Sobre la necessitat que el Consell s’impliqui activament en el futur del camp de Menorca i l’aposta per l’energia renovable\nDurant la darrera setmana el meu equip i jo hem centrat gran part de la nostra feina en recollir impressions, suggeriments i demandes d’experts i representants de sectors molt lligats amb la identitat històrica de Menorca i amb l’evolució de futur de la nostra idiosincràsia, de la manera com volem que sigui la nostra terra en el futur. Durant aquests dies hem mantingut reunions amb persones relacionades amb el món del camp i de l’energia. Hem volgut unificar aquests sectors perquè considerem que més enllà de ser un pilar econòmic fonamental per la nostra illa, tenen un pes important pel que fa a la gestió territorial\nA partir de la premissa bàsica que el camp a Menorca no s’ha de sobre explotar però tampoc es pot abandonar, hem mantingut unes trobades molt profitoses i enriquidores. Vull agrair públicament la participació a totes les persones que hi ha pres part. I per aquells qui no vau poder venir a participar o per al qui vulgueu continuar expressant-nos propostes o inquietuds, em compromet a mantenir regularment més trobades i reunions.\nPerò de les reunions que hem duit a terme en els darrers dies ja n’hem pogut extreure algunes conclusions principals. En primer lloc consideram necessari que des del Consell Insular es faci feina en la línia de poder elaborar, amb diàleg i cercant el màxim consens possible, una política estratègica per al camp de Menorca que el torni a situar allà on ha de ser. Aquest política s’ha de sustentar en el lideratge del Consell i en un veritable suport institucional a pagesos i professionals que hi fan feina. En moments de tanta incertesa com la que provoca actualment la imminent liberalització de la quota lletera (a partir de l’1 d’abril) i la caiguda de preus que aquesta mesura ja està començant a provocar, des del PSOE volem treballar en aquesta política, de manera participada per tots els agents que hi estan relacionats, per mirar de donar resposta a problemes com aquest i a cercar un projecte viable per a tots i totes.\nDe fet en les reunions que hem mantingut aquesta setmana m’ha explicat projectes molt interessants que, a poc a poc i amb mots d’esforços, intenten caminar envant tot i que no han disposat de cap suport de l’administració en els seus inicis. Com a exemple d’aquest esperit emprenedor del camp de Menorca que noltros volem estalonar i fomentar puc citar iniciatives com el conreu de safrà o el de l’aposta per l’oli, fins i tot per l’oli d’ullastre. Iniciatives que haurien d’haver trobat el suport de l’administració i que des del PSOE voldríem incloure dins el projecte conjunt que seria aquesta política estratègica per al camp de Menorca.\nPer noltros, i a partir de les conclusions que hem extret de les xerrades dels darrers dies, aquest política hauria d’apostar per:\n.- El foment de la producció i comercialització de productes de qualitat\n.- Posar l’agricultura ecològica on es mereix. Actualment la Llei Agrària aprovada per l’actual Govern amb prou feines en fa una petita referència, però no ho aborda, no hi fa feina\n.- Apostar per la Formació Professional agrària, però amb una visió estratègica més econòmica i medi ambiental\n.- Aconseguir que l’administració doni suport als pagesos per ajudar-los a tramitar les subvencions o projectes als quals es podrien acollir.\nEn definitiva consideram que la política estratègica i el necessari estalonament i lideratge per part del Consell Insular són claus per al present i futur del sector agrari de Menorca.\nEl respecte mediambiental; responsabilitat de present i peça clau de futur\nL’apassionant viatge que per al meu equip i per jo suposen les reunions que des de fa dos mesos duem a terme per recollir impressions i suggeriments d’entitats i professionals, ens duu aquesta setmana a abordar un aspecte central, clau, de la nostra identitat i del nostre futur: el medi ambient i tot el qui implica en una illa Reserva de la Biosfera, en la qual el camp forma part de la seva essència i el paisatge és un dels seus principals atractius, sinó el principal.\nEls i les socialistes sempre hem defensat, i en aquesta línia seguirem, la necessitat de preservar el paisatge, d’apostar per el respecte al medi ambient, no tan sols perquè ser Reserva de la Biosfera així ens obliga, no tan sols perquè és precisament el paisatge i el respecte pel territori el que millor podem vendre turísticament per allargar temporada i millorar contractes...la preservació del nostre paisatge i el respecte mediambiental són l’eix de bona part de les nostres iniciatives perquè és la identitat de Menorca el que està en joc. També hem defensat, i així seguirem, la obligació de que pagesos (i pescadors) es puguin guanyar la vida dignament en aquesta illa sense haver de canviar la seva explotació per un hotel i sense haver de ser exclusivament jardiners del paisatge.\nPerò desgraciadament en els últims temps hem vist com paraules –sostenibilitat- o frases –qui estima Menorca no la destrueix- semblen estar perdent el seu significat original a base d’emprar-les com a simples eslògans. Per això considerem fonamental analitzar els fets, les accions concretes de cadascú. Davant de dragatges aturats i refets per ordre de la Fiscalia de Medi Ambient, davant de projectes desorbitats com el de les rotondes –reitero la proposta que s’aturin fins després d’eleccions-, davant d’una ampliació d’aparcaments que acaben saturant les platges verges, d’una dessaladora que duu massa anys aturada o d’un abocador amb greus problemes de gestió...els i les socialistes tenim un altre model.\nEls i les socialistes tenim un model que parteix del consens, del convenciment que només des del diàleg i la voluntat de fer feina plegats avançarem cap a una Menorca coherent amb el Principis Reserva de la Biosfera, cap a una Menorca en la qual precisament el respecte per la seva fesomia i identitat territorial ens pot situar en un punt òptim per afrontar la recuperació econòmica amb cohesió, per sortir de la crisi junts.\nDes d’aquest model de respecte mediambiental i recerca del consens els i les nostres representants han defensat reiteradament que s’obrís la revisió del Pla Territorial Insular per a introduir millores; un pla impulsat pels socialistes recollint la demanda d’una majoria social i que la pròpia norma preveia revisar el 2013. També vàrem reclamar reiteradament que el dragatge del Port de Maó es fes amb totes les garanties mediambientals, que les lleis autonòmiques, com l’agrària i la llei de Turisme, respectin el model territorial i paisatgístic de Menorca; que s’aturin les prospeccions i que s’estudiï crear una reserva marina a l’entorn de l’Illa de l’aire, que Menorca i Balears disposin d’un ‘cupo’ propi per potenciar les energies renovables o que l’Estat i el Govern inverteixin en les xarxes de distribució d’aigua o de clavegueram. I respecte del camp reiteradament hem defensat la imperiosa necessitat de fer feina amb el sector per abordar els problemes que comporta la doble insularitat –a l’hora de produir tot és més car, però en canvi el preu que se li paga al productor el litre de llet acostuma a ser sempre més barat- i en especial la imminent liberalització de la quota lletera.\nEn definitiva tot un conjunt de mesures i iniciatives que hem defensat pel nostre compromís amb el territori. Però volem continuar avançat, volem aprofundir en aquests i en d’altres aspectes mediambientals i identitaris. Per això encetem aquesta nova roda de reunions amb professionals i representants d’entitats del sector. Volem escoltar-vos, desitgem comptar amb l’opinió de tots i totes; volem fer feina junts, no només ara, també durant els propers 4 anys.\nEducació Pública, inclusiva i de qualitat. L’ADN socialista\nLes reunions que el meu equip i jo hem tingut durant els darrers dies s’han centrat en el que ha estat, és i serà una de les pedres angulars dels valors socialistes: la defensa d’una Educació Pública de qualitat, inclusiva i cohesionadora. Una Educació que ha de ser el motor de la igualtat d’oportunitats, una Educació que no pot deixar ningú enrere i on mares i pares, alumnes i professorat han de tornar a tenir un paper central.\nVull agrair la gran predisposició dels i les representants d’aquest pilar bàsic del nostre Estat del Benestar a Menorca. Uns representants amb els qui ens uneixen moltes preocupacions respecte de la realitat viscuda durant aquests darrers quatre anys i molts dels reptes que s’hauran d’afrontar a partir del juny de l’any que ve.\nEl primer que s’ha de defensar és que L’Educació sigui veritablement un dret i no un luxe; també en les etapes de 0 a 3 anys i d’adults. Governs liderats pels socialistes ja van abanderar de potenciar les escoletes com a peces importants en la formació de les persones. Per això una de les prioritats ha de ser la de canviar la tendència actual del finançament d’aquesta etapa educativa. Els i les socialistes havíem potenciat el camí d’aconseguir que dues terceres parts del cost real de cada plaça d’escoleta fos assumit per les administracions i l’altre tercera part per les famílies. Cap aquesta via hem de retornar.\nEn relació a l’Educació d’Adults hem de fer feina per tal que les escoles d’adults es sentin recolzades per l’administració. Perquè molt sovint estan formant persones que han quedat excloses del mercat laboral i que gràcies a aquesta formació tenen una oportunitat per reinserir-se.\nDe dues matèries que són responsabilitat de Menorca, passem a una altra qüestió sobre la que també hem de ser responsables. Em refereixo a la necessitat el Consell sigui un interlocutor vàlid per traslladar al Govern les opinions i inquietuds de la Comunitat Educativa de Menorca. El que no es pot tornar a repetir és la indefensió que, segons ens van reiterar els i les representants de les entitats amb les que ens hem reunit, ha sentit el sector de l’Educació durant aquest mandat. La resposta per no fer aquesta feina d’intermediació no pot ser que el Consell no té la competència en Educació, que és cosa del Govern...El polític, sinó té la competència, ha de picar a la porta de l’administració competent i ha d’ajudar i acompanyar al ciutadà o ciutadana.\nEn aquestes trobades amb el sector educatiu també hi va haver coincidència amb una altra qüestió concreta en relació a un equipament que hauria de ser motor econòmic i social, però que està infrautilitzat, l’Escola de la Mar. Equipament creat per ser centre de referència d’àmbit estatal per a formació en aquest sector, però que en aquests moments no complex aquesta funció. Hem de fer tots els esforços possible, reclamar allà on toqui, per tal que l’Escola de la Mar esdevingui aquesta veritable referència.\nAquestes són qüestions sobre les quals tenim l’obligació, i així em comprometo, de donar-hi resposta des de Menorca, però en la lluita...\n- per recuperar-nos de les retallades, per recuperar el diàleg,\n- per defensar les beques com un dret i no com un privilegi,\n- per tornar a posar en marxa els programes de suport als alumnes amb dificultats,\n- perquè els Consells Escolars tornin a tenir veu i vot en la definició dels projectes educatius,\n- per no fer de la llengua un constant argument de campanya política,\n- per donar una segona oportunitat als joves que ni estudien ni treballen,\n- per fer front a l’abandonament escolar –que en la passada legislatura el Govern del Pacte va aconseguir reduir en 14 punts, però que en l’actual ja ha crescut dos punts-.\nPerquè, en tot allò que signifiqui la defensa d’una Educació Pública de qualitat, inclusiva i cohesionadora, hi serem tota la família socialista; des del Secretari General del PSOE Federal, passant per tots els nostres representants al Parlament, Consell i ajuntament, fins al darrer militant.\nLa Cultura, una qüestió de principis\nGairebé un mes portem ja fent feina el meu equip i jo per recollir opinions, recomanacions i suggeriments dels ciutadans i ciutadanes de Menorca. De moment, en aquesta primera fase de reunions, d’una banda hem pogut copsar els punts de vista d’entitats, associacions i persones vinculades als Serveis Socials; mentre que de l’altra també hem mantingut una intensa agenda de trobades amb representants de bona part dels qui treballen en l’àmbit turístic.\nAra, aquesta setmana, fem una passa més i abordem una altra de les prioritats dels i les socialistes. Em refereixo a la Cultura i al Patrimoni de Menorca, uns camps que jo vull emfatitzar com a àmbits importants per al desenvolupament social individual i col·lectiu de la gent de Menorca i com a sector amb importants transversalitats i impactes positius per al turisme, l’economia, l’educació i el territori illenc. Reivindiquem l’accés a la Cultura, i la possibilitat de participar-hi activament, com un dret fonamental dels ciutadans i ciutadanes, com un sector que potencia la capacitat crítica i cognitiva, que permet a les persones ser més felices i com una bona oportunitat per generar ocupació –a la Unió Europea el pes de la Cultura, de mitjana, representa el 6% del Producte Interior Brut, mentre que a Espanya aquesta xifra és del 3,5%- . Però sobretot reivindiquem la necessitat que el ric teixit cultural de Menorca torni a ocupar la centralitat de les polítiques i iniciatives públiques en aquest àmbit.\nDes d’aquest convenciment que la Cultura contribueix al desenvolupament personal i col·lectiu, des del reconeixement de la importància social i econòmica que té el Patrimoni històric de Menorca (especialment amb la candidatura de la Menorca Talaiòtica com a Patrimoni Mundial de la UNESCO), abordem aquests dies jornades de feina i trobades amb experts i representants del sector per anar perfilant les nostres propostes.\nEn definitiva els meus companys del PSOE i jo defensem que més que mai és necessària una Cultura viva, accessible i prou prolífica per estalonar el desenvolupament d’una societat com la nostra, cada cop més plural i complexa, a partir del compromís amb els trets identitaris que suposen els diversos fets culturals que conviuen a Menorca.


AJUDA DE LA CERCA SIMPLE\nPoseu el cursor sobre el quadre despleçable Tipus de cerca i seleccioneu un dels camps.\nEntreu una paraula o grup de paraules al quadre de text Paraula o frase. És indiferent escriure en majúscules o minúscules, amb accents o sense. Els apòstrofs es consideren un espai en blanc; també s'hi consideren els guions que separen paraules. Per escriure la l·l (ela geminada) no cal que poseu el punt ni que deixeu cap espai.\nUn cop seleccionat el Tipus de cerca i la Paraula o frase que voleu cercar, feu clic sobre el botó Buscar o premeu Intro.\nTeniu dues opcions: Buscar al catàleg de la biblioteca de la URV o buscar al CCUC (Catàleg col·lectiu de les universitats de Catalunya). Aquesta última possibilitat us permet saber els llibres que existeixen a qualsevol de les biblioteques de les universitats catalanes i teniu l'opció de demanar-los en préstec interbibliotecari. Aquest servei és de pagament. Podeu consultar les tarifes i més detalls a la seva pàgina web.\nEspereu uns segons i el sistema us mostrarà el resultat de la cerca. En cas de resposta negativa, el sistema us mostra el terme anterior i posterior de la cerca realitzada.\nPer fer una cerca per autor cal que entreu el cognom. Es consideren autors tant les persones com les institucions i les entitats corporatives.\nPer fer una cerca per títol, escriviu la primera o primeres paraules del títol.\nNo hi poseu els articles inicials, en cap idioma. Busqueu també per aquest camp els títols de col·leccions.\nRecordeu que heu d'escriure el títol exacte (les mateixes paraules i en el mateix ordre). Si no el sabeu amb seguretat, us aconsellem fer la cerca per autor o per paraula clau.\nNo cal que escriviu tot el títol sencer; amb les primeres paraules n'hi ha prou.\nLes matèries poden ser simples (una sola paraula) o compostes (una paraula + un subencapçalament). En aquest cas són dues paraules: la primera és el tema principal i la segona, separada per un guionet, especifica dins del tema triat una branca o un subtema important.\nEx: economia agrària - Andalusia\nEx: economia - anuaris\nPer buscar matèries amb subencapçalament, substituïu el guionet per un espai en blanc.\nLes cerques per paraula clau permeten buscar els termes desitjats a qualsevol camp de la fitxa del document. Es pot posar més d'un terme alhora. Us serà molt útil aquesta modalitat si voleu fer les cerques només en una biblioteca concreta (ex. Econòmiques i Empresarials). Escriviu al quadre de text els termes que us interessin i el codi de la biblioteca en qüestió.\nCodis de les biblioteques:\nFac. Psic. i Ciències de l'Educació: 7200\nFac. C. Econòmiques i Empresarials: 7400\nCentre de Documentació Europea: 7402\nEscola d'Infermeria: 7500\n(cercarà els autors de cognom Coll)\n(cercarà els autors de primer cognom Coll i amb el segon cognom o nom de pila que comenci per S com Coll Sánchez, Coll Salvador, etc.)\nejercicios de economia de la empresa\n(si voleu buscar aquest títol, és així com l'heu d'escriure)\nejercicios de economia y empresa\nejercicios de economia de empresa\nrecursos humans revistes\nanglès diccionaris castellà\neconomia agrària Andalusia\nejercicios economia empresa\nUs permetrà recuperar el llibre de l'exemple anterior Ejercicios de economia de la empresa, si no en sabem exactament el títol.\nTambé recuperareu, però, tots els documents que tinguin les paraules ejercicios, economia i empresa a qualsevol camp de la seva fitxa i no només al títol. El resultat serà, per tant, més ampli.\nejercicios microeconomia 7400\nRecuperareu els documents que tinguin aquestes paraules a qualsevol camp de la fitxa i que estiguin físicament a la biblioteca de Ciències Econòmiques i Empresarials\nFacultat d'Enologia: 7800\nFacultat de Lletres: 8000\nLlegat Vidal-Capmany: 8002\nFacultat de Química: 8100\nFacultat de Ciències Jurídiques: 8200\nFacultat de Medicina: 8500


Rodels per a talladores manuals TP | RUBI Tools\nRodels per a talladores manuals TP\nRulina 22 mm\ncloseRulina 22 mm\nRulina adaptable a les talladores professionals TP.La rulina de Ø 22 mm està fabricada en carbur de tungstè.Els exclusius mecanitzat i afilat de la rulina de Ø 22 mm d'RUBI permeten oferir una excepcional qualitat en el ratllat tant de rajoles ceràmiques de gres porcellànic (tipus BIa), com de rajoles de gres esmaltat (tipus BIIa) d'alta ...\nRulina 22 mm. EXTREME TP\ncloseRulina 22 mm. EXTREME TP\nRulina adaptable a tota la gamma de talladores manuals professionals TP.La rulina de Ø 22 mm EXTREME de RUBI està fabricada en carbur de tungstè amb un recobriment especial de titani, i està muntada sobre rodaments de boles d'alta resistència. Aquest recobriment especial incrementa la resistència al desgast de la pròpia rulina, donant com a ...\nLes rulines per a la gamma de talladores manuals TP aconsegueixen el seu òptim rendiment en rajoles de gran format. Especialment en materials com el gres porcellànic, polit o esmaltat, amb un acabat superficial llis i regular.\nTotes les rulines es fabriquen en carbur de tungstè, i estan especialment dissenyades per adaptar-se a la gamma de talladores manuals TP, oferint al professional de la col·locació de rajola ceràmica una eina en la qual poder confiar.\nRUBI ha dissenyat aquestes rulines per oferir al col·locador la millor incisió durant el ratllat de la rajola ceràmica, especialment en grans formats.\nLa primera talladora RUBI es va crear per donar una solució al problema amb el tall del mosaic hidràulic. Després de més de 65 anys, seguim donant solucions al col·locador de rajola ceràmica dissenyant eines i productes que s'adapten a les necessitats de l'usuari. Una de les raons que ens permeten proporcionar aquestes solucions és el disseny dels productes sobre la base de l'evolució dels nous materials.\nA RUBI sempre hem tingut una relació molt estreta amb els col·locadors de rajola ceràmica i és per a nosaltres vital tenir una via de comunicació fluïda i constant amb ells. És per això que tenim totes les eines necessàries per poder oferir al professional del sector un producte innovador, capaç de donar solucions a les seves necessitats diàries durant el treball.\nA més de fitxes de producte, fotografies i vídeos demostratius, a RUBI posem a la vostra disposició una via directa perquè pugueu posar-vos en contacte amb nosaltres en qualsevol moment. Una d'aquestes vies és el nostre bloc www.mundocolocador.com, on parlem de molts aspectes relacionats amb el món de la rajola ceràmica i les tècniques de col·locació. Per a la informació instantània i personalitzada podeu contactar amb nosaltres mitjançant la secció "Descobreix RUBI", en la qual podreu fer-nos directament les vostres peticions, o bé, a través de les nostres xarxes socials, Facebook, Twitter, etc.


Deu anys de l'Agrupació Astronòmica d'Osona / Josep Sala Orri\nSala i Orri, Josep\nEn: 065927 Congrés de Cultura d'Osona ; Consell Comarcal d'Osona. Barcelona : Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura, 1998. p. 176-178\nMatèries: Associacions científiques ; Astronomia ; Activitats culturals\nCronologia: 1986- 1996


MOMENTS EMBLEMÀTICS A LA PANTALLA DE LA ROBA DE TREBALL NORD-AMERICANA - MODA\nDes dels primers pantalons texans que van vestir els treballadors nord-americans a la dècada de 1870 fins a la nova col·lecció de la marca Streetwear Element amb Timber !, les peces de roba de treball són un element bàsic de la moda masculina amb història. L’última col·laboració d’Element fa que l’artista amb seu a Los Angeles (que treballa en equip amb la marca des del 2006) torni a treballar en una línia de peces de mezclilla inspirades en les seves pròpies il·lustracions. Lligant-se als orígens de coll blau de la roba, la col·lecció inclou una camisa i una jaqueta de treball creades amb personatges com Faller de Timber !, un llenyataire 'aspre i resistent'. Per celebrar la col·lecció, representem les nostres jaquetes de roba de treball preferides de la pel·lícula: de l’ex-con Billy Brown a Buffalo ‘66 per als amants dels vaquers a les zones salvatges de Wyoming, l’estat icònic de la roba s’ha consolidat contínuament a la gran pantalla.\nVincent Gallo amb Christina Ricci al seudebut en direccióa través de prettycleverfilms.com\nCom a director, guionista i protagonista al mateix temps, la interpretació de l’excombat Billy Brown de Vincent Gallo és una que no escatima en imatges icòniques. Intentant impressionar els seus pares, Billy segresta la dolça i plàcida Layla (interpretada per Christina Ricci), obligant-la a ser la seva esposa, tot amb un uniforme sense esforç de mezclilla. És tan genial que fins i tot ho comparteix amb Layla.\nJOHNNY DEPP IN QUÈ MENGES RARAM GILBERT (1993)\nEl texà camel constitueix l’aspecte de la marca comercial de Depp a ‘Què menjar?Gilbert Grape?a través de theaceblackblog.com\nAmbientat a Iowa, Johnny Depp és el bell i cuidador de pèl llarg del seu germà petit discapacitat, interpretat per Leonardo DiCaprio. Gilbert navega per la seva vida disfuncional amb una resistència commovedora, la seva jaqueta de mezclilla marró continua essent un aspecte bàsic. Informat de la història agrícola de l’estat, és un recordatori visual de la claustrofòbia de les petites ciutats de Gilbert.\nRIU PHOENIX A EL MEU PROPI IDAHO PRIVAT (1991)\nRiver Phoenix com Mike a My OwnPrivate Idahoa través de thefocuspull.com\nEn una pel·lícula que documenta el viatge punyent de Mike, un narcolèptic gai i de carrer que busca l’amor i la validació, River Phoenix posa jaquetes més adequades per a treballs agrícoles treballadors que els carrers on es guanya la vida. El guardamobles de Phoenix apunta a les seves arrels de classe baixa: jaquetes de cera amb coll de cordó i un número de xeringa que contrasta amb els vestits que finalment va portar el seu company de noi ric Scott (Keanu Reeves).\nHEATH LEDGER I JAKE GYLLENHAAL A MUNTANYA DE BROKEBACK (2005)\nGyllenhaal i Ledger com Ennis Del Mar i Jack Twist a AngAdaptació de Leea través de themoviethemesong.com\nEn l’adaptació de Ang Lee al relat curt d’Annie Proulx, les nocions tradicionals de pistolerisme i masculinitat hetero representades per la imatge del vaquer es subverteixen a través d’una història desgarradora d’amor prohibit, que desafiava els estereotips gais i refonia la imatge del vaquer en la nostra consciència cultural. per sempre. Un recordatori que la roba de treball clàssica nord-americana pot ser molt més que una moda.\nAl debut a la direcció de Terrence Malick, Martin Sheen interpreta a Kit, el noi dolent seductor de l'adolescent de la petita ciutat de Sissy Spacek. Tanmateix, no és la vostra història habitual d’una bona noia que es va desviar per un costat equivocat del romanç, però la naturalesa de Kit és molt més assassina que això. Però, tot i els seus defectes de caràcter, cal dir-ho: es veu molt bé en el mezclilla.\nVeure Fusta! a la feina aquí i consulteu la col·lecció en línia a Element .


Hotel Formentor: Una reforma de futur o una errada medioambiental? • Som Pollença\nInici/Municipi/Formentor/Hotel Formentor: Una reforma de futur o una errada medioambiental?\nHotel Formentor: Una reforma de futur o una errada medioambiental?\nSomPollença vos proposa els arguments d'ambdues parts per posar sobre la taula si aquesta nova reforma serà una passa endavant de cara al futur o una enrera en la protecció medioambiental.\nAlba Gonzalezfebrer 25, 2021\n0 699 3 minuts llegits\n© Barcelo Royal Hideaway Hotel Formentor\nEl projecte de reforma de l’Hotel Formentor no ve d’ara. Possibilitats i projectes s’han anat succeïnt al llarg del temps des de fa més d’una dècada. Ho va intentar l’anterior propietat, el grup Barceló; però el planejament urbanístic específic d’una zona tan important com Formentor no ho va permetre.\nAra, la cadena Four Seasons pretén reobrir l’establiment al 2023 després d’una reforma integral que s’ajustaria al que permet la llei. Una reforma que permetria una ampliació d’un 15% sempre que no s’incrementi el número de places. Aquesta mesura es va aprovar mitjançant un decret llei pensat per la reactivació econòmica després de la crisi de la COVID-19. Això sí, entitats medioambientals com Terraferida, pensen que la reforma no es pot dur a terme sense incomplir la normativa en algun punt.\nArribats en aquest punt, des de SomPollença vos proposam els arguments d’ambdues parts per posar sobre la taula si aquesta nova reforma es tracta d’una passa endavant de cara al futur o una passa enrera en la protecció medioambiental d’aquest espai.\nJaume Adrover. Portaveu de l’entitat\nPer qué no estau d’acord amb el pla d’ampliació de l’hotel?\nFormentor significa molt tant per Pollença com per tot Mallorca. És un punt important i ja s’ha destrossat bastant amb el tema dels xalets. No s’hauria de construir ni un metro quadrat més. L’Hotel Formentor és un símbol, és cert, però un augment de volum tendria un impacte brutal. Sabem que es poden autoritzar reformes interiors però no veim possible que això es pugui dur a terme sense un permís d’obra major. Creiem que la reforma que planteja la propietat va un pas més enllà.\nQuins perjudicis tendria?\nEn primer lloc, l’impacte sobre l’entorn i el paisatge. És un impacte paisatgístic i medioambiental. Però no només això. Formentor és un LIC (Lloc d’Interés Comunitari), requereix un informe de la comissió balear de Medi Ambient i pel que sabem encara no està fet. És un aspecte legal que s’ha de resoldre i per això pensam que de moment no es pot autoritzar el que planteja la propietat. Aquesta zona ja té la seva història judicial i ja va provocar disputes al passat. No soporta més pressió.\nPensau que només es farà una reforma interior o també exterior?\nSabem que les reformes interiors es poden autoritzar. Aquestes sí es poden fer; sempre que no suposi un increment d’habitacions. Es podria aprovar en base a la recuperació del turisme. Es pot dur a terme el projecte bàsic, reconvertir dues habitacions en una, parets interiors, etc. Però es pretèn ampliar el volum de l’establiment en un 15% malgrat s’ampari en el decret llei i es compleixi el NO increment de les places; i nosaltres pensam que això no és possible sense contravenir el planejament existent. El tema de la construcció del nou spa o adaptar algunes construccions exteriors és el que podria suposar un problema. Serien obres majors. Nosaltres ho veim així. A més del tema de l’aigua, que és un altre factor clau. El consum d’aigua i energia augmentarà moltíssim.\nEs una tornada al turisme massiu?\nNo és cap tornada. És que no n’hem sortit. A Mallorca, tant en situacions de crisi com de bonança, s’increment de places ha estat constant. O ciment o places. No en sabem d’altra. Quan l’administració necessita liquidesa, es permeten ampliacions i endavant. Tothom espera poder tornar a la situació d’abans però és que ja havíem tocat sostre. La dependència econòmica que tenim del turisme ha quedat molt clara. Això ha fet que ens plantegem de veres el model en el qual hem estat instal·lats. La preocupació social i medioambiental ha crescut; el que passa és que no valoram les altres alternatives. Ens fa por deixar anar aquest model però hem de fer un pensament.\nGRUP INVERSOR EMIN CAPITAL RESPÒN\nQuin és el pla d’ampliació de l’hotel que plantejau en aquest moment? Són reformes als interiors o als exteriors?\nDebido al estado del edificio, ha sido necesario plantear una reforma integral, que afecta tanto a interiores como a exteriores. Se ha aprovechado el decreto COVID-19 para reorganizar volúmenes. Esto no significa que se vaya a aumentar el número de habitaciones del hotel, sino todo lo contrario, se va a disminuir a 110 habitaciones.\nQuins beneficis tendrà aquesta ampliació? És un model de turisme massiu?\nEl proyecto apuesta firmemente por el turismo de calidad y que aporte valor a la isla. Por este motivo, la sostenibilidad y respeto por el entorno son una de las prioridades y desde el inicio se ha contado con las últimas tecnologías para optimizar esta reforma.\nLes noves instal·lacions que plantejau, com el nou spa, suposaràn un increment del consum d’energia i aigua de l’establiment?\nSe ha realizado un estudio de ingeniería para el desarrollo de todo el plan de sostenibilidad que prevé, entre otras medidas, un ahorro del 15% en consumo de agua en comparación con la anterior gestión del edificio. Asimismo, el diseño incorpora fuentes de energía renovable como placas de energía solar térmicas y fotovoltaicas que reducen el consumo eléctrico final.\nImatge de l’hotel abans de la venda\nUna Setmana Santa adaptada a la Covid


La Junta de Govern aprova hui la creació de 6 noves borses de treball externes i oposició externa d'arqueòleg\nAquest matí la Junta de Govern ha aprovat les bases de 6 noves borses de treball externes mitjançant les quals l'ajuntament contractarà un monitor esportiu d'activitats aquàtiques i un altre d'activitats físiques, un psicòleg, un tècnic auxiliar de biblioteca-arxiu, un tècnic d'inserció social i un tècnic superior igualtat de gènere. Així mateix ha aprovat les bases específiques de la convocatòria per a cobrir una plaça d'arqueòleg municipal, per oposició lliure.\nEl regidor de Personal, Alberto Belda, explica que "Les borses de treball són un mecanisme que empra l'ajuntament per a poder contractar a persones en diferents llocs, sobretot en temes de baixes, però també per a cobrir places que no estan cobertes per un interí o un funcionari, davant les prohibicions que arrosseguem del Govern Central amb la taxa de reposició, són molt poques les places que es poden traure per oposició lliure, per tant estem utilitzant moltíssim les borses de treball per a cobrir places que són necessàries per al desenvolupament normal dels treballs de l'ajuntament" Belda afig que "S'estan fent molts contractes a partir d'aquestes bosses, que estan sent molt utilitzades. Tenen normalment una durada de 4 anys, amb la qual cosa estem renovant totes i cadascuna de les bosses perquè estiguen actives i en el moment que siguen necessàries, poder ser ràpids en la contractació perquè l'atenció al ciutadà siga la millor".\nLa taxa de reposició va ser implantada en 2009, i especifica les places que pot cobrir un ajuntament per baixes (jubilacions o defuncions), ja que no es poden crear noves contractacions. Aquesta taxa ha anat variant des del 30% de 2009 fins a l'actualitat on es pot cobrir el 50% de les baixes i el 100% en cas dels prioritaris.\nRecordem que en aquests moments el procés de contractació de 8 agents de Policia Local, 6 dels quals mitjançant oposició lliure. Durant 2018 va haver-hi dues oposicions lliures, una d'administratiu per la qual va haver-hi 3 contractacions i una altra de Policia Local, per la qual es van contractar a 4 més 2 per torn de mobilitat. En 2017 va haver-hi oposicions lliures de tècnic superior d'esports i de treballador social.\nA més durant aquesta legislatura l'ajuntament ha creat diferents borses de treball externes, 16 en 2016, d'Administratiu, agent policia (comissió de serveis), arquitecte tècnic, auxiliar de cuina, educador infantil, informador turístic, oficial serveis múltiples, professor cante, professor dansa acadèmica, professor dansa contemporània, professor dansa espanyola, professor dibuixe, professor de fagot, professor d'oboé, TASOC i treballador social.\nEn 2017 va haver-hi 5, agent d'igualtat, conserge dependències municipals, oficial jardins, tècnic d'inserció sociolaboral i tècnic informàtic.\nFinalment en 2018 es van crear borses de treball d'assessor jurídic per a benestar social, assessor jurídic per a contractació, educador social, enginyer tècnic obres públiques, psicòleg, tècnic de joventut, tècnic de mobilitat sostenible i treballador social.


Tot a punt per fer la tanca al nou recinte de La Bassa | Ràdio i Televisió El Vendrell\nInici Notícies Tot a punt per fer la tanca al nou recinte de La...\nTot a punt per fer la tanca al nou recinte de La Bassa\nEn dues setmanes podrien començar els treballs per fer la tanca d’ampliació del refugi d’animals de La Bassa. Si ho recorden, a principis de gener les responsables d’aquest espai es plantejaven un repte important: aconseguir suficient pressupost per tancar el nou recinte. Necessitaven 11.500 euros que van aconseguir aconseguir al crowdfunding, una iniciativa basada en el mecenatge. Aquest dissabte es rebia alguns dels molts col·laboradors i col·laboradores de la iniciativa per reconèixer i agrair la seva aportació.\nArticle anteriorDignificar espais amb murals pintats\nArticle següentSom Poble es planteja recórrer l’aparcament del Botafoc


Millo ataca l'autora d'un meme per una caricatura\nBarcelona. Dimecres, 6 de març de 2019. 15:58\nActualitzat Dimecres, 6 de març de 2019. 15:58\nL'exdelegat del govern espanyol Enric Millo ha atacat l'autora d'un meme sobre la seva intervenció com a testimoni al Tribunal Suprem, perquè li ha fet una caricatura parodiant el personatge de Pinotxo.\n"Et deus pensar que fa molta gràcia la teva brometa sobre el meu testimoni al Tribunal Suprem. Et demano que no m'insultis tractant-me de mentider, a no ser que puguis demostrar davant d'un jutge el que insinues", ha deixat anar Millo.\nDolors Boatella està especialitzada en memes, i des de fa anys en fa de tota mena i de tota mena de situacions, sempre en to irònic. Aquest n'és un petit recull.\n— Dolors Boatella (@DolorsBoatella) 3 de març de 2014\n— Dolors Boatella (@DolorsBoatella) 30 de novembre de 2015\nNuñez entra a la presó per la porta petita de l'Imaginarium. @ClubMitjanit pic.twitter.com/Cy70MXkklN\n— Dolors Boatella (@DolorsBoatella) 17 de novembre de 2014\n— Dolors Boatella (@DolorsBoatella) 8 de maig de 2014\nJudici al procés Pina acusa Pérez de los Cobos de fals testimoni i Marchena impedeix preguntar sobre les càrregues Gemma Liñán


Textos_diesdeconfinaments | Escola viva El Roure\nDies de confinament...dies d’oportunitats\nEstem vivint una experiència que ens ha arribat, com una tisorada a la nostre realitat quotidiana. De cop i volta tot allò que formava part del nostre moment, del nostre dia a dia, ha quedat aturat i desplaçat (relacions, projectes, escoles...)\nLa realitat és intensa i ens posa al davant la fragilitat i la pèrdua. Ens obliga a distanciar-nos i a prendre mesures d’aïllament. Sentint, al nostre voltant més proper, un huracà que avança amb força i que s’emporta persones estimades per nosaltres o per algú altre. Ens\nposa davant el fet que en qualsevol moment podem ser nosaltres o la nostra gent, l’arrossegada i sacsejada directament per aquest intens huracà.\nHuracà per la magnitud, per la incertesa, per la manca de comprensió, per la por que arrossega, per la tensió social que està provocant, per la manca d’espai a l’autoresponsabilitat de seguretat i de cura, pel bombardeig informatiu fred i distant de l’acompanyament emocional col·lectiu en aquest moment tan delicat...\nI mentre això passa, nosaltres, des del nucli de l’huracà, des del centre, intentem construir un lloc de protecció i de calma, per nosaltres i pels nostres fills i filles. Respirant i treballant per poder-ho fer possible.\nI això ens porta a connectar-nos amb la vida, mentre la pèrdua es passeja ben a prop.\nEl dia a dia s’ha aturat, el fora ha desaparegut. Un fora que ens nodreix, ens inspira, ens acompanya, ens enriqueix, ens il·lusiona.\nUn fora que sovint, també, ens arrossega, ens desconnecta, ens estira, ens col·lapse, ens tensa, ens fa córrer... I per què?\nEl soroll s’ha aturat.\nEl silenci apareix.\nI què ens porta?\nUna grandíssima oportunitat per escoltar profundament què hi ha a dins. Com batega la vida dins nostre. Un moment valuós per mirar-nos, comprendre’ns millor, connectar amb el que necessitem, amb el que ens fa sentir bé, amb el que som.\nUna oportunitat, per mirar l’altre, de ben a prop.\nUna oportunitat per mirar els nostres fills, sense presses, i sentir qui són i quin és el seu batec.\nUna oportunitat per mirar les nostres relacions. Sovint construïdes com podem, amb preses, a resquitllades, mirant-nos de reüll mentre anem seguint el ritme que ens marca el dia a dia. No sempre podent dedicar el temps i la dedicació a les coses menudes i valuoses de cadascú.\nUn temps per mirar bé com volem construir la relació. On soc jo i on és l’altre. Com podem estar junts, podent ser cadascú àmpliament i respectant l’espai i les necessitats de l’altre.\nUna oportunitat per sentir també les nostres pors, les nostres inseguretats, les nostres tensions internes i externes.\nI ESTEM VIUS! I en aquest silenci, se’ns presenta la vida a cada racó.\nUna oportunitat per entregar-nos a allò que ens bé de gust, allò que ens fa sentir vius i il·lusionats.\nConstruint el dia a dia, des de un lloc propi. Amb allò que té a veure amb nosaltres, amb la nostra manera de fer i de sentir. Gaudint tant com es pugui!\nCadascú de nosaltres connectant i pujant el volum al seu cor i de la seva música.\nI apareixen coses meravelloses!\nTambé necessitats contraposades, que xoquen i han de trobar espais individuals.\nSento els meus fills, CONTENTS i FLORINT!\nDonant temps a coses que el dia a dia escanya i no els deixa espai. Estan apareixent moltes ganes de jugar, de construir, de fer espectacles, de regalar-nos massatges, de cantar plegats, de moure’s i córrer, de connectar-se amb la nostra gent.\nAmics per carta! Ara sí! Ara sí que va de debò. Cartes farcides de ganes de jugar, de compartir, d’amor, d’il·lusió, de crear plegades...\nLa màgia del correu postal! Sí!\nQuina millor manera per consolidar tot allò que s’havia anat gestant, ja puc escriure i llegir el que m’arriba! Cada dia més! Estic al·lucinat!\nQuin munt de possibilitats que hi caben, dins d’una carta. Quin tou de sentiments contenen.\nDecorades, amb flors viatgeres, amulets, regals, cors dibuixats, enganxats! Amor del bo!\nLa preparo, la farceixo... Vaig amb una corredissa, la deixo, truco a la porta i desaparec corrents.\nUns cops a la porta, sobtats i amb força, em fan un ensurt, en aquest silenci... Però... corro cap a la porta... Sí... Una carta, una flor... A la porta de casa! Miro al carrer. Ja no hi veig ningú. Però sé que ella és a prop. Crido un GRÀCIES! Al vent. Sé que li arribarà.\nEl cor està content, batega amb força. Corro cap a la meva habitació, tanco la porta i obro aquest regal. Com un aire fresc que arriba. Sento la seva flaire, em fa sentir contenta, il·lusionada i estimada.\nJust el que necessito.\nNo se m’acaben les idees i encara menys les ganes. És un pou sense fi.\nCada vegada les cartes són més llargues. Omplo cada vegada més pàgines amb lletres escrites a mà. Com mai havia fet. Estic contenta i orgullosa de mi mateixa.\nM’atreveixo a mostrar-me i a regalar-me a l’altre, sense por.\nQuines ganes de més! Com trobo a faltar el grup, les converses, les complicitats compartides, els riures...\nÉs temps d’enyorança, de desig profund de retrobament... Per què no deixar-lo sentir i fer-lo créixer? Ens trobarem a faltar! I tant debò això ens ajudi a assaborir amb més alegria els moments compartits, a trencar les fronteres que protegeixen els nostres cors, a entregar-nos a l’altre amb confiança i respecte... Tant debò... ens ajudi a estimar més i millor.\nQuina oportunitat tan valuosa! Quantes coses estan aprenent! Quantes coses s’estan consolidant! Quanta vida està creixent! Cada vegada sento més fort i clar, les notes de les seves músiques!\nUna oportunitat per cuidar-les i acompanyar-les a créixer i que ho omplin tot de VIDA I ALEGRIA!\nMentre la vida, ens regala vida!\nVivim en un moment de contrastos i el viatge pot canviar de rumb en qualsevol moment.\nAixí que FESTEGEM l’abundància, que cada dia surt el sol i que formem part d’aquesta meravella que se’ns presenta cada dia, LA VIDA!\nI també festegem aquells dies on ens trobarem amb els nostres límits, amb la buidor, amb l’avorriment... I haurem de trobar estratègies per transcendir-los i anar trobant noves direccions.\nI en totes aquestes...\nÉs el fora...\nI ens enxampa amb pijama, amb els cabells deixats anar...\nUn moment! Encara no ho he pogut sentir tot. Encara necessito més temps d’aquest dolç experiment.\nAgraeixo la teva presència però necessito que sigui una mica silenciosa, que no trenqui aquesta melodia, que no ens faci perdre la mirada en allò que estàvem. Que no aparegui un haig de fer...\nEstem en el VULL/NECESSITO i encara no sabem fins on arriba. Necessitem temps per deixar-lo florir sense presses.\nGràcies per ser-hi! Però m’agradaria que sàpigues que estic dibuixant un dibuix propi. M’agradaria que l’escoltessis, encara que sigui en silenci.\nQue t’acostessis a mi, de puntetes i amb el cor encès. Amb ganes de mirar-me, d’escoltar-me i de cuidar-me.


“A Vilanova i la Geltrú tenim obsessió per dotar-nos d’infraestructures. A Sitges, en canvi, la prioritat són els serveis i tenir-ho tot molt cuidat per al turisme”. Aquesta idea, expressada per un amic vilanoví que treballa a Sitges i coneix prou bé les dues ciutats, em rondava pel cap el 3 de desembre passat, mentre escoltava la conferència del conseller de Territori i Sostenibilitat, Santi Vila, convidat pel Fòrum Econòmic i Social del Garraf. El conseller repetia una i altra vegada la mateixa frase: “A Catalunya ja tenim prou infraestructures; ara cal gestionar-les bé, amb intel.ligència”. D’acord, però… hem construït amb intel.ligència infraestructures a Vilanova i la Geltrú?\nDiuen que les infraestructures són condició necessària però no suficient. Per exemple, pots construir un aeroport, però això no generarà automàticament trànsit d’avions cap allà. Pots fer naus industrials, però atreure activitat empresarial és una altra cosa. Pots encarregar un edifici de disseny enfocat a les noves tecnologies, però convertir allò en un pol de Recerca+Desenvolupament dependrà d’altres factors molt més complicats.\nCuriosament, la conferència del conseller tenia lloc a l’Escola Industrial, l’edifici de la UPC davant l’estació de tren. La línia de ferrocarril va ser una infraestructura clau per a la transformació de Vilanova i la Geltrú al segle XIX. I a 500 metres es troba Neàpolis, un “mamotreto” de 8.000 metres quadrats que va costar sis milions d’euros (1.000 milions de pessetes) i que al segle XXI faria possible “la permeabilitat entre la ciutadania i la tecnologia”, segons va dir l’arquitecte de l’edifici, Oriol Bohigas, a l’any 2000.\nCal recordar que la idea inicial de Neàpolis havia nascut durant un mandat municipal de CiU, no obstant això el posterior tripartit PSC-ERC-IC va incorporar una sèrie de modificacions, que van elevar el pressupost de 600 milions de pessetes fins a 1.000 milions. “Al segle XIX, Vilanova i la Geltrú quasi es va arruïnar en la construcció del ferrocarril fins a Barcelona. Neàpolis es una altra aposta de futur perquè ajudarà a popularitzar i a distribuir correctament les noves tecnologies”, va afirmar el govern municipal l’any 2000, quan es va posar la primera pedra de l’edifici.\nAvui dia, Neàpolis es fa servir com a estudi de la televisió local Canal Blau i alguns dels seus espais són llogats -com a despatxos- a petites empreses i autònoms vinculats a les noves tecnologies. L’Ajuntament ens diu que Neàpolis és un “espai de cowork i networking”. Oh yeah! És una infraestructura fantasma mal planificada i clarament infrautilitzada. Feu-vos aquesta pregunta: feia falta invertir sis milions d’euros per a un vulgar i faraònic edifici d’oficines?\nA Vilanova i la Geltrú trobem altres casos d’infraestructures fantasma. Per exemple, les 31 naus que l’empresa municipal PIVSAM va construir al poligon Santa Magdalena i no va poder vendre a cap empresa. Sense dubte, la crisi econòmica va influir en el fracàs d’aquesta operació, però també caldria tenir en compte el moment en què es van planificar les esmentades naus i els errors comesos en el disseny i comercialització d’aquests 9.200 metres quadrats de superfície industrial i comercial.\nEl juliol de 2013, l’Ajuntament de Vilanova i la Geltrú aconseguia vendre les 31 naus a la immobiliària Solvia (Banc Sabadell) per 7,7 milions d’euros. És a dir: “El mateix import de la hipoteca que PIVSAM mantenia amb aquesta entitat bancària, cosa que, en la pràctica, es podria considerar una dació en pagament”, segons va apuntar el Diari de Vilanova.\nD’aquesta manera, PIVSAM van cancel.lar tot el deute que tenia amb Banc Sabadell. Cal recordar que l’empresa municipal es trobava en situació de fallida des de l’any 2011, amb un deute global de 27,5 milions d’euros. Segons va apuntar el govern municipal de CiU liderat per Neus Lloveras, l’elevada càrrega financera provinent de la hipoteca de les naus posava en perill la viabilitat de PIVSAM.\nEl tercer cas d’infraestructura infrautilitzada és l’autopista dels Túnels del Garraf, una concessió explotada per l’empresa Aucat (grup Abertis). Aquesta via de comunicació podria esdevenir un element clau per al creixement econòmic de la nostra comarca si tingués una política de peatges més justa.\nEn aquest punt, convé recordar que el peatge de l’autopista costava 5,3 euros l’any 2009 i al 2013 el preu es va situar en 6,42 euros. És a dir, hem patit un encariment del 21% des de l’inici de la crisi econòmica.\nCal recordar que a l’any 2012 el tràfic de vehicles a l’autopista del Garraf va caure un 12,8% “arran de la conjuntura econòmica la qual cosa, unida al seu curt recorregut, porta a una pèrdua de quota de mercat respete d’altres transports alternatius” segons la memòria del grup Abertis. Els ingressos d’explotació de l’autopista van caure un 6,2%, fins al 83 milions d’euros. L’any 2012, la intensitat mitjana diària en aquesta via de comunicació va ser de 21.973 vehicles. L’autopista del Garraf va ser inaugurada l’any 1992 i la seva data de reversió és l’any 2039.\nRecentment, la Generalitat i Abertis van pactar una rebaixa del peatge de fins al 30% vinculada a l’ús de Teletacs i només per a vehicles lleugers entre dilluns i divendres laborables. Això no és una rebaixa, en el sentit d’una reducció de tarifes universal que pugui afavorir l’increment del seu ús i per tant de l’activitat econòmica durant tota la setmana: és una extorsió.\nEn suma, els exemples de Neàpolis, els polígons industrials de Vilanova i la gestió de l’autopista del Garraf proven que hem estat molt barroers a l’hora de planificar i explotar infraestructures. Tot això encara ho estem pagant: en forma de deute, infrautilizació de recursos, etc. I no sembla que haguem après dels errors.


Inauguren la nova plaça Universitat de Canet | Diari Maresme\nInauguren la nova plaça Universitat de Canet\nPer Redacció , a Política 29 de juny de 2009\nEl conseller de Governació, Jordi Ausàs, va inaugurar dissabte passat, 27 de juny, la nova urbanització de la plaça Universitat de Canet de Mar.\nSegons el consistori, la nova plaça Universitat, que compta amb una superfície d’uns 5.600 m2, "promet convertir-se en l’autèntic punt de trobada ciutadana al centre del poble". En aquest sentit, el nou indret servirà per a celebrar-hi tot tipus d’esdeveniments, com l’estrena de la Festa Major d’enguany on s’han celebrat els actes de les pubilles i els hereus; i els tradicionals concerts i balls de Festa Major. La particularitat més destacada de la plaça són les set elevades pèrgoles, cobertes amb peces de colors, que omplen de diferents tonalitats de llum tota la plaça. Al fons, s’hi ha adequat una pista esportiva polivalent, amb vestidors i lavabos. A més, per superar els diferents nivells s’han habilitat rampes amples i adaptades.\nL’obra, pressupostada en prop de 2.270.000 euros, ha estat finançada per la Generalitat – PUOSC – (950.000 euros), la Diputació de Barcelona (775.000 euros), Invermercury – concessionària de l’aparcament subterrani- (382.482 euros) i l’Ajuntament de Canet (162.405 euros).\nA la inauguració, el conseller va ser acompanyat, entre d’altres, per l’alcalde de Canet, Joaquim Mas, el president de la Diputació de Barcelona, Antoni Fogué, i la consellera de Salut, Marina Geli.


Demà vull anar a esquiar\nen bona neu\nCom funciona? Per preparar una sortida d'esquí, es consulta el perill d'allaus i les previsions meteorològiques.També és bo obtenir informació sobre les condicions d'aquells que han estat a les muntanyes recentment. Gràcies a aleaski, es pot trobar tota aquesta informació en el mateix lloc! El perill d'allaus, les allaus ocorregudes, les observacions dels últims dies i les previsions meteorològiques es mostren sobre una base de dades que està -gràcies a tu- disponible a: data-avalanche.org, camptocamp.org, skitour.fr, montagneinfo.net, gulliver.it.\nHome previngut val per dos ... aleaski no et diu on anar, però et proporciona informació que t'ajuda. Fes un cop d'ull fes-te la teva pròpia idea i continua sent crític i cautelós. Si t'agrado, si us plau informa a la tribu quan tornis!\nCom funciona aleaski?Això acaba de començar .... Manquen algunes estacions automàtiques, només els Alps francesos estan ben coberts (i Còrsega!) I -com encara no és temporada- no hi ha butlletins de perill d'allaus.\naleaski té accés a totes les allaus i les sortides dels últims anys. Se suposa que és per mostrar els dels últims 5 dies, però hi ha els del 16 a 20 de març de 2011, per a les proves.\nEnviar una allau a data-avalanche.org\naleaski versió 0.95beta compta amb la tecnologia de Google App Engine.\nPàgina optimitzada per a Chrome, contingut sota Creative Commons CC BY-SA 2.0, excepte pel temps de meteorologic.net i webcams de Webcams.travel.\nfr en de it es ca eu Una traducció millor?\nEntra la teva traducció


Dos rivals directes i una aspiració de créixer per a l’hoquei tarragoní\nEl Lleida, el Voltregà i el Taradell seran els rivals del Reus Deportiu Miró, el Vendrell i el Calafell en la jornada 21 de l’OK Lliga. Els tres volen apropar-se als seus objectius\nper Redacció 26/02/2021 11:30h\nEl principal hoquei del Camp de Tarragona afronta aquest cap de setmana la 21a jornada de l'OK Lliga amb el repte de sumar tres punts i apropar-se als objectius marcats en la recta final de la campanya. Dos rivals directes són als que hauran de fer front el Reus Deportiu i el Calafell. Els ganxets visitaran el Lleida Llista, quart classificat amb un punt més que els roig-i-negres. Els calafellencs jugaran contra un Taradell que està un lloc per sobre i pot ser un rival directe per evitar el descens, mentre que el Vendrell visitarà un Voltregà que aspira a aproximar-se a les places de Lliga Europea.\nEl Reus busca el tercer triomf seguit\nEls homes dirigits per Jordi Garcia visitaran diumenge a les 16.00 hores el Lleida Llista amb el repte de sumar la tercera victòria seguida. Després de recuperar el somriure davant el Vendrell (4-5) i contra el Vic (9-2), els del Baix Camp volen fer un pas més i aconseguir tres punts contra un Lleida que és el rival més directe actualment. Els blaus són quarts amb 36 punts, un més que un Reus que encara ha de jugar dos encontres pendents. Assaltar la quarta plaça i intentar aproximar-se a la tercera que ocupa el Caldes és l’objectiu ganxet a la capital de la Terra Ferma.\nEls lleidatans no passen un bon moment de resultats després de perdre quatre partits dels set que ha jugat aquest 2021 i arriba al duel després de veure’s superat pel Caldes i haver patit la quarta punxada seguida com a visitant. El conjunt dirigit per Albert Folguera compta amb Oriol Vives com a màxim anotador amb disset dianes, seguit ben de prop per l’exreusenc Jepi Selva amb quinze. German Sandoval i Álvaro de la Hera seran els àrbitres del duel.\nEl Vendrell vol allunyar-se del descens\nAl Baix Penedès, l’objectiu entre el Calafell i el Vendrell es comparteix. Els roig-i-negres disputaran dissabte a les 20.00 hores a la pista del Voltregà un duel que els pot allunyar del descens. Els homes dirigits per Xavi Ferrer, que arriben després de la maneta al Mataró, volen extreure quelcom positiu de la pista d’un conjunt de Sant Hipòlit que té aspiracions d’aproximar-se a les places de Lliga Europea. El Vendrell vol seguir amb la bona línia des del canvi a la banqueta i sumar quelcom interessant contra un Voltregà que a casa es mostra més fort que com a visitant.\nEls de Manel Barceló arriben al matx després de perdre a la pista del Liceo i patir per guanyar el Lloret (4-3) en el darrer encontre com a local. Tot i aquest darrer encontre a casa, els blanc-i-blaus són forts quan juguen on habitualment es reunia la seva afició. Per la seva banda, els del Baix Penedès buscaran el segon triomf fora de casa de la campanya després de l’aconseguit a finals de gener a la pista de l’Igualada. Gerard Teixidó, amb divuit gols, és la principal amenaça d’un Voltregà que buscarà apropar-se a la quarta plaça aprofitant-se del Lleida-Reus. Iván González i Sergi Mayor seran els àrbitres del matx.\nEl Calafell vol sortir de la promoció a costa del Taradell\nEl primer que competirà durant el cap de setmana serà el Calafell. Serà dissabte a les 18.00 hores quan els de Pere Varias saltin a la pista del Taradell buscant tres punts que els permetria allunyar-se del descens directe superant el conjunt barceloní a la classificació. Els verds són dotzens amb 20 punts mentre que el Taradell és onzè amb 21 i un partit més disputat respecte als del Baix Penedès. Aquesta igualtat a la taula provoca que el matx sigui un de vital importància després dels dos triomfs, un empat i tres derrotes que els de Varias han aconseguit aquest atapeït mes de febrer.\nDavant es trobaran un Taradell que arriba més fresc al duel després de jugar únicament tres encontres aquest mes i després d’haver sumat quatre dels darrers sis punts en joc gràcies a un prestigiós empat contra el Noia (3-3) i un triomf a la pista del Girona (2-3). Dirigits per Ferran Moreno, els taradellencs tenen en Dani Rodriguez i Victor Crespo els dos principals perills ofensius amb disset i dotze dianes, respectivament. Erik Rivas i Fran Moreno seran els àrbitres que dirigiran el matx.\nReus Deportiu-Vic: Golejada per apropar-se a la quarta plaça


Els comitès de seguretat i salut laboral mostren el seu rebuig per la manca de temps per a revisar els plans de contingència | STEPV\ndijous 30 juliol 2020 17:55 h\nLa convocatòria de plens dels comitès de seguretat i salut laboral docents està resultant més un tràmit que una possibilitat de participació de les treballadores i treballadors de l’ensenyament per les condicions i terminis en que s’estan celebrant. Com exemple recent, la negociació del Pla de contingència i continuïtat en el treball durant les fases de nova normalitat dels centres docents públics dependents de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport a finals del més de juliol.\nMalgrat tot, els Comités de seguretat i salut laboral docents, han fet aportacions als documents presentats\nA València, es convoca un plei extraordinari del Comitè per tractar 5 documents amb poc més de 24 hores d’antelació, incloent el pla de contingència esmentat, i inclús altres dos més tard amb menys temps encara per poder fer aportacions per escrit. A Alacant, s’ha decidit no convocar eixe ple extraordinari per la impossibilitat d’abordar-lo amb garanties, i la poca consideració que té cap al Comitè per part de la Conselleria i es transmetran les aportacions i esmenes per escrit. En més de dos mesos l’administració no ha donat resposta a la demanda de plans de contingència actualitzats i específics per cada nivell educatiu, i ara pretén que els Comitès donen cobertura en un marc negociador que pareix més un malabarisme precipitat.\nQuan s’aprove eixe nou pla de contingència suposarà la necessitat d’una actualització dels plans de contingència dels centres (PCC), amb una evident manca de temps perquè s’entra en el més d’agost, amb els centres educatius tancats, i molts nivells educatius comencen el 7 de setembre. Eixa dinàmica de treball resulta incorrecta, absurda i ineficient tant des del punt de vista tècnic com legal, i es pressiona a equips directius i a Departaments didàctics per implantar unes mesures que s’hauran de modificar amb posterioritat, amb l’agreujament que no es dona la garantia dels materials necessaris o les dotacions pressupostàries. Finalment, l’assessorament directe del INVASSAT no es pot realitzar en cada centre, pel que s’assumeixen responsabilitats que no els són pròpies a l’equip directiu dels centres en la redacció i implementació dels seus PCC.\nMalgrat tot, els Comités de seguretat i salut laboral docents, han fet aportacions alhora que han manifestat un rebuig a eixa dinàmica totalment reprobable.\nAmb eixe escenari el Comités de seguretat i salut laboral docents traslladen diverses consideracions:\n- Reflexió i definició de la figura del coordinador de prevenció de riscos laborals als centres abans de assignar-li responsabilitats legals que no li corresponen i sense el temps necessari.\n- Dubtes respecte al procediment proposat pels espais de confinament en els centres.\n- Necessitat d’un inici de curs 2020/21 escalonat en tots els nivells educatius.\n- Garantia de que hi hauran recursos per implantar i mantenir les mesures preventives que es proposen en els PCC.\n- Obligació d’assessorament directe del INVASSAT com servei de prevenció propi a tots els centres educatius en la elaboració i implantació dels PCC.\n- Sobrecàrrega de feina als equips directius dels centres en temes de prevenció de riscos laborals, afegida a la ja saturació que estan sotmesos.\n- Falta de concreció en tots els nivells educatius en plans de contingència específics, sense una elaboració de propostes preventives en determinats casos tipus o crítics que requereixen orientacions tècniques més detallades.\nLa Conselleria d’Educació arriba tard de nou en la determinació de mesures preventives davant la COVID19 en els centres educatius, i aflora la poca consideració que s’ha donat a la salut laboral dels docents de manera crònica abans de l’alerta sanitària.


El Mediterrani arrenca un empat a la pista de l'Amposta - Revista Cambrils\nBon partit de futbol sala on els aficionats van poder gaudir amb l'evolució dels dos equips que van fer una aposta clara per jugar i crear\nPublicat el Dimarts, 23 de novembre de 2021 09:30h\nImatge d'un partit del Mediterrani, a casa, aquesta temporada | Berta Ruiz\nAmposta FS 2 - CFS Mediterrani 2\nBon partit de futbol sala on els aficionats van poder gaudir amb l'evolució dels dos equips que van fer una aposta clara per jugar i crear. L'Amposta va sortir més centrat en el partit mentre que els jugadors de l'equip cambrilenc, d'entrada, es van mostrar més dubitatius. Les ocasions van començar a arribar, primer pels locals i després pels visitants. Gerard Beas i Jordi haurien pogut marcar però els locals van aconseguir fer-ho primer després d'una jugada pel centre on la defensa no va estar prou intensa. El Mediterrani es va posar a la feina i Gerard Marquès, en una bona acció defensiva, va robar la pilota i va definir amb molta qualitat l'empat a 1, resultat amb el que es va arribar a la mitja part.\nL'inici de la segona va començar amb el porter Roger estel·lar ja que va parar fins a cinc xuts dels visitants i que van permetre a l'equip cambrilenc agafar confiança i anar cap amunt. En una bona acció David Plaza posava l'1 a 2 en el marcador. Les ocasions seguien pels dos equips fins que en una jugada on es va reclamar falta es va saldar amb una pèrdua de la pilota i amb el gol de l'empat. David i Gerard Marquès, en l'últim segon, haurien pogut fer que els tres punts anessin cap a Cambrils tot i que al final hi va haver repartiment de punts en un partit on els dos porters es van erigir com els herois dels respectius equips.\nEl proper cap de setmana el Mediterrani torna a jugar fora de casa i ho farà a la pista del cuer del grup, el CFS Tortosa.


Grey Street Hotel Allotjaments : Reservar ara\nGrey Street Hotel Newcastle-upon-Tyne : Confirmació immediata i preus baixos per a Grey Street Hotel Newcastle-upon-Tyne amb Agoda. Al visitar Newcastle-upon-Tyne, vosté es sentirà com a casa a Grey Street Hotel, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a to\nAl visitar Newcastle-upon-Tyne, vosté es sentirà com a casa a Grey Street Hotel, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nGrey Street Hotel ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara armari, tovalloles, catifes, televisió de pantalla plana, llençols per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Grey Street Hotel no troba competidors en cap categoria.\n2-12 Grey Street, Centre i Grainger, Newcastle-upon-Tyne, Regne Unit, NE1 6EE\nMotel One Newcastle Més informació\n93a Grey Street Apartments Més informació\nSleeperz Hotel Newcastle Més informació\nPlummer House Més informació


CiU:”no és culpa meva” | Elena Embuena\nCiU:”no és culpa meva”\n22 Març 2012 eembuena\nAquesta és la frase preferida pel govern dels millors, semblen criatures d’escola, perquè cada vegada que hi ha dificultats o que es veu que fan les coses malament, automàticament responen amb una justificació que, evidentment els “exculpa”.\nS’han passat més d’un any donant la culpa de la necessitat de retallades al Govern d’Esquerres, quan ells durant l’any 2011 que s’han dedicat a retallar sanitat i retallar educació, han augmentat el dèficit per sobre del 3%. Evidentment la culpa d’aquest dèficit és de l’Estat que ens déu més de 700 milions d’ueros.\nHi va haver un munt d’actuacions, durant el Govern d’Esquerres, en el Departament d’Interior. Pel que fa al Programa de Seguretat contra la violència de gènere, que es posa en marxa l’abril del 2007 i que desapareix en el moment en què Felip Puig arriba a Conseller d’Interior. A 28 de gener ja hi havia 6 dones assassinades a Catalunya i la consellera dóna la culpa als estrangers perquè hi ha més dones mortes de fora.\nNomés cal recordar també tot el treball fet a Trànsit fent límits de velocitat per reduir accidents i contaminació, que es va confirmar el 2010 amb una rebaixa del 60% de morts en carretera. Una altra de les coses que en Felip Puig està fent molt bé. Ara, que les dades confirmen que els accidents a les carreteres catalanes s’han incrementat, amb més morts i ferits greus, la culpa és de la crisi i el neguit que pateixen els conductors.\nQuan aquest matí sentia que les llistes d’espera als hospitals per a les intervencions “no urgents” (ho poso entre cometes perquè que qualsevol persona que s’ha d’operar m’expliqui si per a ella és urgent o no ho és) han augmentat més del 40% i que el conseller ha donat la culpa a que cada cop la població està més envellida, ja no m’he pogut estar d’escriure aquesta entrada al meu bolg.\nSenyors i senyores de CiU vostés estan al govern per resoldre els problemes de la gent, cercant les millors solucions. Nosaltres no som el problema, perquè a aquest pas aniran passant els anys i sempre hi haurà qui tindrà la culpa.\nAra ens van distraient amb el Pacte Fiscal i el referèndum (que ves a saber què costarà), però mestrestant facin alguna cosa, si us plau, que realment serveixi. No vinguin tampoc amb la pataleta del rescat de les autopistes perquè, al cap i a la fi, l’invent de donar-les a les concesionàries i pagar-les de per vida va ser de CiU i el fet de donar diners a FOMENTO i altres per ajudar a les autopistes madrilenyes va ser amb el vot de CiU al Congrés; o sigui que ara no vulguin dir que la culpa també és d’altres.


Batuda de brossa | Cinegeticat - gestió, caça i equilibri\nBatuda de brossa\nAmb la finalitat de tenir uns boscos nets de deixalles i que el poble prengui exemple d’aquestes entitats també com a gestors del medi, excursionistes, caçadors, agricultors i ADF’s es van reunir com cada any per recollir deixalles pels boscos de Llagostera i cassà de la selva.\nFeina remarcable d’identificar, agafar, seleccionar i transportar les deixalles a la deixalleria per tal de que es pugui fer el pertinent reciclatge. En alguns casos la quantitat de deixalles és del tot desmesurada i en llocs on l’accés és molt difícil.\ncamió carregat de deixalles\nA Llagostera: El passat dissabte dia 9 de maig, els caçadors de la societat de Sant Hubert, el grup excursionista BELL-MATÍ, i l’ADF de Llagostera varen unir esforços per celebrar una jornada de neteja dels boscos del poble. Any rere any aquestes entitats es mobilitzen i s’organitzen per fer batudes i identificar els punts on hi ha deixalles.\nFent el triatge per la deixalleria\nA Cassà de la Selva: El dia 10 de maig la societat de caçadors de Cassà de la Selva va celebrar la trobada anual per a la recollida de deixalles. En aquesta causa s’hi apleguen caçadors, agricultors, simpatitzant i voluntaris.\nGrup d’entitats col·laboradores\nEnguany s’han sostret més de 20 m3 de deixalles. Això és un exemple d’esforç col·lectiu entre aquestes entitats on la cooperació entre entitats és un punt a favor i indispensable en els temps que corren.\nAl finalitzar la recollida els assistents van gaudir d’un bon esmorzar.\nAmb aquestes iniciatives, aquestes entitats i els caçadors demostren que estan sensibilitzats amb el medi i amb els problemes que és generen en el món forestal i rural.


Portal institucional de la biblioteca universitària de la UA en la Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes. Biblioteca Universitària\nPortal institucional de la bibliote..lioteca Virtual Miguel de Cervantes\nPortal institucional de la biblioteca universitària de la UA en la Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes\nFruit de l'estreta col.laboració que han mantingut el Servei d'Informació Bibliogràfica i Documental (SIBID) de la Universitat d'Alacant i la Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes des dels seus primers anys de creació, naix aquest portal institucional de la Biblioteca Universitària de la UA dins de la Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes.\nEl portal, que es va inaugurar el passat dia 10 d'octubre de 2006, permet l'accés a les edicions originals de les diferents biblioteques de la UA i que han estat digitalitzades en la Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes. S'aferma, d'aquesta manera, la presència de les col.leccions bibliogràfiques de la Universitat d'Alacant en la Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes.\nAmb la seua creació, pretenem potenciar el coneixement, ús i aprofitament d'aquets rics fons bibliogràfics amb la reproducció digital i amb l'acces, a través del catàleg bibliogràfic de la UA, a la seua edició original.\nEls continguts d'aquest portal, s'actualitzaran i creixeran continuament per a contribuir a donar suport a la funció del Servei de Biblioteques de la Universitat d'Alacant com a pilar fonamental d'ajuda als objectius de la docència i la investigació.


L'exblaugrana Alexis Sánchez accepta 16 mesos de presó\nBarcelona. Dimecres, 7 de febrer de 2018. 12:23\nActualitzat Dimecres, 7 de febrer de 2018. 12:24\nEl futbolista xilè Alexis Sánchez ha arribat a un acord amb la Fiscalia pel qual accepta 16 mesos de presó, tot i que no ingressarà a la presó, per haver defraudat un milió d'euros a Hisenda entre 2012 i 2013, en ocultar els ingressos dels seus drets de imatge quan jugava al Barça.\nEl futbolista, actualment enrolat al Manchester United, ha arribat a aquest acord amb la Fiscalia i l'Advocacia de l'Estat després de tornar a Hisenda els diners defraudats més els interessos i reconèixer que va simular la cessió dels seus drets d'imatge a dues companyies estrangeres de la seva titularitat per ocultar al fisc els seus ingressos per drets d'imatge.\nSánchez, que va declarar com investigat davant del jutge el 16 de gener de 2017 per videoconferència des de Londres, ciutat en la qual residia després de la seva traspàs del Barça a l'Arsenal, accepta ara sengles condemnes de vuit mesos de presó per dos delictes contra la Hisenda Pública, si bé la Fiscalia i l'Advocacia de l'Estat sol·liciten que la sentència rebutgi el seu ingrés a la presó si no torna a delinquir en els propers dos anys.\nL'acord, pel qual el futbolista també accepta una multa de 590.065 euros i no rebre a Espanya ajuts públics ni incentius fiscals en dos anys, ha estat notificat al titular del jutjat d'instrucció número 18 de Barcelona, amb la intenció que el tribunal dicti ara una sentència de conformitat en què se suspengui l'execució de la pena de 16 mesos de presó.\nEn l'escrit de conformitat, Alexis, que va fitxar pel Barça al juliol de 2011, reconeix que durant els exercicis de 2012 i 2013 no va declarar cap ingrés derivat de l'explotació dels seus drets d'imatge, malgrat que tenia la condició de resident a Espanya i, com a tal, va presentar la declaració per l'IRPF, de manera que va defraudar en total 983.443 euros.\nEn concret, l'internacional xilè hauria d'haver declarat el 2012 uns ingressos derivats de l'explotació dels seus drets d'imatge per valor de 1.049.424 euros -pel que va defraudar 587.677 euros en aquest exercici-, mentre que el 2013 els seus ingressos per imatge es van situar en 706.725 euros -per la qual cosa la quota defraudada va arribar als 395.766 euros-.\nSánchez, representat per l'advocat David Aineto, que també va defensar a Javier Mascherano -un altre exfutbolista del Barça que va pactar un any de presó per defraudar 1,5 milions d'euros-, va retornar al desembre de 2016 a Hisenda els diners defraudats més els interessos , en una suma que va ascendir a 1.487.511 euros.\nCom ja va fer en la seva declaració davant del jutge, el futbolista reconeix en l'acord de conformitat que va defraudar a Hisenda a través de les societats instrumentals Inversions Alsan i Numidia Trading Límits, a les que va simular la cessió dels seus drets d'imatge.\nNo obstant això, en les seves declaracions d'IRPF no va fer constar cap dret derivat de l'explotació dels seus drets i en la de patrimoni no va detallar la seva participació en les dues societats.\nSegons l'escrit de conformitat, la cessió dels drets d'imatge del jugador a Invesiones Alsan i Numidia Trading -radicada a Malta- és "purament simulada", de manera que els rendiments satisfets pel Barça com a conseqüència de l'explotació de la seva imatge s'haurien d'haver inclòs en la seva declaració de renda.\nAlexis Sánchez va fitxar pel Barça el juliol de 2011 i va romandre al club blaugrana fins que en la temporada 2014-2015 va ser traspassat a l'Arsenal londinenc, club que ha abandonat en aquest mercat d'hivern amb destinació al Manchester United.\nPolèmica El Barça no denunciarà l'Espanyol pels insults a Piqué El Nacional\nPolèmica La Fórmula 1 canvia les hostesses per nens El Nacional


Luis Enrique, nou títols a la banqueta del primer equip\nEl tècnic asturià tanca la seva trajectòria com a tècnic del primer equip del Barça assolint 9 dels 13 trofeus en joc\nLuis Enrique ha firmat tres temporades molt bones a la banqueta del FC Barcelona, i ha deixat empremta en la història del Club. Aquest dissabte ha dirigit el seu darrer partit com a entrenador i ha aixecat un títol. El tècnic asturià serà recordat, i no tan sols pels títols aconseguits, sinó també pels rècords assolits al llarg d’aquests tres cursos com a tècnic del Barça. Uns números que li han permès entrar a l’Olimp dels millors entrenadors de la història blaugrana amb 138 victòries, 22 empats i 21 derrotes en 181 partits.\nEl tècnic asturià ha aconseguit un total de nou títols a la banqueta blaugrana, i des del primer dia va imprimir el seu caràcter i esperit ofensiu i es va convertir en l’entrenador que més partits ha encadenat sense perdre en la història culer: 32 victòries i 7 empats entre l’octubre del 2015 i el març del 2016.\nL’inici de Luis Enrique a la banqueta del Barça no podria ser millor, amb set enfrontaments oficials consecutius sense conèixer la derrota. La primera temporada seria perfecta, ja que es va guanyar el triplet –Lliga, Copa i Champions–, és a dir, totes les competicions que el Barça va disputar. Suposaria el segon triplet de la història del Club, que va esdevenir així el primer club de la història a assolir aquesta fita.\nNou de tretze títols possibles\nDes de llavors, Luis Enrique no s’ha cansat de sumar títols i ha aconseguit un envejable nou de tretze títols possibles: dues Lligues, tres Copes del Rei, una Lliga de Campions, una Supercopa d’Europa, una Supercopa d’Espanya i un Mundial de Clubs. D’aquesta manera, la Lliga s’ha convertit en una de les competicions predilectes de l’asturià, ja que ha aixecat el títol en les dues primeres campanyes i s’ha quedat a les portes de fer-ho enguany, tot i tenir opcions fins a la darrera jornada. Encara més especial ha estat la Copa del Rei, ja que els blaugranes l’han aixecada els tres cursos en què l’asturià ha dirigit l’equip, una fita que només s’havia produït un cop a la història del FC Barcelona.\nPel que fa a la Supercopa d’Espanya i d’Europa, Luis Enrique ha aconseguit totes les que ha disputat excepte la de la temporada 2015/16 contra l’Athletic Club. Al Mundial de Clubs també va poder aixecar el títol, i va assolir així el tercer títol de la història del Club que acreditava el Barça com el millor equip del món. Tot això, després d’haver aixecat la cinquena Lliga de Campions a l’Estadi Olímpic de Berlín. Els dos darrers cursos no s’ha pogut passar dels quarts final, però això no treu mèrit a la gran trajectòria de Luis Enrique a la banqueta del Barça.


DOQ Priorat – Pàgina 2 – Cornudellaweb / PrioratDigital / Segle21.cat 1998-2017\nEl Consell Regulador de la DOQ Priorat i el Consell Regulador de la DO Empordà han acordat col·laborar en la organització d’una sortida en format d’intercanvi entre les dues Denominacions d’Origen prevista pel proper dimarts 2 de desembre. Aquesta sortida s’adreça a cellers, viticultors i persones vinculades amb la DOQ Priorat. Per formalitzar la inscripció cal fer arribar la butlleta d’inscripció adjunta i realitzar el … Continua la lectura de Visita intercanvi DOQ Priorat – DO Empordà\nTorres ha presentat el seu primer vi de verema tardana, Secret del Priorat, un vi dolç natural de DOQ Priorat elaborat a partir de raïm lleugerament sobremadurat de vells ceps de més de vuitanta anys de garnatxa i carinyena a parts iguals. La primera anyada d’aquest vi, la del 2011, ha estat elaborada amb una part de raïm deshidratat, pansificat al propi cep, per aconseguir … Continua la lectura de Es destapa el secret prioratí de Torres\nEls vins de la Denominació d’Origen Qualificada Priorat protagonitzen la Ruta del Vi del Raval a Barcelona durant els dos pròxims caps de setmana, una iniciativa promoguda per l’entitat Eix Comercial del Raval. Un total de 32 bars i restaurants del barri barceloní del Raval oferiran un itinerari gastronòmic que, a un preu de 3 euros, donarà l’oportunitat d’acompanyar una tapa amb una copa de … Continua la lectura de El vi de la DOQ Priorat, protagonista al cor de Barcelona aquest novembre\nCarles X. Cabós 11 de Novembre de 2014 Deixa un comentari


Soggiorno Boccuti Montella Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Ippolita Panico, Montella, Montella, Itàlia, 83048 - Veure al mapa\n"Friendly, comfortable, clean. Loved having the pets welcome..."\nAl visitar Montella, vosté es sentirà com a casa a Soggiorno Boccuti, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Soggiorno Boccuti, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com parc infantil, ping pong, jardí. Soggiorno Boccuti és una elecció inteligents per a viatgers a Montella, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nAir conditioning in the rooms is available at an extra charge of 10 EUR per room per day.\nTots els tipus de viatgers (71) Parelles (45) Viatgers en solitari (9) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (1) Grups (9)


422 elements coincideixen amb el vostre criteri de cerca\nActualització de casos confirmats de covid19 a la Cerdanya\nAvui és el Dia Internacional de la Dansa. Malgrat que aquests dies hi ha moltes opcions per ballar i gaudir de la dansa des de casa, desitgem que ben aviat puguem gaudir-la als nostres carrers, acadèmies i equipaments culturals i esportius, de la mà de Dansart Cerdanya, del Gimnàs Carme-Espai Salut, del grup de la Deborah Gomera i de tota la gent que balleu i feu dansa.\nLA PENYA BLANC I BLAVA DE PUIGCERDÀ I CERDANYA DONA 300 € PER A LA COMPRA DE MATERIAL SANITARI\nLa Penya Blanc i Blava de Puigcerdà i Cerdanya ha fet un donatiu de 300 € per a la compra de material sanitari per a l’Àrea Bàsica de Salut, la Residència Sociosanitària de Puigcerdà i l’Hospital de Cerdanya.\nLA COLLA DELS SENSE BARCA DONA 1.800€ PER A LA COMPRA DE MATERIAL SANITARI\nDes de l’Ajuntament de Puigcerdà donem les gràcies a la colla dels Sense Barca per la seva donació de 1.800 € per a la compra de material sanitari i equips de protecció per als nostres sanitaris, així com pels treballadors/es i la ciutadania.\nMesures econòmiques i fiscals a Puigcerdà a causa de la Covid-19\nResum de les mesures econòmiques i fiscals a Puigcerdà a causa de la Covid-19\nActualment a l’Hospital de Cerdanya no hi ha cap pacient ingressat amb COVID-19 ni cap cas pendent de diagnòstic.\nActualment a l’Hospital de Cerdanya hi ha 1 pacient ingressat amb COVID-19 i 2 casos sospitosos pendents de diagnòstic\nActualització de casos positius de Covid-19 Hospital de Cerdanya\nActualment a l’Hospital de Cerdanya no hi ha cap pacient ingressat amb COVID-19 ni cap cas pendent de diagnòstic\nLA BRIGADA MUNICIPAL REALITZA EL MANTENIMENT ANUAL DEL CANAL DE PUIGCERDÀ\nEntre el 14 d’abril i fins avui 11 de maig, la Brigada Municipal ha realitzat les tasques de manteniment anual del canal internacional de Puigcerdà, des de la captació d’aigües de Riutés (la Tor de Querol) i fins a Puigcerdà, a l’alçada del passeig de Rigolisa. S’han dedicat un total de 18 dies a fer el manteniment dels gairebé 9 kms del canal A partir de demà, els treballs de manteniment i neteja de la Brigada es concentraran a l’interior de l’estany de Puigcerdà\n« 10 elements anteriors 10 elements següents » 1 ... 8 9 10  12 13 14 ... 43


Donem la Benvinguda a les persones dirigents de Lluïsos! - LLuïsos de gràcia\nDonem la Benvinguda a les persones dirigents de Lluïsos!\nHome»Actualitat»Donem la Benvinguda a les persones dirigents...\nDijous ens vam reunir una seixantena de dirigents al Teatre de Lluïsos de Gràcia per assistir a una xerrada amb el títol “Val la pena ser de Lluïsos” impartida per la Laia Mestres, coach i experta en educació emocional. L’objectiu d’aquesta xerrada era posar en valor el fet de formar part de Lluïsos i reflexionar conjuntament sobre la responsabilitat de ser “inspiració i inspiradors” per als joves i les persones sòcies de l’entitat.\nEn aquesta trobada també es va aprofitar per repartir un Manual del Dirigent entre els assitents amb informacions pràctiques sobre el funcionament de l’entitat i els protocols a seguir en qüestions pràctiques com llogar una sala, demanar diners o organitzar una activitat.\nQuè s’espera d’un dirigent de Lluïsos?\nLluïsos de Gràcia, durant els seus 163 anys d’història ha mantingut un estil propi pels seus socis i, evidentment, pels seus dirigents. La singularitat del barri on som, les activitats que fem i les persones que en formem part, donen sentit a l’existència de Lluïsos dins d’uns valors on la cultura, el lleure, l’educació i l’esport, entre d’altres, en són els pilars fonamentals.\nCom a dirigent tens la confiança de Lluïsos perquè en la teva manera de fer, d’actuar, i de sentir, transmetis a la teva secció els valors de la nostra entitat, inspirats sempre en la responsabilitat, el respecte a totes les opcions i el compromís amb el país. Et demanem doncs un plus, un esforç especial perquè facis que entre totes ens sentim que formem part d’un mateix projecte, el projecte Lluïsos. Totes les seccions treballem plegades per aquests valors i objectius, cada una des de la seva singularitat.\nTots som Lluïsos.\nПредыдущийPresentem la temporada del Club de Lectura: el 22 d’octubre\nСледующийLa Coral Sinera celebra el seu 50è aniversari\nActualitatLa Junta fa 4 dies\t| 0\nQuè vol dir cita prèvia? Tot el que et cal saber per venir a Lluïsos\nL’Europa té un somni: pujar a Segona divisió B!


A la primera planta de la finca trobem aquest exclusiu pis de 147 m². A l'entrar, ens rep una àmplia zona de dia amb cuina oberta equipada i un ampli saló-menjador amb 3 magnífics balcons. A mà esquerra el rebedor, passem a la zona de nit, que es compon de 2 dormitoris dobles, tots dos amb sortida a balcó i 1 amb bany privat. Un altre bany complet, un lavabo de cortesia i un safareig completen el pis.\nSaló-menjador amb sortida a 3 balcons\nCuina equipada oberta\n2 dormitoris amb sortida a balcó privat (1 d'ells amb bany privat)


AMICS DELS MUSEUS DALÍ: El Teatre Jardí de Figueres acull l'estrena pública del documental 'Dalí, la darrera gran obra'\nEl Teatre Jardí de Figueres acull l'estrena pública del documental 'Dalí, la darrera gran obra'\nEl Teatre Municipal El Jardí de Figueres acollirà l’estrena del documental' Dalí, la darrera gran obra' el pròxim dijous dia 19 de novembre, a dos quarts de 9 del vespre. Una activitat que ha estat organitzada, conjuntament, per la Fundació Gala Salvador Dalí, l’Ajuntament de Figueres i els Amics dels Museus Dalí.\nAquest documental pretén oferir a l'espectador una aproximació diferent, alhora complexa i familiar, de l'univers i de la persona de Salvador Dalí, l'individu i el personatge. L’objectiu d’aquesta pel·lícula, dirigida per David Pujol i amb guió del mateix director i de Montse Aguer, “és permetre una millor comprensió de l'artista i del seu univers a través del descobriment del Teatre-Museu”. Al llarg de prop d’una hora, l’espectador podrà descobrir la darrera gran obra del geni empordanès amb intervencions d’Antoni Pitxot, amic íntim de l'artista i director del Teatre-Museu, i del mateix Salvador Dalí.\nHem de destacar que 'Dalí, la darrera gran obra' va rebre el primer premi internacional Long Film Gold en la categoria de llargmetratge que atorga AVICOM (Comitè Internacional per l’audiovisual i les tecnologies de la imatge, secció audiovisual de l'ICOM), el passat dimecres dia 4, en el Festival Internacional de l’Audiovisual i Multimèdia sobre Patrimoni i Museus celebrat a Bucarest.\nL’entrada al Teatre Municipal de Figueres és gratuïta.\nAquí us deixem el tráiler de 'Dalí, la darrera gran obra'


Qualitat certificada • crielec.com\ncrielec.com > Vidres > Qualitat certificada\nLa satisfacció al client.\nObtenir excel·lents nivells de qualitat en el producte i els processos de producció.\nPromoure una millora contínua permanent en tots els nostres processos.\nEl respecte mediambiental.\nLa formació, la motivació i la seguretat dels nostres empleats.\nA Crielec som conscients de la importància de la qualitat en tots els nostres productes i processos\nCertificació SCP-021 UNE-EN 1279-1:2004\nProva d’això és l’obtenció i renovació voluntària del Certificat de Qualitat Applus+ per als nostres vidres de càmera Aislaglas, segons el Sistema Particular de Certificació SCP-021, basat en els requeriments de la norma UNE-EN 1279-1:2004.\nLes unitats de vidre aïllant Aislaglas que fabriquem són conformes amb l’indicat en la Directiva de Productes de la Construcció 89/106/CEE.\nTambé disposem del Certificat del Sistema de Qualitat conforme amb els requisits de la norma ISO 9001:2015. Per a això hem desenvolupat mecanismes i procediments que garanteixen i milloren el compliment dels requisits mínims exigibles del sector.\nGarantia dels vidres de Crielec\nCrielec garanteix els seus vidres Guardian Select per un període de 10 anys a partir de la data de la seva fabricació.\nAquesta garantia cobreix la reposició del producte en el cas que s’apreciïn problemes de condensació o brutícia en la seva càmera interior.\nAquesta garantia només serà vàlida si s’han respectat les normes d’emmagatzematge, manipulació, posada en obra i col·locació.


El Pou Digital : Conserva (el) Tori\nRedacció | Actualitzat el 07/05/2014\nConserva (el) Tori\nL'editorial del mes de maig\nEn èpoques de crisi, quan no n’hi ha ni cinc de calaix, un dels elements que, sens dubte, resulten més barats és el paper i el llapis. I, amb el suport informàtic digitalitzat, si no s’imprimeix el volum d’idees virtuals i volàtils encara és més infinit. Aquesta és la sensació que suscita el referèndum sobre el futur del teatre Conservatori, a mig camí entre els projectes de planificació ambiciosa del Pla d’ordenació urbana que hi ha sobre la taula i la voluntat ciutadana i els usos socials i culturals de l’equipament. I, és clar, en una ciutat amb projectes i equipaments més premiats que celebrats per la ciutadania, el referèndum (votar, això que ara no està de moda a les Espanyes) sembla el més raonable per no cagar-la i haver-se’n de penedir a posteriori.\nBen pensat, doncs, per part del govern municipal. No ens volem ni imaginar, però, que, un cop enderrocat, a l’espai de Sant Domènec s’hi erigís un espai comercial amb locals buits i els manresans enyoressin l’esplendor cultural d’un teatre que, també val a dir-ho, ha comptat amb una inversió i un manteniment mínims des que el Kursaal és l’espai estrella. En tot cas, la participació ciutadana s’agraeix en una etapa de marcada desídia en l’àmbit cívic. I més quan la suma d’esforços és capaç d’aglutinar diverses veus i donar sentit a equipaments i idees. Ho hem vist en les últimes setmanes, en què el Conservatori ha agafat una dimensió insospitada. El Galliner, veïns, entitats diverses i gent de partits –entre els quals, el candidat socialista Felip González que, últimament, no se’n perd ni una– han iniciat una campanya a favor de la conservació. Els partidaris de l’enderrocament, de moment, deuen ser aquella majoria silenciosa que no diu ni ase ni bèstia. El 10 i 11 de maig veurem què passa.


Neix la coalició Unió de Partits Municipalistes (UPM.CAT) per agrupar les llistes progressistes | Moviment d'Esquerres\nNeix la coalició Unió de Partits Municipalistes (UPM.CAT) per agrupar les llistes progressistes\nActualitat territorialNotes de Premsa 15 de febrer de 2019 MES, Moviment d'Esquerres 0\nMoviment d’Esquerres (MES) i Unitat i Progrés Municipal (UPM) signen un acord per presentar-se junts a les eleccions municipals Sis pobles de les comarques...\nMoviment d’Esquerres (MES) i Unitat i Progrés Municipal (UPM) signen un acord per presentar-se junts a les eleccions municipals\nSis pobles de les comarques gironines s’han afegit al projecte que neix amb la voluntat de ser present a tot el país\nLes eleccions municipals del 26 de maig del 2019 comptaran amb la participació de la coalició Unió de Partits Municipalistes (UPM.CAT) creada arran de l’acord de Moviment d’Esquerres (MES) i d’Unitat i Progrés Municipal (UPM) de Torroella de Montgrí. Una coalició que neix amb la voluntat d’agrupar les llistes progressistes que es presenten a diferents pobles de les comarques gironines i que té voluntat de créixer per tot el país.\nAmb el concepte de “fem poble, fem país” UPM.CAT vol reunir formacions que tenen una vocació clarament municipalista, molt pròxima a la gent del seus pobles i amb polítiques destinades a millorar la vida dels seus veïns.\nLa millora social i el progrés són les peces claus de la coalició que busca per poble solucionant els problemes de la gent que hi viu a partir de la proximitat que donen les administracions locals.\nReivindicarem a les administracions superiors que s’acabi amb la precarietat econòmica a la que estan sotmesos els nostres ajuntaments. Volem dir prou a la precarietat d’alguns serveis públics com els que afecten a la seguretat ciutadana o als bombers. Ens volem erigir en defensors ferms dels nostres ciutadans que en els últims anys han anat veient com hi havia retallades en els serveis bàsics.\nConsiderem que els ajuntaments han de ser més reivindicatius i que UPM.CAT, lliure de la subordinació a partits amb interessos nacionals o estatals té la capacitat de fer-ho. Creiem que només amb uns representants lliures d’aquestes motxilles d’interessos partidistes, els nostres pobles i ciutats poden seguir progressant.\nUPM.CAT presentarà candidatura municipal inicialment a Sant Feliu de Guíxols, Torroella de Montgrí, Begur, Llançà, Flaçà i Pont de Molins i s’està en converses en diferents pobles més perquè s’uneixin al projecte.


La responsabilitat és de tots; per Vicent Cabrera « Infobenissa\nLa responsabilitat és de tots; per Vicent Cabrera\nDefinitivament els benissers i benisseres hem de ser conscients que tenim un problema polític que arrosseguem des de 1999, i és que excepte en una aïllada legislatura, pràcticament tots els governs locals han necessitat per a garantir la governabilitat de l’Ajuntament l’acord d’un grup polític majoritari i un altre format per un sol regidor o com a màxim dos regidors d’altres formacions polítiques, formant-se d’aquesta manera, governs amb accions polítiques desdibuixades o , quan no, totalment mediatitzades. Un sistema electoral que permet que un regidor o dos, que representen un grapat de vots, puguen condicionar el govern d’un Ajuntament és infinitament més deficitari des del punt de vista democràtic que un sistema que, respectant la igualtat de tots els partits polítics en origen, establisca una segona votació en la qual solament concórreguen els partits més votats perquè no solament elimina als partits polítics que no han aconseguit representar a pràcticament ningú, que per alguna cosa serà, si no que a més faculta als ciutadans a reposicionar el seu vot en una segona votació, i amb açò, a fomentar el canvi polític i triar a governs forts.\nLa història política de Benissa en els últims dènou anys es resumeix precisament d’aquesta forma, resultats electorals pràcticament idèntics, legislatura rere legislatura, i regidors que representant formacions polítiques minoritàries o tenint després de si escassos vots, han resultat decisius per a formar governs locals. Un vertader NUC GORDIÀ, en tota la seua literalitat política. I llevat que els benissers i benisseres prenguen consciència d’açò, tornarà a reproduir-se aquest cercle viciós en les pròximes eleccions locals de maig de 2019.\nSabem que els pobles igual que els països no són rics o pobres per la seua geografia, la seua cultura, o la seua història. És la política i el seu bon funcionament a nivell d’institucions el que converteix els esforços individuals en èxits col·lectius. És la política la que articula l’educació, l’adopció de noves tecnologies, els processos culturals o esportius, l’estalvi, la inversió o la innovació etc., i fins i tot el gust pel risc econòmic i social en tots nosaltres.\nPerò la democràcia no funciona en MANERA AUTOMÀTICA. Encara que ens imaginem àngels o dimonis, déus o immortals, o millors o pitjors que els polítics que ens representen, al final som els ciutadans els que decidim el futur dels nostres països, les nostres Comunitats, o els nostres pobles. Som el que hem decidit políticament ser, i per açò, no cal lamentar-se.\nA dia de hui, a Benissa fa falta repensar les nostres polítiques públiques locals en la pràctica totalitat de les àrees sobre les quals disposem de competències si de veres volem transformar-la i preparar-la per al futur. Em referisc a la infància, a la joventut, als esports, al turisme i a l’urbanisme, però també a la cultura, a l’educació i a l’aprenentatge, a la gestió dels espais culturals, a la residència de la tercera edat, a l’economia, al medi ambient i fins i tot a les pròpies festes patronals, a l’actuació del propi ajuntament en la promoció econòmica i en definitiva, a un llarg etcètera. La passió i el pensament existeixen, veurem el resultat al maig de 2019 que ineludiblement depèn de tots per a desfer el nostre NUC GORDIÀ.\nVicent Cabrera és membre de l’Agrupació del PSOE de Benissa.


El pont de desembre ha donat uns resultats encoratjadors – Comunicatur\nHome/Allotjament/El pont de desembre ha donat uns resultats encoratjadors\nEl turisme s’ha reactivat aquest pont de la puríssima a Catalunya. Les dades que ofereixen els empresaris del sector corroboren les bones previsions realitzades abans d’aquest període de festa.\nLa directora general de Turisme de Catalunya, Marta Domènech, va arribar a preveure unes “ocupacions espectaculars” per a aquesta setmana de desembre. Sí que existia certa incertesa sobre com reaccionaria el turista davant de la nova obligatorietat de presentar el ‘passaport covid’ per realitzar bona part de les activitats socials. El resultat ha estat ben positiu.\nEls clients que s’han allotjat en els establiments catalans són molt majoritàriament catalans i principalment de l’àrea metropolitana de Barcelona. La coincidència amb les nevades ha permès que les destinacions de muntanya i d’interior registrin els millors índex d’ocupació turística.\nEn els Pirineus, tant a la província de Lleida com a la de Girona, han arribat al 100% de l’ocupació. Les estacions d’esquí han estat el gran pol d’atracció. Malgrat que el fort vent a forçat a tancar alguna estació com la de Boi Taüll o a delimitar l’accés a les cotes més altes de les pistes, els visitants han respost com en les millors èpoques de la temporada. A les comarques d’interior les ocupacions també han estat altes. El turisme rural ha tingut una bona afluència de clients amb percentatge d’ocupació dels allotjaments rurals del 90%.\nPel que fa a les zones de costa catalana, aquest pont de desembre no és un dels seus millors moments degut a les temperatures. Malgrat això, l’oferta que ha obert a la Costa Brava i Costa Daurada ha pogut registrar unes ocupacions superiors als 65% en aquests cinc dies de festa. En alguns establiments concrets del litoral el percentatge ha pogut arribar al 80%.\nCom era d’esperar la dada mes baixa l’ha registrat la ciutat de Barcelona perquè el client nacional no ha escollit la destinació urbana i el turista internacional no compta amb aquest període festiu.\nEl futur de la comunicació turística\nNorwegian entra a l’abisme i posa un peu a la fallida\nBarcelona-Alguaire, vol inaugural de l’aeroport de LLeida


Història d’Aielo de Malferit: FOTOTECA: Novenari del Santíssim Crist de la Pobresa\nFOTOTECA: Novenari del Santíssim Crist de la Pobresa\nSolemne Novenari del Santíssim Crist de la Pobresa, anys 1960.\nÚltim dia del novenari i moment de la besada dels peus a la venerada imatge del Santíssim Crist.\nNi per escriptura ni per tradició se sap quan va començar la devoció al Crist de la Pobresa. La imatge es venera en la Capella de la Comunió de l’església parroquial i sempre ha estat invocada en pestes, sequera i altres calamitats.\nLa festa en honor del Santíssim Crist de la Pobresa data de 1834, any en que el còlera colpejava els pobles de la comarca. Els veïns, atemorits, acudiren al Santíssim Crist de la Pobresa, i tragueren la imatge en processió per tot el poble; i havent finalitzat l’epidèmia, atribuint-la a la intercessió del Crist, el poble d’Aielo férem vot de constituir el 6 d’agost de cada any una festa de precepte en honor al Santíssim Crist de la Pobresa, amb missa solemne, escoltar i no treballar, en reconeixement del favor aconseguit.\nArxiu fotogràfic Biblioteca “Degà Ortiz i Sanz” Aielo de Malferit.