les illes contemple, però que en feines com la de programador té molt de sentit, sols cal aprofitar la tecnologia que tenim a l'abast. Teletreballar, però implica una serie canvis que potser ni molts treballadors ni molts empresaris o gerents estan disposts a assumir. Anem a pams:\nPer començar crec que l'opció de teletreballar ha de ser quelcom voluntari. No es pot obligar a ningú a ser teletreballador ja que potser no disposa a casa d'un lloc adient, potser no el motiva el tema o vet a saber què. Teletreballar ha de ser un alicient pel treballador i no s'ha de fer de qualsevol manera.\nPer començar tenim el tema de l'equipament necessari per teletreballar. Partim de la base que farem servir programari lliure al lloc de treball tant per la part del sistema operatiu com per la part de les eines de desenvolupament. Amb aquestes precondicions necessitarem:\nUna connexió de banda ampla\nUn o dos ordinadors per programar. A mi m'agrada fer feina amb dos equips, de manera que el que sempre en tenc un completament dedicat a l'entorn de programació i no malbaratant recursos en altres coses.\nEquip d'aire condicionat\nCom a despeses corrents tendriem a grans trets:\nElectricitat. Uns 12 Kw-h diaris. Posem un 300 Kw-h mensuals per fer números redons\nADSL/Teléfon: 80 Eur mensuals\nMòbil: 20 Eur mensuals\nMaterial d'oficina: paper, toner, etc. Uns 6 Eur mensuals.\nNeteja: 60 Eur/mensuals\nAquestes despeses són pràcticament les mateixes que es pot tenir a l'oficina normal, llevat de que en el cas de l'oficina l'empresa ha d'assumir el cost del manteniment del local i el el cas del teletreball aquest cost no existeix.\nEl problema que pot sorgir és quí paga el mobiliari. Se m'acud que una manera és establir una quota mensual igual a l'amortització del mobiliari que tendria el treballador fent feina als locals de l'empresa de manera que pugui ser el treballador qui compri el mobiliari i l'empresa mensualment vagi pagant l'amortització.\nEn el teletreball l'empresa assumeix un major cost de les comunicacions i es beneficia d'una necessitat menor d'espai amb la reducció de les despeses generals que això comporta. Pel treballador implica poder disposar d'un espai que cedeix a l'empresa en hores de treball i es beneficia de l'estalvi en hores de desplaçament, en kilòmetratge, en poder conciliar millor la vida laboral i la familiar.\nPer què doncs la gent disposada com jo a teletraballar no teletreballa? Doncs perquè a més dels aspectes econòmics, bàsicament favorables a l'opció del teletreball, hi ha tota una sèrie de condicionats que impliquen que tant empreses com treballadors hagin d'establir tot una sèrie de canvis per tal de que el teletreball sigui possible.\nEl teletreballador, a més d'estar dispost a teletreballar i tenir l'espai, ha d'adaptar-se a utilitzar eines de treball en grup (jabber, cvs, wiki, groupware, etc), a responsabilitzar-se de la seva feina. Ha d'estar dispost a adoptar un ritme de treball semblant al que tendria a l'oficina, a fer el treball que toca i a rendir encara que no es tengui el cap a prop. I el que és més important, la familia del teletreballador també ha de ser conscient de que encara que s'estigui a casa el teletreballador té les mateixes responsabilitats vers l'empresa o més que les que tenia estant a l'oficina.\nPer l'empresari, gerent, director, etc. també hi ha molts de canvis. Ha de canviar la informàtica de l'empresa per permetre sistemes col·laboratius de treball (servidors jabber, groupware, gestió de projectes web, veu damunt ip, teleconferència, cvs/svn) i a més, i això potser és el més important, canviar com es controla la feina que fa el treballador. M'explicaré. Sovint el cap del departament, el responsable del projecte (triis el que més convingui) mesura el treball per les hores de dedicació, per la permanència. Se sap que un treballador fa feina perquè el seu cos és físicament a l'oficina (posaut totes les cometes que volgueu a aquesta frase). El teletreball també implica canviar la manera de gestionar el personal i la tasca del gestor esdevé molt més complexa que liminar-se a comptar cossos i hores. El gestor haurà de verificar la feina que es fa, els "commits" que hi ha al cvs, les línees de codi escrites, els errors resolts, les contribucions al fòrums, a la documentació, etc. A més s'ha d'adaptar a noves maneres de fer feina, planificar molt més les tasques que s'han de fer, comunicar d'una altra manera i ser capaç de gestionar un equip no presencial, ser capaç de donar responsabilitat i confiança a la gent que teletreballa i al mateix temps ser capaç de controlar els resultats del teletreball.\nEl teletreball implica molts beneficis tant per l'empresar com pel treballador que estigui dispost a acceptar aquesta manera de fer fina, però també implica molts canvis, noves maneres de fer feina i noves responsabilitats, i desgraciadament encara hi ha massa gent, fins i tot en el món tecnològic, que rebutja tot allò que fagi la menor flaire de canvi.\nCrec que el teletreball en el sector informàtic pot marcar la diferència entre ser competitius i no ser-ho i potser serà el tret que diferenciarà en el futur les empreses modernes de les que s'han quedat ancorades en el passat.