Els hotels del litoral de la Comunitat parteixen amb una previsió del 57,2% per al mes de juliol\nColomer assenyala que la COVID-19 ha retardat molt l'elecció del viatge dels turistes, per la qual cosa l'ocupació per a aquest estiu depén de les reserves d'última hora\nGeneral 06 de julio de 2021 Redacció\nLa previsió d'ocupació mitjana per als hotels del litoral de la Comunitat Valenciana en aquest mes de juliol parteix d'un 57,2%, un 26,8% més que en 2020. Així es desprén de l'Enquesta d'Ocupació en Temporada d'Estiu realitzada per Turisme Comunitat Valenciana a una mostra representativa d'establiments de la Comunitat.\nEl secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer, ha assenyalat que la COVID-19 ha retardat molt l'elecció de la destinació del viatge dels turistes, «per la qual cosa l'ocupació final que aconseguim aquest estiu depén de les reserves d'última hora».\nColomer ha explicat que les previsions mostren que hi ha cert dinamisme, «i encara que no hem de comparar amb les xifres del 2019, any prepandèmia, sí que serà un estiu raonablement més dinàmic que el del 2020, encara que és difícil realitzar pronòstics, perquè la demanda ha canviat i ara les reserves d'última hora cada vegada són més freqüents».\nA més, ha recordat que ahir va començar a utilitzar-se el Certificat COVID Digital de la UE, «i esperem que amb aquest certificat s'incrementen les arribades de turistes estrangers a la Comunitat Valenciana».\nEn aquest sentit, ha apuntat que «la posada en marxa d'aquest certificat digital verd ens permet ser optimistes en la recuperació d'una franja important del mercat internacional, sense el qual és molt difícil entendre el nostre model turístic».\nColomer ha incidit en què «el 2021 serà un estiu de transició, de dinamisme i d'una certa recuperació, però també de molta responsabilitat i prudència» i ha recalcat que «el sector ha fet un esforç enorme per a generar confiança, per la qual cosa pensem que el turisme prudent i responsable és ara més que mai part de la resposta en la remuntada emocional que com a societat necessitem».\nPer províncies, l'interior de Castelló parteix amb unes previsions del 54,6%, un 29% més que al juliol de l'any passat. L'interior de la província de València quanta hui dia amb un 34,5% de reserves, un 14,6 més que en 2020 i la província d'Alacant preveu una ocupació del 39,3%, un 27,2% més que l'any passat.\nAlacant Castelló Comunitat Valenciana hotels Interior Litoral ocupació Previsió Turisme València


Bogeria i supervivència: els millors aliats de l'Espanyol (2-1)\nBogeria i supervivència: els millors aliats de l’Espanyol (2-1)\nEls blanc-i-blaus remunten el gol inicial de l'Athletic Club i sumen una victòria importantíssima que els allunya del descens\nOctavi Franch Març 20, 2016 2:51 pm\nL’Espanyol ha aconseguit sumar tres punts d’una importància vital en la lluita per evitar el descens a Segona Divisió. Els periquitos han vençut l’Athletic Club de Bilbao al RCDE Stadium (2-1), amb una remuntada digne d’un conjunt que vol mantenir-se a Primera un any més.\nDe bones a primeres, l’alineació de Constantin Galca ha estat molt benvinguda per als més crítics amb l’entrenador romanès i el seu no-sistema de joc. Javi López era el capità de la banqueta i la millor defensa possible saltava al terreny de joc, a l’espera de la definitiva recuperació d’Arbilla.\nAl mig del camp, novament 3 destructors i, davant, 3 jugadors tècnics i amb arribada i gol. És a dir: l’alineació de 4-3-3 (8 defensen, només 3 miren d’atacar) que tan bon resultat li dóna a Galca amb l’equip blanc-i-blau. En canvi, l’Athletic club ha presentat un equip mig titular i mig suplent, tot pensant en la propera i difícil eliminatòria de l’Europa League. Però Valverde és Valverde i Aduriz el millor davanter estatal de la Lliga.\nEl partit ha començat amb un ritme habitual als darrers enfrontaments de l’equip de Cornellà-El Prat: anades i vingudes i qualsevol podia marcar el primer gol. Però al quart d’hora han començat les jugades més interessants i, alhora, més polèmiques d’aquest plujós matí de la prèvia de Setmana Santa. Poc després de sobrepassar el primer quart d’hora de partit, Etxeita ha fet caure Gerard Moreno a l’interior de l’àrea, però l’àrbitre no ha assenyalat res. I, per variar, al minut 19, gol de l’equip visitant, obra d’Eraso. Era injust per tot el que es duia de partit i, sobretot, molt punyent tot just després de la pena màxima no xiulada.\nEl fantasma de l’eliminació de Copa de l’any passat tornava a transitar pel verd de capital asiàtic. Però ben lluny d’enfonsar-se com era d’esperar, l’Espanyol s’ha refet i s’ha tret els complexes de sobre. Fins a cinc jugades de gol s’han succeït abans del descans. Qualsevol jugador periquito es veia capaç d’empatar, i això és molt poc habitual i molt positiu a qualsevol equip, sobretot si t’estàs jugant anar a Segona per cinquena vegada a la teva vida.\nPerò la segona part era la bona, sobretot el primer quart d’hora. Fins a 3 cops ha estat a punt de marcar l’equip de casa. I tot coincidint amb el primer canvi (Caicedo per Asensio) ha arribat el sorprenent empat de Diop. Com que era un dia de festa major, a la següent jugada ha arribat el segon i el partit ha quedat vist per sentència: contraatac, ara sí ben conduït per Gerard, i gol de Caicedo.\nS’ensumaven tres punts importantíssims, atès els pèssims resultats de dissabte pel que fa als interessos espanyolistes. Encara que el Txingurri ha fet entrar dos titulars i Galca dos defensors, qui ha estat a punt de marcar el tercer ha estat l’Espanyol, amb un xut al pal de Sylla al darrer sospir, aprofitant els seus minuts al camp en substitució de l’heroi del matí, Caicedo, que s’havia lesionat minuts abans.\nMalgrat que l’àrbitre ha cregut que era una partit de Champions i que ens n’anàvem als penals, la falsa pròrroga no ha arribat i l’Espanyol s’ha guanyat una setmana Santa tranquil·la. Si són capaços de guanyar un dels millors equip de la Lliga, no tenen excusa per guanyar tots els rivals directes, en aquestes poques jornades que manquen perquè conclogui aquesta nova i tortuosa aventura perica de patir i no gaudir.


Llengua - L'independent de Gràcia\nDivendres, 22 d'octubre de 2021 - 06:10h\nLa situació del català al carrer, a debat | À.G.P.\nEl llistat de greuges vers la llengua catalana no ha parat de créixer els darrers anys. Els indicadors de l’enquesta d’usos lingüístics de la població de 2018 ja posava de manifest aquesta tendència, la qual s’ha confirmat per l’increment del consum cultural cap al vídeo en streaming provocat per la pandèmia. Segons la Plataforma per la Llengua, HBO no ofereix cap títol en català tot i comptar amb 404 títols en catàleg els quals ja compten amb una versió doblada al català. No surt molt millor parat el canal Disney amb una xifra testimonial de 30 títols.\nEl català està en una posició asimètrica i cal que els catalanoparlants el defensin i protegeixin perquè ningú altre ho farà\nLa recent proposta de llei de l’audiovisual del govern espanyol no ha tingut en compte les llengües cooficials pel seu desplegament. D’altres indicadors menys tangibles com els casos de discriminació del català a la Universitat ha provocat la iniciativa de defensa del català per part de sindicats estudiantils al lloc www.launiversitatencatala.cat. Una altra campanya, #NoEmCanviisLaLlengua, va néixer per conscienciar els catalanoparlants perquè no canviïn de llengua quan creuen interlocutors que pel seu accent o aspecte físic no ho son pas.\nQuè pot motivar que s’estigui accelerant el procés de degradació dels drets lingüístics dels catalanoparlants? Necessitaríem uns quants estudis que des de l’anàlisi empíric ens plantegi un diagnòstic correcte i allunyat de debats identitaris. Sabem, això sí, que els tics paternalistes i d’incomprensió de determinades institucions espanyoles i ciutadans castellanoparlants no ajuden gens. I també sabem que la mancança d’estratègies efectives de suport de les institucions catalanes tenen la seva part de responsabilitat. Tampoc ajuden els discursos xenòfobs i agressius per defendre el català ja que per defensar el català tampoc cal atacar altres llengües. Però hi ha un detall que no pot escapar de la veritat. La llengua catalana està en una posició asimètrica des de qualsevol punt de vista i cal que els catalanoparlants la defensin i la protegeixin perquè està clar que ningú altre ho farà.


L'última - VilaWeb\nUna diada d’inflexió\nEl PSC apuja el lloguer a Colau\nTorra no farà de president simbòlic\nLa fiscal de Sánchez torna a condemnar els presos\nTornen els jocs florals\nTEMA DEL DIA Silenci. Aquests dies tothom parla del president Artur Mas sense que ell hagi badat boca. Tothom sap què farà Mas sense que ell ho hagi explicat. És un exemple del poc rigor periodís...\tL'última, Pere Martí\nLa via gironina: mirall o miratge?\nTEMA DEL DIA Pactes. En una situació política normal, un pacte municipal entre Junts per Catalunya i ERC no hauria de ser notícia. O, en tot cas, hauria de ser un pacte més dins una geografia d'a...\tL'última, Pere Martí\nTEMA DEL DIA Campanya. Si algú esperava tornar de vacances amb les eleccions convocades, anava ben errat. I els qui havien començat la campanya electoral aquest estiu hauran d'aturar màquines o se...\tL'última, Pere Martí\nEl virus jacobí confina els fons europeus a la Moncloa\nTEMA DEL DIA Jacobinisme. Mentre l'economia espanyola s'enfonsa, amb una caiguda del 18,5% del PIB, superant la de França (-14%) i la d'Alemanya (-10%), el president del govern espanyol ha volgut fe...\tL'última, Pere Martí\nMarchena reescriu la sentència contra els presos\nTEMA DEL DIA Irregularitats. Només ha calgut que un jutge de vigilància penitenciària fes la seva feina, aplicar la llei, per deixar en evidència les irregularitats jurídiques en què es basa el...\tL'última, Pere Martí\nGlosses monàrquiques a San Millán de la Cogolla\nTEMA DEL DIA Cartes. El president del govern espanyol, Pedro Sánchez, pretén que el president de la Generalitat assisteixi divendres a una reunió amb tots els presidents autonòmics al monestir de...\tL'última, Pere Martí\nAra és Pedro Sánchez qui els empresona\nTEMA DEL DIA Venjança. Els presos polítics tornaran a la presó en pitjors condicions que les que tenien quan hi van entrar, sense possibilitat de cap permís, perquè la jutgessa de vigilància pe...\tL'última, Pere Martí\nL’arquebisbe que va menysprear els presos polítics\nTEMA DEL DIA Desobediència. El president de la Generalitat, Quim Torra, ha anunciat que el govern obrirà un expedient sancionador a l'arquebisbat de Barcelona pel funeral de les víctimes de la cov...\tL'última, Pere Martí\nL’herència enverinada de CDC\nTEMA DEL DIA Ruptura. Després d'una executiva telemàtica que no ha durat ni una hora, el president del PDECat, David Bonvehí, ha anunciat la decisió del seu partit de no integrar-se a Junts per C...\tL'última, Pere Martí\nEl feixisme té més protecció legal que l’independentisme\nTEMA DEL DIA Permisos. El Tribunal Suprem espanyol ha emès una interlocutòria que apel·la directament a la disposició addicional cinquena de la Llei Orgànica del Poder Judicial (LOPJ) per fixar ...\tL'última, Pere Martí\nTEMA DEL DIA Ofensiva. La negativa de Laura Borràs a declarar davant el Tribunal Suprem és un gest de rebuig a la justícia espanyola que va més enllà del seu cas particular. L'ofensiva judicial ...\tL'última, Pere Martí\nTEMA DEL DIA Venjança. La justícia espanyola no es confina encara que el virus de la politització la converteixi en venjança. El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya ha començat un judici...\tL'última, Pere Martí\nLa perillosa sintonia entre la Brimo i l’extrema dreta\nTEMA DEL DIA Coronavirus. L'excusa del coronavirus li ha anat molt bé a la casa reial espanyola per a evitar una visita a Barcelona que hauria estat conflictiva i que hauria fet visible una vegada m...\tL'última, Pere Martí\nEl difícil relleu de Jordi Cuixart\nTEMA DEL DIA Transversalitat. Més de mil dies després d'haver estat empresonat, Jordi Cuixart ha tornat a trepitjar la seu d'Òmnium Cultural entre els aplaudiments dels treballadors i simpatitzant...\tL'última, Pere Martí\nTEMA DEL DIA Montoro. Fa setmanes que els ajuntaments demanen de poder gastar els romanents que tenen estalviats per encarar la crisi econòmica derivada de la pandèmia del coronavirus. És una reiv...\tL'última, Pere Martí\nTEMA DEL DIA Corrupció. La casa reial espanyola passa un dels pitjors moments de la història. L'escàndol de corrupció del rei emèrit, Juan Carlos I, ja és tan evident que el govern espanyol ha ...\tL'última, Pere Martí\nTEMA DEL DIA No cal ser cap expert en seguretat per arribar a la conclusió que qui va espiar el president del Parlament de Catalunya, Roger Torrent, durant l'any 2019 va ser l'estat espanyol. Tots e...\tL'última, Pere Martí\nTEMA DEL DIA Mimetisme. La previsible victòria del PNB a les eleccions del País Basc ha originat el tradicional reguitzell de reaccions, en què els bons resultats s'atribueixen al pragmatisme i a ...\tL'última, Pere Martí\nTEMA DEL DIA Fidelitat. Tots els partits tenen personatges dedicats a fer feines especials. Tots, sense excepció. Membres de l'aparell, amb una fidelitat canina a les sigles que els donen menjar, qu...\tL'última, Pere Martí\n1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 … 24 Següent >


ᐅ Posicionament web Llagostera - Posicionament Google SEO Llagostera\nLi oferim un servei de posicionament web Llagostera potent i eficaç, que garanteix els millors resultats de posicionament a Google.\nExperts en posicionament web Llagostera\nEl nostre posicionament web Llagostera va de bones pràctiques, metodologia contrastada i experts en estratègies SEO nacional i internacional. El nostre equip professional a Llagostera analitza i confecciona en cada cas una proposta a mida sobre l’estratègia SEO On-page i Off-page més adient i que millor encaixa amb les necessitats del client i els seus objectius en aquest sentit.\nPosicionament web Llagostera amb màximes garanties\nEls nostres resultats en posicionament web Llagostera els podem demostrar amb els nostres casos d’èxit reals i vigents, gràcies a la nostra gran experiència en aquest sector i gran quantitat de clients que confien en el nostre posicionament web Llagostera.\nEstratègies SEO Google de Gestinet. El millor posicionament web Llagostera\nEl nostre objectiu a l’hora de crear una estratègia SEO Llagostera és aconseguir els millors resultats en la generació de trànsit potencial i sa des dels cercadors, sobretot el posicionament Google Llagostera, cap a la pàgina web del client. La conversió d’aquest trànsit nou potencial en client nou aconseguit, és l’estratègia On-page que també cal abordar per assegurar-nos l’èxit i tancar el procés consolidant l’estratègia dissenyada.\nA l’igual que el Manteniment informàtic Llagostera és vital per a qualsevol empresa avui dia, la seva estratègia SEO de posicionament web Llagostera també forma part de quelcom vital i necessari per a la seva supervivència o en cas contrari, òbviament pot tenir els dies comptats.\nMetodologia pròpia en posicionament web Llagostera\nEl nostre secret és tractar el posicionament web Llagostera com a metodologia i filosofia dins el nostre ADN i plasmar-ho a l’hora de crear i optimitzar les pàgines web que realitzem. Utilitzem en tot moment metodologia pròpia, tècniques i estratègies SEO contrastades i vigents, amb les màximes garanties d’èxit i sense riscos. Mai hem tingut una pàgina web penalitzada i en tots els casos realitzem una estratègia SEO a mida amb les màximes garanties per a consolidar els objectius marcats.\nAixí doncs, el posicionament web Llagostera és una forma de fer les coses, una metodologia constant i una filosofia que cal desenvolupar en cada disseny web Llagostera, optimització web i projecte en aquest sentit. Aquesta metodologia i filosofia de treball és el resultat de tants anys d’experiència en el servei de posicionament web Llagostera, i només es pot assolir entenent i transpirant durant tant de temps els paràmetres, motius i estratègies de posicionament web Llagostera òptimes i exitoses que Google contempla en el seu posicionament natural, en evolució constant.\nMetodologia de posicionament web Llagostera pròpia, tècniques i estratègies SEO contrastades.\nEls millors resultats en la generació de trànsit potencial mitjançant el posicionament web Llagostera.\nPropostes de posicionament web Llagostera a mida sobre l’estratègia SEO On-page i Off-page.\nBones pràctiques, metodologia contrastada i experts en estratègies posicionament web SEO Llagostera.\nLlagostera i el seu posicionament web\nCada ubicació i zona geogràfica te un tractament específic a nivell SEO Google i això afecta directament en una gran majoria d’estratègies de posicionament web Llagostera que desenvolupem, tant sigui pel volum i tipus de competència, com tipus de sector, activitat, etc... Cal tractar cada projecte i estratègia de posicionament web Llagostera de forma personalitzada i a mida, només així es pot garantir l’èxit de la mateixa i aconseguir els resultats en posicionament web Llagostera esperats.\nGestinet ❤ Posicionament web Llagostera\nSi, ho reconeixem, som addictes i ens apassiona el cercador Google des dels seus inicis, i les estratègies de superació constant que dissenyem per tal que cada client sobresurti dins el Posicionament dins Google, evolucionant-les amb el temps per tal de millorar i optimitzar resultats constantment. Val a dir que a Llagostera comptem amb clients que són models de negoci online i gairebé la única captació de client potencial és via posicionament Google, amb l’exigència i pressió que això comporta.


Fira Agrària de Sant Miquel | Category Archives: Notícies expositors 2018\ngygMonzon per primera vegada a la Fira de Sant Miquel\nSom una empresa familiar dedicada a la fabricació i reparació de grups electrògens, quadres de control i equips autònoms des de fa més de 45 anys. En aquests anys d’experiència, gygMonzon s’ha convertit en un dels principals referents del sector a la zona; mostra d’això és la quantitat de clients que han dipositat la seva confiança en nosaltres.\nApostem per la qualitat en els nostres productes. Comptem amb un servei post venda de 24H, amb les millors marques de mercat i amb uns preus immillorables.\nOferim solucions mitjançant estudis personalitzats en els quals l’assessorem per cobrir les seves necessitats, sense oblidar-nos de buscar l’equilibri entre eficiència energètica i el respecte al medi ambient.\nAquest any ens trobareu per primera vegada a la Fira de Sant Miquel amb una àmplia exposició dels nostres productes: generadors, plaques solars, bateries, inversors, centraletes de control, …\nEl convidem a visitar la nostra pàgina web: www.gruposelectrogenosygeneradores.com, on pot veure reflectits els nostres productes i instal·lacions.\nNo dubti en contactar amb nosaltres durant la Fira de Sant Miquel, ens trobareu a la parcel·la 3075 de la zona Exterior.\nCervesa Artesana Seelen presentarà els seus productes a la Fira de Sant Miquel\nSeelen artesana és una empresa familiar que es dedica a la elaboració i venda de cervesa artesanal.\nAmb instal·lacions i receptes pròpies, tenim una amplia varietat de estils, (belgues, torrades, negres, de blat, …)\nEns podeu trobar al Palau de Vidre amb l’Associació Hort a Taula.\nAigües Purificades Saludables un altre any a la Fira de Sant Miquel\nAny darrera any ens anem consolidant com l’empresa líder en tractaments d’aigua a les terres de Lleida.\nEns caracteritzem per oferir els productes de millor qualitat i un molt bon servei post venda, estant al servei dels nostres clients en tot moment.\nLa cura del medi ambient esta sent un dels pilars fonamentals a l’hora d’escollir quins productes oferir als clients, es per això que els nostres productes son reciclables i els tractaments d’aigua (osmosis, descalcificadors,…) són dels que menys aigua rebutgen del mercat actualment. Tots compleixen amb la nova UNE 141101, normativa que regula la qualitat i criteris de fabricació dels tractaments d’aigua.\nUn dels productes que més agraden i amb el que seguim treballant és SODASTREAM, una maquina per fer refrescos a casa, i oferint la recarrega de gas, ampolles de recanvi,… i tots els productes compatibles!\nUn any més estarem a la fira amb la Juissén 2 una exprimidora de sucs, de baixes revolucions, farem demostracions amb fruita de Lleida i petits tastets. No us ho podeu perdre!\nLa novetat d’aquest any son la varietat d’ampolles que portem: filtradores, refredadores, de vidre, de plàstic (sense BPA), des de 30cl fins a garrafes de 5 litres.\nPodeu trobar tots els nostres productes a www.purificaigua.es\nCorreu electrònic: info@purificaigua.es


autoritarisme | la llum llibertària\nCategory Archives: autoritarisme\nIngobernables (Gonzalo Mateos Benito, 2015)\nPosted in 2011-2020, acció directa, anarquisme, anticapitalisme, autoritarisme, catalana, cinema documental, cinema social, Gonzalo Mateos Benito\tby la llum llibertària\nDocumental sobre les lluites anarquistes a la Catalunya de començaments del segle XXI. Els episodis del bloqueig al Parlament, el desallotjament de Can Vies, les vagues generals, la persecució dels col·lectius llibertaris (Cas Pandora, Cas Piñata), surten recollides a través d’imatges de noticiaris, vídeos de manis i concentracions, talls d’entrevista a activistes socials, activitats als locals, cartells i actes de propaganda… En fi, un repàs a bona part de les lluites de carrer. Queda una mica fora del documental l’acció formativa dels ateneus i els centres socials (xerrades, tallers, etc.). Els protagonistes són fonamentalment la gent jove, il·lusionada i apassionada en la seva consciència de classe i la seva lluita contra el sistema. Un documental interessant per fer-se una composició de lloc de quin és l’estat de l’anarquisme i afegir un element de reflexió a les dinàmiques actuals de repensar l’anarquisme.\nAQUÍ PODEU VEURE EL DOCUMENTAL


Església Barcelona - Milers de persones celebren el Diumenge de Rams a la Sagrada Família Notícies\nMilers de persones celebren el Diumenge de Rams a la Sagrada Família El cardenal Lluís Martínez i Sistach presideix l'Eucaristia i recorda durant l'homilia perquè Jesús va morir a la Creu\nLa Sagrada Família ha obert de nou les portes del seu temple per acollir la tradicional missa de Diumenge de Rams, enguany, presidida per l'arquebisbe emèrit de Barcelona, Card. Lluís Martínez i Sistach. Milers de famílies s'han aplegat aquest diumenge a l'interior i a l'exterior de la basílica de Gaudí amb palmes, palmons i branques de llorer i d'olivera per donar benvinguda a la Setmana Santa. El Cardenal va beneir les palmes i els palmons dels concelebrants i els rams de tots els feligresos per commemorar l'entrada triomfal de Jesús, acompanyat dels dotze Apòstols, a la ciutat de Jerusalem. "Jesús ens estima moltíssim"\nCom la basílica estava plena de gom a gom, tant dins com fora a l'exterior, l'arquebisbe emèrit va dirigir unes paraules als assistents que es concentraven als peus del temple. Va recordar als feligresos que el Diumenge de Rams "és per acompanyar a Jesús en la seva mort i en la seva resurrecció". "Som moltíssims els qui creiem que Jesús és Déu i Home i que sabem que Jesús ens estima moltíssim. Per això nosaltres també estimem a Jesús i el volem acomapanyar aquests dies que recordem la seva passió, la seva mort en la Creu i la seva resurrecció, perquè Jesús va fer tot això per a la nostra salvació", va expressar davant els ciutadans. Durant l'homilia, va seguir recordant la Passió de Crist, destacant que va morir "per a cada persona per salvar-nos i alliber-nos de l'egoisme i del pecat".\nLa Passió continuarà a la basílica de la Sagrada Família fins el Diumenge de Pasqua, un altre cop amb l'arquebisbe emèrit de Barcelona. Setmana SantaSagrada Famíliacardenal SistachLluís Martínez SistachDiumenge de Rams\nDiumenge de Rams a la Sagrada Família / R. Ripoll


Barcelona vol atreure més turisme cultural per reactivar l'economia del visitant\nPublicat 20/01/2021 15:33CET\nImpulsarà ajuts a les pimes de l'àmbit turístic i de les indústries creatives\nL'Ajuntament de Barcelona impulsarà un pla d'acció per atreure més turisme local, incrementant l'oferta cultural destinada als barcelonins i als visitants i "creant estructures estables de relació entre el sector cultural i el turístic".\nEs tracta del principal compromís que ha adquirit el Govern municipal en la clausura del 'Fòrum de Debat Ciutat, Turisme i Cultura: una oportunitat conjunta', en la qual han intervingut els tinents d'alcalde Jaume Collboni i Joan Subirats, i el regidor de Turisme, Xavier Marcé.\nAixí, el consistori pretén elaborar un mapa i un cens d'activitats i esdeveniments culturals de Barcelona i crear un fons públic i privat dins la Fundació Barcelona Cultura per desenvolupar més continguts "atractius".\nTambé preveu crear un model d'ajuts a pimes i emprenedors turístics per potenciar l'oferta cultural de qualitat, destinada als visitants local i als estrangers, com també un programa d'informació cultural per a estrangers que resideixen a la ciutat.\nEl consistori ha afegit que elaborarà una Carta de drets i deures dels visitants per "fomentar un turisme cívic, respectuós i responsable amb la comunitat", en un sector que representa un 15% del PIB de Barcelona.\nATRACCIÓ DE TALENT I CAPITAL\nCollboni ha assegurat que la ciutat transita cap a un model turístic que prioritza la qualitat per sobre de la quantitat, que genera "nous continguts i imaginaris i potencia la col·laboració públic-privada i l'atracció de talent i capital".\n"Hem d'abordar reptes que fins ara havíem ajornat en relació amb la sostenibilitat del turisme, com un respecte mediambiental més gran o la desconcentració de l'oferta al centre de la ciutat", ha afirmat.\nSubirats ha subratllat que Barcelona és el "pol més important del sud d'Europa en ciència i coneixement", i ha dit que totes les iniciatives que s'impulsin en l'àmbit cultural han de tenir en compte l'economia del visitant.\nMarcé ha assegurat que gran part de les persones que visiten Barcelona "situen l'art i la cultura com una de les seves principals prioritats", i ha afegit que la ciutat ha de desplegar una oferta que estigui a l'altura d'aquesta expectativa i ajudi a projectar-la.\nEn conjunt, aquest fòrum ha organitzat deu jornades de debat des del mes de novembre, en les quals han participat prop de 150 responsables culturals i de l'àmbit turístic de la ciutat, que han culminat en un document de propostes amb 12 línies d'acció concretes.\nEl consistori ha assegurat que assumirà com un Pla d'acció per als propers anys, i que complementarà les iniciatives que desgrana la Mesura de Govern 'Creació de nous imaginaris i continguts per millorar la mobilitat i la sostenibilitat turística'.


Inici / Recursos Humans / Disseny organitzatiu\nEls resultats més destacables d'un procés de redisseny organitzatiu són:\nUn major aprofitament dels recursos: augment de la productivitat\nCapacitació de l'organització d'adaptació a les necessitats canviants de l'entorn\nMillores en el compte de resultats de l'empresa\nMillora dels resultats de l'aplicació de Plans de Formació\nMajor control dels processos\nMillora de la motivació i dinamisme de l'equip humà i del clima laboral\nL'èxit d'assimilació d'aquests processos per part de l'organització es fonamenta en:\nDecisions basades en la realitat única de cada organització\nL'empirisme del sistema\nQuins problemes soluciona\nTots els derivats de no disposar d’una plantilla i d’una organització dels recursos humans idonis per a donar resposta a les tasques que ha de portar a terme l’empresa per a desenvolupar la seva estratègia i assolir els seus objectius.\nQuan es fa aconsellable\nÉs fonamentalment en dues situacions quan el Disseny Organitzatiu es fa indispensable:\nEn situacions de creixement\nGeneralment les empreses en creixement suporten una forta pressió externa que representa un greu obstacle pera la planificació dels seus recursos. Les plantilles van creixent sota aquesta pressió i de manera reactiva. D'aquesta manera s'arriben a conformar estructures mancades d'instruments de coordinació, amb departaments sobredimensionats i amb mancances de recursos en àrees específiques. Estructures que necessiten ser analitzades i reorganitzades per a guanyar eficàcia.\nEn situacions de redimensionament\nQuan fruit d'una reorientació de l'estratègia de l'empresa o d'una retracció de la demanda, l'empresa necessita alliberar estructura i optimitzar els seus recursos i cal prendre decisions que afectaran el benestar i el futur del seu equip humà, abordar el redimensionament a partir d'una lògica basada en criteris objectius serveix per trobar solucions viables i per què siguin millor acceptades.\nLa resposta dels recursos humans a l'estratègia de l'empresa\nLa revisió de l'estructura i del contingut dels llocs de feina, en un entorn en què cal optimitzar els recursos, és una pràctica que porten a terme cada vegada més empreses, com a alternativa al creixement insostenible de les plantilles i per a dotar-se d'una estructura més operativa i funcional.\nA Sèpal donem respostes globals a la gestió i l'estructuració de l'Organització, mitjançant una metodologia científica que ens fa abordar les següents òptiques:\nDecisions de tipus estratègic\nQuin és el marc competencial? Quines són les línies estratègiques que els òrgans decisors volen impulsar?\nEn aquesta fase s'identifiquen les competències i els àmbits d'actuació, de manera que finalment es poden establir les macrofuncions i els objectius que l'organització ha de portar a terme.\nRespostes de tipus operatiu\nL'organització especifica als qui considerarà com els seus clients (externs i interns), quines necessitats presenten, i en conseqüència, quines funcions i tasques desenvoluparan els seus treballadors, amb l'objectiu de satisfer les necessitats dels seus clients.\nDesprés de totes aquestes definicions, és possible abordar l'estudi estructural amb un marc de referència que permet analitzar objectivament, ajusts, disfuncionalitats, solapaments de responsabilitats, buits d'actuació, dimensionament dels llocs de feina, anàlisi de tasques crítiques, perfils psicoprofessionals, etc.\nEl nostre compromís: OPTIMITZAR l'estructura humana de l'empresa


La cap de llista de Junts per Girona en les eleccions del 14F, Gemma Geis, ha subratllat que treballaran 'per aixecar el país de pandèmia sense renunciar a la independència' - Gemma Geis\n“El projecte modern, transformador i innovador que tenim per al nostre país no és possible dins l’Estat espanyol”\nLa cap de llista de Junts per Girona, Gemma Geis, ha subratllat avui que “el projecte modern, transformador, innovador i amb talent que Junts té per a Catalunya no és possible dins l’Estat espanyol”. Geis, que ha participat en l’acte de presentació de les candidatures del partit a tot Catalunya, ha remarcat que “Junts vol treballar per aixecar el país de la pandèmia sense renunciar a la llibertat del país, reactivant el camí cap a la independència”.\n“Si pretenem transformar aquest país de veritat i emmirallar-nos amb països excel·lents sabem que això no és possible a l’Estat espanyol: l’únic país europeu que no ha aprovat cap ajuda directa a les empreses i autònoms del nostre país”, ha apuntat la candidata.\nGeis, que ha refermat el seu suport a la candidata a la presidència, Laura Borràs, així com al president Carles Puigdemont, ha defensat que Junts ha de guanyar les eleccions “explicant la necessitat de defensar amb dignitat les institucions de Catalunya”. “Que no ens donin lliçons de dignitat aquells que volen ser presidents acceptant els vots de Vox o els vots de Valls”, ha dit.\nGeis ha recordat que Junts afronta el 14F “sense por, votant, defensant un projecte de país, en positiu, amb empatia, reconeixent i posant remei als errors comesos. Treballarem des de la proximitat, des de cada poble i ciutat, perquè ningú quedi enrere i fent costat als qui volen innovar i arriscar”, ha reblat.


El director del celler Torre Oria compra l'empresa a Juan Roig - Diari La Veu\nEscriba el número 866839\nEl director del celler Torre Oria compra l'empresa a Juan Roig\nLa companya ha quadruplicat el seu benefici des del 2011\nEl celler és el primer que fa cava amb denominació d\_'origen fora del Penedés.\nEl director general de Torre Oria, Eloy Baptista, ha comprat la majoria del capital d'aquest celler a Angels, la societat d'inversió de l'empresari valencià Juan Roig, segons han informat en un comunicat ambdues parts. D'aquesta manera, Baptista passa a tenir el 90 per cent de la participació de l'empresa.\nDes del 2011, data en la qual Angels va entrar en l'accionariat de Torre Oria, la companyia ha quadruplicat les seues vendes en els últims cinc anys. Així, han passat dels 3,5 milions d'euros el 2012 als 14 milions el 2017.\nAl desembre del 2011 Angels va invertir 900.000 euros en Torre Oria, en un moment en el qual el celler "es trobava en situació de pèrdues". Des d'aleshores, "gràcies a l'impuls econòmic de la inversora i a l'entrada d'Eloy Baptista com a director general i soci el 2013, l'empresa ha aconseguit passar d'un resultat d'explotació negatiu el 2012 a un resultat superior a 1,6 milions el 2017", han destacat les dues parts.\nBaptista ha considerat que "la clau de l'èxit" de Torre Oria és el seu "enfocament al consumidor". El responsable ha assenyalat que "tot l'equip, sense el qual no hauria sigut possible aquesta evolució, treballa per i perquè els nostres vins siguen els que el consumidor cerca".\nEl director general ha agregat que, a més, "anar de la mà d'Angels ha ajudat a aconseguir" els objectius marcats i a desenvolupar el producte internacionalment. "L'experiència ha sigut tan positiva que hem decidit continuar la nostra col·laboració mantenint la societat d'inversió en l'accionariat de la companyia", ha agregat.\nAngels, que roman en el celler amb un 10% de participació, ha indicat que "Torre Oria es converteix en un cas d'èxit" amb el qual s'ha demostrat que "aplicant el Model de Qualitat Total (model de gestió inspirat per Juan Roig), tenint sempre en el punt de mira el client i amb el líder adequat, Eloy Baptista, es compleix un cicle d'inversió complet que conclou amb l'adquisició del paquet de control de l'empresa per part de l'emprenedor".\nAixí ho ha afirmat el director general d'Angels, Jaime Esteban, que ha apuntat que "Eloy Baptista ha sigut capaç de liderar un projecte empresarial sostenible en el llarg termini". Esteban ha subratllat que "junts" han aconseguit "transformar una empresa que estava feta fallida en una companyia rendible que creix a bon ritme i que seguirà collint èxits en el futur. Hem complit la nostra missió i, a més, hem obtingut una tornada de quatre vegades l'invertit".\nVins i caves valencians\nTorre Oria, empresa dedicada a l'elaboració i comercialització de vins valencians i caves, s'ha convertit en "un dels cellers espanyols millor reconeguts" del país i de la resta del món "gràcies a la seua focalització en el mercat internacional, al qual destina el 70 per cent de la seua producció", han manifestat el celler i Angels.\nHan reiterat que l'entrada d'Eloy Baptista i el "impuls d'Angels" van ser un factor "determinant en aquesta expansió i en el canvi de ruta que va prendre l'empresa després d'una complicada situació econòmica". Baptista, han explicat, tenia una àmplia carrera en el sector del vi i havia sigut director de vendes internacionals en García Carrión i director de filials en Félix Solís, "dos dels principals actors del sector a nivell nacional".\nTorre Oria va ser fundada el 1897 per la família Oria de Rueda, que originalment es dedicava al món de la seda. L'empresa se situa en el Domini del Derramador, a Requena (València). Es tracta d'un celler que compta amb tres denominacions d'origen per als seus brous Torreoria i Marquès de Requena: Utiel-Requena, València i cava. És el primer celler de fora del Penedés que elabora sota la DO Cava. "Els nostres vins es defineixen per la seua qualitat i pel seu caràcter, rigorosos amb la tradició, però també innovadors i que miren al futur", ha exposat Baptista.\nPer la seua banda, Angels és una societat d'inversió impulsada per Juan Roig a través de la qual inverteix en líders emprenedors per a desenvolupar empreses sostenibles dins del seu model de gestió, el Model de Qualitat Total. Emmarcada en Marina d'empreses, l'activitat d'Angels se centra a proporcionar els recursos necessaris perquè empreses de nova generació puguen créixer i desenvolupar la seua activitat. En l'actualitat, Angels compta amb nou participades en cartera.\nEscriba el número 787906


Autorització a terceres persones — Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Industrial de Barcelona. ETSEIB — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nPer tal que una persona pugui realitzar tràmits o recollir documentació acadèmica d’una altra que és estudiant o titulat de l’Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Industrial de Barcelona, cal disposar d'una autorització expressa per part de la persona interessada.\nCom sol.licitar l'autorització:\nEmpleneu el formulari d'autorització\nLliureu l'autorització al SIAE\nCal emplenar el formulari d'autorització:\nL'autorització l'ha de realitzar la persona interessada.\nLa gestió del tràmit o la recollida de documentació la pot realitzar qualsevol persona presentant l'autorització expressa amb la signatura original de la persona interessada. També s'ha d'aportar fotocòpies dels DNI vigents, tant de la persona interessada com de l'autoritzada.\nPresentació de l'autorització:\nL'autorització a terceres persones s'ha de presentar al SIAE:\nLa persona autoritzada ha d'aportar el document d'autorització amb la signatura original de la persona interessada i la fotocòpia del DNI vigent, tant de l'interessat com de l'autoritzat.\nEls estudiants de l'ETSEIB podeu fer l'autorització per l'e-Secretaria, amb les credencials d'accés a les Intranets de la UPC:\nEn el menú "Instàncies", realitzeu una sol·licitud en la pestanya "Altres''.\nEmpleneu el formulari especificant, com a mínim la informació següent:\nDades de la persona que realitzarà el tràmit (nom cognoms, DNI o passaport).\nMotiu pel qual s'autoritza a la tercera persona (realitzar un tràmit, recollir un certificat...).\nLa persona autoritzada ha de presentar al SIAE, en horari d'atenció a l'usuari, la fotocòpia del DNI vigent, tant de l'interessat com de l'autoritzat juntament amb la referència del codi de la sol·licitud de l'e-Secretaria (podeu consultar el codi de la sol·licitud en l'apartat de l'e-Secretaria ''Instàncies'' -> ''Les meves instàncies''.\nEmpleneu el document d'autorització i feu-lo arribar per correu postal al SIAE de l’Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Industrial de Barcelona, juntament amb una fotocòpia del vostre DNI vigent o del passaport. És imprescindible que la sol·licitud porti la signatura original de la persona interessada tal i com figura en el document identificatiu (no són vàlides les signatures escanejades ni fotocopiades).\nLa persona autoritzada ha de presentar al SIAE, en horari d'atenció a l'usuari, la fotocòpia del DNI vigent, tant de l'interessat com de l'autoritzat, juntament amb la referència de la data de recepció del document d'autorització.\nLa persona interessada ha d'emplenar el formulari de consulta "Demana UPC-ETSEIB" identificant-se amb les credencials d'accés a les Intranets de la UPC i adjuntar el document d'autorització i la fotocòpia del DNI vigent, tant de l'interessat com de l'autoritzat.\nLa persona autoritzada ha de presentar al SIAE, en horari d'atenció a l'usuari, la fotocòpia del DNI vigent, i fer referència al número de tiquet.\nAutorització tràmits a terceres persones\nDes del SIAE lliurarem la documentació sol·licitada a la persona autoritzada.


Suport a les famílies amb l’educació dels infants - Vila de Piera\nPortada > Actualitat > Notícies > Suport a les famílies amb l’educació dels infants\nSuport a les famílies amb l’educació dels infants\nEl passat dijous 30 de maig, la sociòloga i educadora, Alba Castellví, va oferir una xerrada a l’escola Herois del Bruc sota el títol del llibre que ella mateixa ha escrit: Educar sense cridar. La xerrada-debat estava destinada a pares, mares i persones a càrrec d’infants fins a 12 anys. S’hi van tractar temes com: què podem fer per evitar haver de dir les coses vint vegades perquè els nostres fills ens facin cas; què hem de fer quan tenen mandra, quan no assumeixen les seves responsabilitats? o què hem de fer davant les protestes i rebequeries.\nDurant una estona es van compartir experiències i es van proposar idees concretes, estratègies i instruments per fer-hi front d’una manera tranquil·la i conscient. La participació dels assistents amb el plantejament de dubtes del dia a dia va fer que l’activitat fos profitosa i amena amb l’aprenentatge de recursos per aplicar a l’educació dels infants a casa.\nAquesta activitat, organitzada per l’AFA Herois del Bruc amb el suport de l’Ajuntament de Piera i la subvenció de la Diputació de Barcelona, forma part del catàleg d’activitats que ofereix la Diputació per donar suport a la funció educativa de les famílies. A partir del treball conjunt dels ajuntaments amb les AMPA i els centres educatius, s'aposta per estimular la participació reflexiva, el debat i l'intercanvi d'experiències dels pares i mares, amb propostes informatives, formatives i d'orientació-acompanyament.\nAssociació de Famílies d'Alumnes (AFA) Herois del Bruc


Han passat més de cent anys, però ha valgut la pena – Antoni Mas i Bigas | Miquel Bosch i Jover\nHan passat més de cent anys, però ha valgut la pena – Antoni Mas i Bigas\nÉs un gran honor per mi poder participar en aquest llibre que s’ha editat amb motiu del centenari del naixement de Miquel Bosch i Jover. Quan en Jordi Vilar, regidor de cultura d’aleshores, fa més de tres anys, em va dir que des de l’Ajuntament de Balenyà es movien per preparar aquest centenari i que comptaven amb la meva col·laboració, em vaig sentir feliç i afortunat de tenir uns amics i companys a l’Ajuntament que estaven en sintonia amb les meves ganes de celebrar aquest centenari; i molt més content encara vaig estar quan em va dir que faríem una sèrie de trobades amb representants dels ajuntaments de Calders i Artés, que també volien organitzar aquest centenari tots tres municipis junts. Enhorabona!\nLes trobades a Calders pet preparar-ho tot amb els representants d’allà (la Lurdes Castells i l’Eduard Sànchez de Calders, la Dolors Serra i en Damià Casas d’Artés), amb .en Jordi Vilar i l’Arcadi Figueras com a responsable de la regidoria d’Informació i d’Ensenyament, algun cop també amb el nostre alcalde Josep M. Puigdomènech i, més endavant, amb en Josep Valldeneu, que va rellevar en Jordi Vilar com a regidor de Cultura, varen ser sempre molt cordials i profitoses. En elles es varen decidir diverses activitats, de les quals destacaria la festa que faríem a cada poble on Miquel Bosch va estar més vinculat, l’organització d’un concurs literari per a nois i noies d’aquests municipis, l’edició d’un llibret amb els treballs guanyadors, la presentació d’uns treballs de recerca de l’Institut d’Artés i, finalment, l’edició d’un llibre -aquest llibre- amb aportacions d’amics, familiars, alumnes o personalitats que l’haguessin conegut i que volguessin deixar constància escrita dels seus records, que clouria tots els actes d’aquests centenari del naixement de Miquel Bosch. Aquesta edició s’hauria hagut de fer pel juny del 2001 com a cloenda d’aquest centenari, però diverses vicissituds i circumstàncies no ho han fet possible fins ara que, donant la raó a aquella dita que diu “el que és bo es fa esperar”, teniu a les vostres mans un gran llibre que us farà saber moltes vivències de persones que varen conèixer Miquel Bosch i ens el fan més proper, tant per la seva humanitat com per la vàlua com a mestre i poeta. Una altra vegada, l’enhorabona!\nTinc uns records tan agradables de tots els contactes que hem tingut amb la gent de Calders d’Artés i de les festes que hem compartit que m’agradaria continuar aquesta relació. Com? Doncs suggerint als representants d’aquests ajuntaments, exhortant-los i animant-los que continuïn fent coses, actes…, el que sigui; no solament per homenatjar els que no hi són sinó per i per als vius, per a tots nosaltres. Hem d’aprofitar l’avinentesa que un mestre i poeta ens agermani una mica més des del seu lloc d’existència actual.\nEn primer lloc, suggeriria, fent meves les paraules de Mn. Josep Ruaix en el pròleg del llibre dels treballs guanyadors del Concurs Centenari, que es continués aquest concurs literari per a joves, nois i noies de secundària i de batxillerat, dels pobles on Miquel Bosch va estar, si no cada any, sí cada dos o tres anys, encara que s’hagi de modificar el nom del concurs: “I, com l’experiència ha resultat, sens dubte, positiva, podem augurar-nos que, aprofitant alguna altra escaiença i modificant les circumstàncies que calgui, es repeteixi. La cultura dels nostres pobles en sortirà beneficiada”.\nEn segon lloc, suggeriria fer algun acte festiu conjuntament amb els tres pobles, que es podria fer rotatiu un cop cada tres anys a cada poble, amb una arrossada o el que la imaginació i creativitat ens dicti, amb sardanes, ball o sarau, a més d’altres activitats culturals.\nEn tercer lloc, suggeriria -gairebé m’agradaria que s’hi comprometessin els que tenen el poder de decidir- que fessin o encarreguessin a algunes persones de fer una tria, una selecció, de la prosa de Miquel Bosch, com va fer Mn. Ramon Vidal amb la poesia, i posteriorment editar un o dos llibres més que recollissin bona part d’aquesta faceta del mestre que encara no ha vist la llum i que està tan ben guardada a casa d’en Jaume, un dels seus fills.\nEn quart lloc, vull donar les gràcies a tots els que heu fet possible aquest llibre i els que m’heu deixat ser-hi, tant des dels ajuntaments com des de la família del mestre, els fills, Marcel·lí i Jaume, que sempre heu atès diligentment les meves súpliques i demandes per a aquesta edició, i els amics i coneguts del mestre que m’heu acollit tan bé quan us he demanat algun escrit que fes referència a Miquel Bosch per publicar en aquest llibre que hem elaborat, juntament amb els companys de la regidoria d’Informació, durant aquests tres darrers anys. Han passat més de cent anys del naixement de Miquel Bosch, però ha valgut la pena! Moltes gràcies a tots!\nAbans d’acabar, vull agrair d’una manera especial als meus pares que tinguessin la idea de demanar al mestre Miquel que em fes el poema del recordatori de la meva primera comunió. Qui s’ho havia de pensar!, qui m’havia de dir que després de tants anys estaria entaforat en un llibre que parla de Miquel Bosch i Jover, al qual,des d’aquestes pàgines, vull mostrar el meu profund agraïment per haver fet aquell poema, perquè jo era petit -tenia set anys- i mai no li havia pogut agrair mentre va estar viu entre nosaltres.\nTambé vull donar les gràcies a la Sra. Conxita, la seva dona, que tenia molta paciència amb nosaltres que érem més petits i ens ajudava tant a aprendre de lletra i a llegir i a recitar poemes per Nadal i a cantar caramelles per Pasqua amb cançons populars catalanes i la lletra del seu espòs. Del meu record, la Sra. Conxita era una santa dona i sempre he tingut consciència que m’estimava. Ho notava quan estava amb ella, quan anava a casa del mestre a aprendre caramelles amb altres nens, quan la trobava pel carrer o a l’església parroquial quan feia d’escolà, o quan l’anava a veure a Vic al Guillem de Montrodon i encara em reconeixia… I, si no se li ha fet cap gran homenatge, suposo que és perquè sempre havia volgut passar desapercebuda, amb senzillesa i discreció; però no oblidaré mai el seu somriure … És allò que diuen que darrere un home gran hi ha una gran dona. Sí, senyor!\nl acabo amb un desig en forma de pregunta: qui sap si algun dia podrem sentir en un gran concert algunes cançons de caramelles amb lletra de Miquel Bosch i música a quatre veus d’aquelles corals que tots coneixeu i que ho fan tan bé? Qui ho sap? Potser l’any que ve!\nEls Hostalets de Balenyà, 1 d’abril del 2003\nL'entrada va ser publicada el Miscel·lània, Presentacions i etiquetada antoni mas bigas, escriptor, mestre, miquel bosch, miquel bosch jover, pedagog, poeta per Carles Mitjà. Guarda l'enllaç permanent.\n2 pensaments sobre “Han passat més de cent anys, però ha valgut la pena – Antoni Mas i Bigas”


xarxes socials – ACV Tirant lo Blanc\nDedicaries 1€ al mes per a fer valencianisme?\nLa Fundació Nexe ha posat en marxa un projecte al portal de micromecenatge Donnem.com per tal de cercar aportacions a partir d’un euro que permeten redimensionar el banc d’idees del valencianisme.\n9 abril 2015InFundació Nexe\nLes Jornades pel Patrimoni Valencià ja tenen web\nL’Associació Cívica Valenciana Tirant lo Blanc ha llançat una campanya per celebrar les “Jornades del Patrimoni Valencià”. El projecte està ideat al caliu de les Jornades Europees del Patrimoni impulsades pel Consell d’Europa el 1991 que es celebren anualment la darrera quinzena de setembre.\n7 setembre 2014InActivitats, Altres activitats


≫ Comprar Llibre Web Santillana Cat Unidades Alfresco Matematicas 3 Eso > Mejor Precio 2022\nBenvingut/a al nostre web de llibre en català. Aquí podràs trobar diferents productes de Amazon relacionats amb el llibre en català de la categoría Santillana. La lectura és una de les pedres angulars per tenir coneixement. Llegir, la lectura, és una de les millors habilitats que podem tenir. Ella ens acompanyarà al llarg de les nostres vides i permetrà que adquirim coneixement, i que entenguem el món i tot allò que ens envolta. També que puguem anar a qualsevol lloc sense desplaçar-nos enlloc o que puguem ser la persona que vulguem ser per un moment. I és que llegir ens obre les portes del coneixement i dóna ales a la nostra inspiració i imaginació. Aquí pots trobar Llibre Web Santillana Cat Unidades Alfresco Matematicas 3 Eso\n1 ➤ Comprar: Llibre Web Santillana Cat Unidades Alfresco Matematicas 3 Eso\n2 ≫ Más sobre Llibre Web Santillana Cat Unidades Alfresco Matematicas 3 Eso\n➤ Comprar: Llibre Web Santillana Cat Unidades Alfresco Matematicas 3 Eso\n≫ Más sobre Llibre Web Santillana Cat Unidades Alfresco Matematicas 3 Eso\nPrecio y opinión de Llibre Web Santillana Cat Unidades Alfresco Matematicas 3 Eso


Guillermo Altadill, a menys de 100 milles de completar la seva setena volta al món\nEl navegant barceloní Guillermo Altadill és a punt de fer història. Està a menys de cent milles de creuar la línia d'arribada de la Barcelona World Race, com a segon classificat a bord del Neutrogena i al costat del xilè José Muñoz. Completarà la seva setena volta al món en regata -el que el converteix en un dels més experimentats regatistes oceànics de tot el planeta- i serà el primer català que inscrigui el seu nom al podi d'aquesta regata, en les tres edicions celebrades. En aquests moments es preveu que creui la meta entre les 20:00 i les 21:00 hora local. Bernard Stamm, Jean Le Cam, Alex Thomson i Pepe Ribes els rebran al pantalà del Portal de la Pau.\nNotícies MARÇ 30, 2015 13:12\nDesprés de la calorosa acollida que va tenir el Cheminées Poujoulat dimecres passat, Barcelona rebrà al seu heroi local amb entusiasme. Acabar aquesta regata era per a Guillermo Altadill una assignatura pendent, ja que va haver de retirar-se de la primera edició i no va poder disputar la segona, per la qual cosa es preveu una arribada molt emotiva.\nA més, els quatre patrons a terra d'aquesta edició vindran a rebre el Neutrogena i a felicitar Altadill i Muñoz. Bernard Stamm i Jean Le Cam, guanyadors de la Barcelona World Race 2014/2015, i Alex Thomson i Pepe Ribes, que van haver de retirar-se el 15 de gener després de desarborar a l'Atlàntic Sud, seran els encarregats d'amarrar el Neutrogena al pantalà del Portal de la Pau després de 89 dies de competició fent la volta al globus.\nGuillermo Altadill, Neutrogena, Llegada\nEl Neutrogena conquista el segon lloc a la Barcelona World Race 2014-2015 A dues hores de la glòria Les millors declaracions de Guillermo Altadill i José Muñoz Altadill: "Sempre hi ha alguna cosa més per posar-te a prova" Ara ens toca a nosaltres


Façanes lleugeres d'alumini Schüco\nPortada » Murs cortina d’Alumini Shüco\nFaçanes lleugeres d’alumini amb la garantia Schüco\nExtens programa de tapetes, amb variants de disseny per a diferents estils de façana\nTres versions diferents\nAltes prestacions tèrmiques i acústiques\nCompatible amb els sistemes de protecció solar Schüco Grans Lamel·les\nFacilitat de manteniment i neteja\nQuan es projecta una façana amb mur cortina l’elecció dels materials que conformaran la seva estructura és essencial, ja que serà aquesta la que acabarà definint l’estètica de l’edifici. El sistema de Murs Cortina de Schüco ofereix tres versions bàsiques amb les variacions de les quals es pot donar resposta a totes les demandes creatives dels arquitectes.\nA. Façanes de Muntants i Travessers\nEl sistema Schüco Muntants i Travessers consisteix en una retícula formada a partir de perfils muntats en horitzontal i vertical amb alt grau de prefabricació. Basat en els Schüco FW 50+ i FW 60+ hi ha solucions que garanteixen un màxim de seguretat quant energia, seguretat, automatització i disseny.\nLa versatilitat d’aquest sistema possibilita la realització de diferents conceptes arquitectònics -ja siguin finestrals o façanes modulars- i les diferents variants de disseny el fan adaptable als requeriments estètics dels projectes.\nEl mur cortina d’alumini Shuco Muntants i Travessers disposa de quatre versions diferents:\nFW 50 + i FW60 +: sistemes de muntants i travessers , amb aïllament tèrmic i amb estructura vista de 50mm i 60mm respectivament. Amb ell es poden realitzar façanes verticals i lluernes amb gran ample modular i molta altura. FW 50+ permet formar lluernaris de plans inclinats i també de grans arcades.\nFW 50+ S: sistema de muntants i travessers per a façanes en què es vol aconseguir l’aspecte fi d’una estructura d’acer sense prescindir dels avantatges d’una construcció d’alumini. Amb les variants de tapetes, també amb cargolat vist, es pot aconseguir una visió tècnica.\nFW 50+ DK: sistema basat en el FW 50+ amb el qual s’integren elements practicables oscil·lo-batents no visibles des de l’exterior. Ofereix una modulació homogènia de la façana ja que no s’aprecia cap diferència entre els envidraments fixes, dels ampits o les finestres.\nB. Façanes de Silicona Estructural\nEl sistema Schüco Façanes de Silicona Estructural amb trencament de pont tèrmic permet la construcció de murs cortina en què l’estructura portant no és visible des de l’exterior. Amb això s’aconsegueixen solucions arquitectòniques de gran valor amb un disseny absolutament alineat de la façana. Amb aquest sistema és possible incloure elements practicables no visibles des de l’exterior. El mur cortina d’alumini Silicona Estructural disposa de tres versions diferents:\nFW 50 + SG i FW 60+ SG: sistema de perfils visibles només des de l’interior – amb estructura vista de 50mm i 60mm respectivament- amb el qual es poden realitzar façanes “tot-vidre”. Amb això s’aconsegueix una visió de la façana alineada amb fines llagues, que convencen arquitectònicament tant en construccions de grans superfícies com enc petits formats.\nSFC 85: sistema de perfils visibles només des de l’interior -amb estructura vista de 85mm- amb trencament de pont tèrmic, que permet elements practicables alineats i integrats a la façana. En aquest mur cortina els elements fixos i practicables tenen idèntic aspecte des de l’exterior.\nC. Façanes Modulars\nEl sistema Schüco Façanes Modulars ofereix una adaptació òptima a les exigències específiques del projecte, contenint tots els components necessaris per a la fabricació i el muntatge del mur cortina. Per tant poden realitzar-se, segons la variant del sistema, elements de façana amb aïllament tèrmic amb l’aspecte exterior amb marc o silicona estructural alineat. Tot això amb gran economia gràcies a l’alt grau de prefabricació i de les possibilitats de disseny.\nEl mur cortina d’alumini Shuco Façanes Modulars disposa de dues versions diferents:\nUCC 65: sistema modular de perfils de 65mm, altament flexible, totalment testat i que abasta tots els components necessaris per a la seva fabricació i muntatge. Una gran quantitat d’accessoris permeten la realització eficient de diferents solucions per a la façana modular.\nUCC 65 SG: sistema modular flexible de gran rendiment amb perfils només visibles des de l’interior de 65mm. Els seus components, assajats per instituts independents, asseguren que totes les peces del projecte de la façana s’ajusten de manera òptima. La ventilació es garanteix mitjançant obertures integrades ( Schüco AWS 102 ).\nSi desitja més informació, pot utilizar el nostre formulari de contacte


1 de Caldo de Pollastre Gallina Blanca Caldo Casero de Pollo 100% Natural\n10 tomàquets cherry secs Carchuna La Palma\n1 d'oli d'oliva sabor suau\n5 tomàquets grans\nCom fer CREMA MEDITERRÀNIA\nPosar en remull en aigua temperada els tomàquets cherry. Forrar una safata del forn amb paper d'alumini, cobrir-la amb els tomàquets, els pebrots, la ceba pelada i els alls sense pelar. Regar amb oli d'oliva i una mica de sal gruixuda i rostir al forn, uns 220ºC uns 30-35, fins que les verdures estiguin tendres i daurades per fora. No oblideu donar la volta a les verdures a meitat del temps de cocció perquè es rosteixin igual per tot arreu.\nQuan estiguin rostides, treure-les del forn i tapar-les amb paper d'alumini. Deixar atemperar i treure la pell dels alls, dels tomàquets i els pebrots.\nPosar en el vas la ceba rostida amb els tomàquets, ja rostits i pelats i els alls. Afegir-hi el caldo de pollastre, els tomàquets secs i remullats, la farigola fresca i el líquid que hagin deixat anar les verdures. Coure 10 minuts, a 100ºC, velocitat 2. Triturar molt fi, 1 minut a velocitat 8-9.\nProbar de sal, i per a treure l'acidesa dels tomàquets afegir un pessic de sucre. Remenar i servir la crema atemperada o freda amb crostonets de pa o verdures tallades a dauets petits i un rajolío d'oli d'oliva.


Xema Solé no anirà a les llistes del PP de Lleida i es planteja deixar el partit - 7accents\nXema Solé no anirà a les llistes del PP de Lleida i es planteja deixar el partit\nEl regidor apunta que s'ha acabat un cicle i que vol dedicar-se a la seva faceta d'artista\nLleida Laia Dolcet 22.01.2015 14.15 h\nEl regidor popular, Xema Solé. (Foto: Arxiu)\nEl regidor popular de l'Ajuntament de Lleida, Xema Solé, ha anunciat aquest matí que no anirà a les llistes del Partit Popular de la Paeria i que s'està plantejant deixar la formació. La seva decisió de no repetir a les properes eleccions municipals i de retirar-se de la política activa arriba perquè "s'ha acabat un cicle i no depenc de cap càrrec públic per guanyar-me la vida".\nEl regidor, que es dedica al món de l'espectacle, concretament a la màgia i l'humor, sota el nom de Màgic Xema, afirma que "no he de triomfar en la política perquè ja he triomfat abans amb la meva activitat professional o d’artista".\nSolé argumenta que són diverses les causes que li han portat a adoptar aquesta decisió però que prevalen especialment les professionals, ja que la seva vinculació política ha condicionat negativament la seva activitat artística. No obstant això, també ha pres aquesta decisió per raons polítiques, en estar en clara disconformitat amb la filosofia i maneres de procedir del seu partit en diversos temes sensibles. Opina que hi ha una falta de democràcia interna: “El PP és una organització vertical i dictatorial, on l'opinió del militant no té cap valor i on mai no es plantejarà un exercici de primàries”.\nPel que fa a deixar el partit, en el qual hi milita des de fa una dècada, apunta que ho està meditant i que la decisió final vindrà determinada, en gran part, per la persona que els dirigents escullin com a cap de llista en representació del partit. L'edil del Partit Popular ocupa el cinquè lloc de la llista del PP a la Paeria des de fa quatre anys.


Quatre productors mantenen viva la relació del Solsonès amb el vi - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nQuatre productors mantenen viva la relació del Solsonès amb el vi\nTreballen en projectes per recuperar les vinyes de la comarca que van quedar arrasades per la fil·loxera\narnau valverde 13.02.2020 | 20:06\nJordi Molner, de Vinyes del Solsonès, a la plantació del Miracle arxiu/anna pujol\nJordi Molner, de Vinyes del Solsonès, a la plantació del Miracle\nEl Solsonès és una comarca que no està gaire relacionada amb la producció de vi, però hi queden algunes persones que encara treballen per mantenir viva la producció al territori. En total al Solsonès hi ha quatre productors que en comercialitzen. Es tracta d'Un Pam de Terra, Vinyes del Solsonès, Masia Tonicoll i Roc Falcon.\nUn Pam de Terra és probablement la producció de vi més petita de la comarca, ja que només arriba a produir unes 300 o 400 ampolles d'una vinya de prop de 250 ceps. Tot i això, la característica més destacada del seu únic vi és la varietat que utilitzen, que és un panser que es va trobar en una vinya de Lloberola molt vella i que és molt poc coneguda. «Seria molt agosarat dir que és una varietat pròpia del Solsonès perquè d'algun lloc deuria venir abans d'arribar aquí, però realment la vam trobar en aquesta vinya i avui en dia no hi ha gaire gent que elabori amb aquesta varietat», explica Marcel Lleonart, productor del vi.\nLleonart va iniciar el projecte Femvi juntament amb Toni Llongarriu l'any 2015 amb la intenció de recuperar les vinyes que havien fet del Solsonès un territori amb molta tradició vinícola fins a l'arribada de la fil·loxera. «Tenim unes condicions climàtiques interessants i també tenim la càrrega històrica i romàntica del fet que abans teníem molta vinya, es va perdre tota i ara s'està començant a recuperar», apunta Lleonart sobre la situació actual de la producció de vi al Solsonès, i afegeix que «som una comarca amb una producció baixíssima però que a poc a poc es va incrementant. Quan nosaltres vam començar no hi havia ningú fent vi i ara som quatre». Lleonart també assegura que «mentre siguem una comarca que la gent no relacioni amb la vinya i esperi coses noves o diferents, tindrem demanda».\nUn cas diferent és el de la Masia Tonicoll, que, tot i que té el celler a Pinell, té les vinyes repartides per diferents territoris amb denominació d'origen. Antoni Cuspinera, de la Masia Tonicoll, es mostra més pessimista i creu que «no hi ha gent que vulgui comprar vi del Solsonès expressament tret que vinguin a fer turisme a la comarca i ho aprofitin per comprar alguna ampolla». Per aquesta raó, Cuspinera explica que ell té les seves vinyes repartides pel Priorat, el Montsant, el Penedès i la Terra Alta i el que fa és portar-lo i fer-lo al Solsonès. «Jo soc l'únic que no fa vi del Solsonès», afirma.\nTambé viu un cas diferent l'empresa Roc Falcon, que, tot i dedicar-se a la cria de falcons, també està començant a comercialitzar vi propi els darrers anys. El seu propietari, Harald Küspert, va decidir plantar una vinya com a afició fa més de 10 anys, però amb el pas del temps ha decidit comercialitzar el vi que n'obté. Küspert, originari d'Alemanya, va decidir importar varietats del seu país natal al Solsonès, ja que poden resistir les baixes temperatures que es donen a Odèn, i és que la de Roc Falcon és la vinya que es troba a més altura de la comarca i arriba als 1.300 metres. «Aquest any plantarem prop de 1.500 ceps més del nostre vi blanc perquè és del qual tenim més demanda», assegura Tate Mas, de Roc Falcon, i afegeix que l'augment de la demanda d'aquest vi és perquè està fet d'una varietat alemanya i que, per tant, és poc conegut aquí.\nPel que fa a Vinyes del Solsonès, el seu projecte consisteix a recuperar vinyes de la comarca (vegeu edició del 3 de setembre) i ja presenta els seus primers vins.\nEls vins del Solsonès seran presents a la seva festa. Solsonès


Política L’ Ajuntament compra l'antic Cine Mariola\ndimecres, 26 de juny de 2019 07:36\tRedacció BD\nL’Ajuntament de Banyeres de Mariola ha adquirit l’antic Cine Mariola. L’import de l'operació té un cost de 550.000 euros provinents dels fons municipals.\nTot i que la notícia ja havia estat publicada per alguns mitjans de comunicació, l’Ajuntament de Banyeres de Mariola no havia realitzat cap comunicat oficial sobre l’adquisició de l’antic Cine Mariola per part del municipi degut a la coincidència del tancament de l’operació de compra amb la passada campanya electoral, sent la voluntat de l’Equip de Govern de no interferir en el procés electoral.\nPel que respecta al seu futur ús, en primer lloc s’efectuarà un estudi tècnic de l’edifici i més endavant, subsanades algunes deficiències, es veuran totes les possibilitats d'utilització que té l'espai encara que, segons han indicat fonts municipals, tot apunta a que pot tindre un caràcter multifuncional que permetrà la realització de distintes classes d’espectacles.\nL’edifici va ser construït en la dècada dels 50 del segle passat com a Cine Mariola. Va tindre més de 30 anys d’activitat com a sala de projeccions amb una primera etapa com a cine d’estiu descobert. Darrerament, va ser adquirit i reconvertit en restaurant, tot i que ja feia uns anys que es trobava en una situació d’inactivitat.


Versió Accelerated Mobile Page d'aquest document: Festa Major de Sabadell 2017: Chambao, Els Amics de les Arts, Les Sueques, The Zombie Kids...\nPublicat el 18/08/2017 a les 17:58 per agendaconcerts\nSabadell celebrarà la seva Festa Major del 2017 del divendres 1 al dilluns 4 de setembre amb un cartell musical en el qual destaca la presència del grup Chambao, amb la seva carismàtica cantant Lamari; Els Amics de les Arts, presentant ‘Un estrany poder’; el grup femení Les Sueques, amb el seu nou àlbum ‘Moviment’; la música electrònica de The Zombie Kids; el hip hop de Lágrimas de Sangre, amb ‘Viridarquia’; Nora Norman, nova promesa del soul; el funk del grup Santo Machango i una multitut de petits concerts que ompliran la ciutat del Vallès Occidental.\nEl nou model de Festa Major afavorirà la descentrelització dels actes. A més dels concerts a l’Eix Macià i del Passeig, es duran a terme al tram nord de l’Avinguda Matadepera o el final de l’avinguda de la Creu de Barberà. També es duran a terme actes itinerants com els protagonitzats pels escamots de l’Orquestra Simfònica del Vallès.\nA continuació, programa musical de la Festa Major de Sabadell 2017:\n01:00 h – Dj Sendo, al passeig de la plaça Major.\n19:30 h – Cercavila de Festa Major amb geganters i músics de totes les colles geganteres de la ciutat. Recorregut: l’Estruch, c. de Sant Isidre, c. de l’Agricultura, rda. de Zamenhof, pl. de Granados, c. de Gràcia i pl. de Sant Roc.\n21:30 h – Concert de la Coordinadora de Músics de Sabadell. Actuaran a la plaça del Vallès: Blackgers, Idea Música, Sweet Magenta, Navajas de Ockham i Leiden.\n21:30 h – Música Chill Out, al carrer Marià Fortuny.\n21:30 h – Música de Dj, al carrer Sant Antoni.\n21:30 h – Nit de Tango amb Exilio New Tango, a l’Envelat del passeig de la Plaça Major.\n22:00 h – Música de Dj, al carrer del Mestre Rius.\n22:00 h – Concert del grup Lokito Lopongo,a l’Eix Macià.\n22:00 h – Ballada Swing, a la plaça del Gas.\n22:00 h – Recial de poesia amb Trenc d’Alba, al Casal Pere Quart (rambla, 69).\n22:30 h – Nora Norman (soul), a la plaça de Sant Roc.\n23:00 h – Música de Dj, al carrer de la Borriana.\n23:30 h – Concert del grup femení indie rock Les Sueques, a l’Eix Macià.\n00:00 h – Música de Dj, al carrer Sant Quirze.\n00:00 h – Música de Dj, al carrer de Marià Fortuny cantonada amb la plaça de l’Àngel.\n00:30 h – Concert del grup pop Oest Trip, a L’Estruch (carrer de Sant Isidre, 140).\n01:00 h – Nit de música electrònica amb The Zombie Kids, a l’Eix Macià.\n01:30 h – Concert del grup The Beatboys, tribut a The Beatles, a L’Estruch (carrer de Sant Isidre, 140).\nDissabte 2 de setembre 2017\n12:00 h – Sardanes, amb la Cobla Sabadell, a l’Envelat del passeig de la plaça Major.\n12:00 h – Electrovermut, a la plaça de Miquel Crusafont.\n18:00 h – Cercavila de Festa Major. Itinerari: Recorregut: pl. de la Creu Alta, av. de l’Onze de Setembre, via de Massagué, c. de les Valls, pl. del Pi-pi, c. de Gràcia i pl. de Sant Roc.\n18:00 h – Canta i ball amb Jaume Barri, a la plaça de Gabriel Pujol (al costat de la Biblioteca Vapor Badia).\n18:00 h – Ballada de Country, a l’Envelat del passeig de la Plaça Major.\n19:00 h – Els escamots de l’Orquestra Simfònica del Vallès, a la Biblioteca Vapor Badia (carrer de les Tres Creus, 127).\n19:00 h – Ballada de Swing, a la Rambla cantonada amb el carrer de la República.\n19:30 h – Classe magistral de Zumba i Lindy Hop, a la plaça del Doctor Robert.\n20:00 h – Els escamots de l’Orquestra Simfònica del Vallès, a la Rambla cantonada amb el carrer de Lacy.\n20:00 h – Taller de Dansa Irlandesa, al carrer de Marià Fortuny cantonada amb la plaça de l’Àngel.\n20:00 h – Música de Dj, al carrer de Sant Antoni.\n20:00 h – Taller d’Iniciació al Tango, al pati del Casal Pere Quart (Rambla, 69).\n20:00 h – Música Chill Out, al carrer de Marià Fortuny.\n20:30 h – Danses d’Andalusia, a la plaça del Vallès.\n21:00 h – Els escamots de l’Orquestra Simfònica del Vallès, a la plaça de l’Imperial.\n21:00 h – Concert del grup Els Amics de les Arts presentant el seu nou disc ‘Un estrany poder’, a l’Eix Macià.\n21:30 h – Danses de Múrcia, a la plaça del Vallès.\n21:30 h – Taller Drawdio a càrrec de Lina Bautista. El Drawdio és un llapis modificat amb un circuit electrònic simple que permet fer sons mentre di- buixes. El to que produeix depèn de la longitud dels traços, és disseny Open Software creat per Jay Silver del MIT. Al Taller 6 de L’Estruch (carrer de Sant Isidre, 140). Màxim 20 persones.\n22:00 h – La La... Band! A càrrec de la Banda de Música de Sabadell, a la plaça de Sant Roc.\n22:30 h – Concert de Wild Goats, a l’escenari petit de l’Eix Macià.\n23:00 h – Música cubana amb l’Orquestra Agustín Aspa, a l’Enveltat del passeig de la plaça Major.\n23:00 h – Ball Tronera amb l’Orquestra Manhattan, a la plaça del Mestre Planas.\n23:00 h – Espectacle Sinestèsia a càrrec d’Iron Skulls Co. El hip-hop, l’acrobàcia i la dansa contemporània es fusionen per crear un llenguatge on l’humà i l’animal s’uneixen, convidant l’espectador a un joc d’interferències sensorials. A L’Estruch (carrer de Sant Isidre, 140), places limitades.\n23:30 h – Concert de folk irlandès i música de Dj, al carrer de Marià Fortuny cantonada amb la plaça de l’Àngel.\n23:30 h – Gran concert de Festa Major amb Chambao. Lamari presentarà el seu últim disc ‘Nuevo Ciclo’, a l’Eix Macià.\n00:00 h – Música de Dj, al carrer de Sant Quirze.\n00:30 h – Concert de Demetrios, tribut al grup de funk de Nova Orleans The Meters, a L’Estruch (carrer de Sant Isidre, 140).\n01:30 h – Concert del grup de funk, rock i rap Santo Machango, a L’Estruch (carrer de Sant Isidre, 140).\n01:30 h – Concert del grup Ovella Xao, a l’Eix Macià.\nDiumenge 3 de setembre 2017\n11:00 h – 2n Be-Soul Festival de Hip-Hop, al parc de Catalunya (plaça de l’Argub).\n12:30 h – Vermut musical, a la plaça de Ricard Simó.\n18:00 h – Concert de la Banda de Música de Sabadell, al parc del Taulí.\n18:00 h – Balls Tradicionals amb Cul de Sac, a l’Envelat del Passeig de la plaça Major.\n18:30 h – Danses del Perú, a la plaça del Vallès.\n19:00 h – Espectacle familiar Ràdio Europa a càrrec de Rah-Mon Roma, a la plaça de Gabriel Pujol (al costat de la Biblioteca Vapor Badia). Proposta d'animació infantil i familiar a mig camí entre el concert (amb una primera part musical) i l'animació infantil (amb danses per a tots els públics). Cinc músics a l'escenari recreen atmosferes sonores de zones europees, des de Portugal fins a Turquia, des de Finlàndia fins a Sicília...\n19:00 h – Classe Oberta de Swing, a la plaça de l’Àngel.\n19:00 h – Els Escamots de l’Orquestra Simfònica del Vallès, a la plaça de la Creu de Barberà.\n19:30 h – Danses de Llatinoamèrica, a la plaça del Vallès.\n20:00 h – Els escamots de l’Orquestra Simfònica del Vallès, a la plaça de la Creu Alta.\n20:00 h – Ball amb els Mini Strils, a l’Envelat del passeig de la plaça Major.\n20:30 h – Danses d’Aragó, a la plaça del Vallès.\n21:00 h – Els escamots de l’Orquestra Simfònica del Vallès, a l’avinguda de Matadepera cantonada amb el carrer de Balaguer.\n21:30 h – Danses de Catalunya, a la plaça del Vallès.\n21:30 h – Concert i ballada Swing, a la plaça de l’alcalde Marcet.\n22:00 h – D’Kantana presenta l’espectacle flamenc ‘Espejo del Alma’, a la plaça de Sant Roc. Amb la col·laboració del cos de ball format per María del Mar, Rafael Flores i Sergio Barroso.\n22:00 h – Sardanes amb la Cobla Jovenívola, a l’Envelat del passeig de la plaça Major.\n23:00 h – Ball Tronera amb l’Orquestra Manhattan, a l’avinguda de la Concòrdia.\n23:00 h – Havaneres amb les formacions Tela Marinera i Ultramar, a la plaça del Vallès.\n23:00 h – Concert del grup basc Koban que mescla swing, electrònica i cultura popular basca, a l’Eix Macià.\n00:00 h – Rock’n’Roll amb Sánchez & The Speedways Runners, tribut a Elvis Presley, a l’Envelat del passeig de la plaça Major.\n00:00 h – Concert del grup de hip hop Lágrimas de Sangre presentant el seu nou disc ‘Viridarquia’, a l’Eix Macià.\n01:30 h – Concert del grup Mafalda, a l’Eix Macià.\n11:00 h – Balls tradicionals amb danses al carrer, a l’Envelat del passeig de la Plaça Major.\n11:30 h – Els escamots de l’Orquestra Simfònica del Vallès, a la plaça de Barcelona.\n12:00 h – Espectacle familiar Diversions amb la Companyia La Puça, a la plaça de Gabriel Pujol (al costat de la Biblioteca Vapor Badia).\n12:30 h – Els escamots de l’Orquestra Simfònica del Vallès, al carrer de Pi i Margall.\n18:00 h – Sardanes amb la Cobla Nova Vallès, a l’Envelat del passeig de la plaça Major.\n19:45 h – Concert de Corals. Participaran Els Notes, Coral Cantaires de Can Feu, Coral Talia i Coral Estrella Daurada, a la plaça de Sant Roc.\n22:15 h – Concert de Fi de Festa Major amb el grup La Salseta del Poble Sec, a l’Eix Macià.\nSabadell celebra la seva Festa Major del 2017 del divendres 1 al dilluns 4 de setembre.\nOrquestra Simfònia del Vallès


Tempus fugit: d’agost 2014\nLa vall d'en Bas, territori remença\nAra fa un any, per aquestes dates, escrivia aquest article per la revista Les Garrotxes:\nLa vall d’en Bas, territori remença\nAl segle XV, la vall d’en Bas fou un dels escenaris principals de la revolta dels pagesos de remença i bressol del seu dirigent més destacat, Francesc de Verntallat.\nEl 24 d’octubre de 1448 el so d’un corn s’escampà per tota la vall. Havia arribat el gran dia per als pagesos de remença del vescomtat de Bas: se’ls notificaria la constitució del sindicat que tenia com a objectiu recaptar fons per entregar al rei els 100.000 florins que demanava a canvi d’abordar, a tot el Principat, la supressió dels mals usos. Calia, doncs, que tothom hi fos present. En poques hores, els caps de casa dels masos remences de la vall s’aplegaren davant de l’església de Sant Privat, sota el repic insistent de les campanes. Molts dels seus cognoms encara identifiquen avui alguns dels masos d’en Bas: Sorracans, Dorra, Bellsolà, Pascol i Boscà de Sant Privat; Carrera, Plana, Clapera, Tarrés i Bertrans de Sant Esteve; Comelles, Freixa i Carrera de Joanetes; Llopart, Serradamunt, Portella i Bosquet de Puigpardines; Dilmé, Ripoll, Serrat i Garganta de la Pinya; Llobet i Casadellà de Balbs...\nSemblava que per fi quedaven enrere aquells temps en què el senyor de la vall, el vescomte de Cabrera i Bas, Bernat Joan, va fer oïdes sordes a la petició que concedís als seus súbdits un règim de privilegis i que se suprimissin moltes de les càrregues feudals que els oprimien. Això havia passat feia 21 anys, el 1427, i res no havia canviat. Potser havia arribat el moment.\nTanmateix, molts dels presents a la reunió de Sant Privat no viurien prou per veure com les seves reivindicacions esdevenien una realitat que el mateix rei sancionaria. L’oposició dels nobles a la política pro-remença del rei Alfons, que el 1455 va suspendre -que no abolir- els mals usos, i el fet que les disposicions reials no fossin sovint aplicades pels senyors, va fer que a principis de 1462 s’encengués una revolta camperola que es va estenedre, sobretot, a la zona coneguda com “la Muntanya”, que comprenia Santa Pau, Mieres i les valls d’en Bas, d’Hostoles i de Llémena. Al mateix temps, es trencaven definitivament les relacions entre el nou rei Joan II i els nobles, representats a la Generalitat, i esclatava la guerra civil catalana.\nLa Vall d'en Bas vista des del Mallol.\nLa gran revolta remença\nQui no estaven cridats a la cita del 24 d’octubre de 1448, perquè no eren pagesos de remença, eren els Puigpardines, coneguts amb l’àlies de Verntallat, que era com es denominava el casal on habitaven, prop de Sant Privat. És probable, però, que el jove Francesc de Verntallat assistís igualment a la històrica reunió. Casat feia poc amb Joana Noguer –ella sí, de família remença-, treballava les terres del mas familiar de la dona, a Batet.\nTot i tenir uns orígens relativament benestants, Verntallat va fer seves les reivindicacions remences, i quan va esclatar la revolta, n’esdevingué de seguida el referent ineludible. La seva capacitat de lideratge, els seus dots estratègics i el seu capteniment intel·ligent, per navegar enmig d’un conflicte tan complex, el van revestir d’una autoritat que, durant la guerra, fou respectada per uns i altres. Organitzà un veritable exèrcit camperol i va fer front amb èxit a les forces enviades des de Vic a la vall d’en Bas per aixafar la revolta. Tot i que Joan Socarrats, jutge de les vegueries de Camprodon i Besalú, es ventava d’haver fet penjar nombrosos revoltats a Olot, Vic, Sant Joan de les Abadesses, Ripoll i el vescomtat de Bas, la realitat és que els remences encapçalats per Verntallat els van acabar vencent.\nAquesta situació va facilitar que la vall d’en Bas quedés inclosa dins el nucli dur de la revolta remença, i les forces de la Generalitat no hi van tenir potestat en tot el conflicte. Hi va contribuir també el fet que el vescomte Bernat Joan, s’acabés posicionant a favor del rei, de manera que es donà la curiosa circumstància que, encara que fos només per fer front a un enemic comú, a la vall d’en Bas senyor i pagesos quedaren enquadrats dins del mateix bàndol.\nFins i tot es va donar el cas que Verntallat hagué de socórrer el vescomte, que estava assetjat a Hostalric per les forces de la Generalitat. No pogué, Verntallat, evitar la caiguda de l’estratègica població selvatana ni que el vescomte fos fet presoner i portat a Barcelona, on se’l retingué durant 4 anys. La família vescomtal es refugià al seu comtat sicilià de Mòdica, i Climent de Cabrera, fill il·legítim de Bernat Joan, després d’intentar infructuosament reorganitzar les possessions garrotxines del vescomte, es posà a les ordres de Verntallat, que li va cedir la casa forta de Juvinyà, a Sant Joan les Fonts, amb tots els seus drets.\nEl mas Verntallat, a Sant Privat d'en Bas (Garrotxa)\nLa llunyania de la guerra\nEn pocs mesos, doncs, els avatars de la guerra havien deixat la vall d’en Bas sense el seu senyor feudal i sota el guiatge d’un home fort, sorgit de la mateixa vall i que tenia tots els favors del rei. Així, la vall d’en Bas, ubicada al cor del territori controlat pels remences, restà en bona part aliena a la terrible guerra que durant 10 anys assolà el país. El control de Verntallat a la vall era total: el 1463 el rei el nomenà capità general de Bas, amb poders civils i militars, i li concedí tots els béns dels contraris a la causa reial que hi hagués a la vall, béns que Verntallat repartí entre els seus partidaris. De fet, no consta que el castell i la vila fortificada del Mallol, capital i principal plaça forta del vescomtat, hagués de fer front a cap situació de setge ni d’atac en tot el conflicte.\nL’autoritat de Verntallat, els favors del rei i la llunyania dels vescomtes, que continuaven a Sicília, van fer possible que les velles reivindicacions fossin, per fi, ateses. A banda d’abolir els mals usos, Verntallat recuperà una de les peticions rebutjades pel vescomte l’any 1427, i va permetre que els pobles de la vall escollissin tres cònsols per representar-los, i elevar a les autoritats les queixes que poguessin tenir. La figura d’aquests cònsols es mantindria fins i tot després que la família vescomtal recuperés de ple la seva jurisdicció sobre la vall al cap d’uns anys.\nLa guerra es va acabar el 1472, i el rei premià Verntallat concedint-li el títol de vescomte d’Hostoles i els béns dels que havien estat contraris a la seva causa, entre els quals molts del vescomtat de Bas. Tanmateix, en no solucionar-se la qüestió remença, l’estat latent de revolta no marxà mai de “la Muntanya” -i, per tant, de la vall d’en Bas-, on Verntallat continuà fort, sobretot després d’enrarir-se les relacions amb el nou rei, Ferran II, durant la dècada de 1480. El dirigent camperol, tanmateix, no participà a la segona revolta remença (1485-1486) i assistí, en canvi, a les complicades negociacions que culminaren amb la Sentència Arbitral de Guadalupe (1486). Aquest acord solucionà el conflicte amb, entre d’altres, l’abolició definitiva dels mals usos a canvi de la restitució de les antigues senyories allà on els remences continuaven forts, com passava a la vall d’en Bas. Verntallat hagué, doncs, de lliurar els castells que encara retenia -entre els quals el d’Hostoles i el del Mallol-, i reconèixer la jurisdicció feudal de la nova vescomtessa de Bas, Anna I de Cabrera. Va rebre com a compensació unes propietats a Barcelona i es retirà a viure els seus darrers anys a les possessions que tenia a Sant Feliu de Pallerols.\nLa fi dels mals usos Text del requadre de l’article (p.79)\nEls pagesos anomenats de remences eran aquells que havien de pagar una quantitat –generalment fora del seu abast- per poder deslliurar-se de la dependència dels seus senyors. Mentrestant, estaven sotmesos a una sèrie de lleis, clarament abusives, anomenades mals usos, les més importants de les quals, a part de la pròpia de remença, eren les següents:\nINTESTIA: penalitzava al pagès que moria sense fer testament.\nEIXORQUIA: s’aplicava sobre el pagès que no tenia descendència.\nCUGÚCIA: castigava el pagès, la muller del qual era culpable d’adulteri.\nÀRSIA: pagament del pagès al senyor en cas d’incendi de les terres o del mas.\nFERMA D’ESPOLI FORÇADA: exacció d’una part dels béns del pagès quan garantia el dot de la muller amb el mas.\nAl final, les inevitables negociacions van comportar la supressió dels mal usos, que era una de les principals reinvindicacions dels camperols, però la resta de càrregues feudals van romandre intactes. Els pagesos més radicals foren jutjats i condemnats, i els nobles recuperaren les seves possessions. Al sistema feudal encara li quedaven més de tres segles de vida.\nArticle publicat a la revista Les Garrotxes, número 12 (octubre 2013), p.78-79.\nPublicat per Joan Llinàs i Pol a 23:19 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Francesc de Verntallat, Garrotxa, historiador, remences, Vall d'en Bas, Vescomtat de Bas, vescomtes de Cabrera


Derrota per la mínima del Llevant contra el Cartagena - À Punt\nDerrota per la mínima del Llevant contra el Cartagena\nUn gol d'Elady als deu minuts de joc dona la victòria al Cartagena al Pinatar Arena.\nEl Cartagena ha sigut el quart rival de pretemporada del Llevant / Natxo Lara\n28 de juliol 2019 - 00:42\nEl Llevant no ha pogut superar el Cartagena, equip que milita en la categoria de Segona B, en el quart partit de pretemporada. Sembla que les altes temperatures i el cansament han pesat a les cames dels jugadors granotes, que porten quatre encontres en només huit dies. Als deu minuts de joc ha arribat el gol de l'equip que dirigeix Gustavo Munúa, que va ser porter llevantinista del 2010 al 2013. En un contracolp, Elady s'ha plantat a la frontal de l'àrea i ha sorprés Oier amb un llançament llunyà.\nEn la primera part, el Llevant ha disposat de diverses ocasions per a empatar. Les dues més clares, un centre de Rochina que Melero no ha pogut enganxar i una falta llançada per Roger que ha parat el meta del Cartagena. Sergio Postigo ha eixit del terreny de joc en el minut 25 per molèsties en una entrada.\nEn la segona part, el Llevant ha estat més actiu, però sense encert de cara a gol. El partit s'ha embrutat i, en una baralla, l'àrbitre ha expulsat Vukčević, per part de l'equip d'Orriols, i Aketxe, per part del Cartagena. En el minut 59 Roger ha tingut una clara ocasió per a marcar l'empat a un, però de nou Mario ha detingut l'esfèric. Amb aquest partit, el Llevant acaba la concentració a La Finca, a Algorfa (Baix Segura).


Arriba el fenomen adolescent ‘’After’’ després de triomfar a la xarxa L'illa dels llibres -\nInici Notícies Actualitat Arriba el fenomen adolescent ‘’After’’ després de triomfar a la xarxa\nLa nord-americana Anna Todd va començar a publicar la novel·la per capítols a internet i va aconseguir ser llegida per milions de lectors.\nTot va començar a la plataforma Wattpad on Anna Todd de vint‐i‐cinc anys va publicar capítols de la novel·la ‘After’.\nWattppad és una plataforma gratuïta on‐line de lectura social i que aplega uns 35 milions d’usuaris, on escriptors anònims publiquen les seves novel·les per capítols aconseguint interactuar amb els lectors, tot suggerint noves trames o idees.\nLes publicacions d’Anna Todd va anar acumulant milers de lectors fins arribar a xifres milionàries, un fet que va convèncer a l’editoral Simon and Schuster dels Estats Units per oferir un contracte milionari a l’escriptora per aconseguir els drets de publicació en paper.\nDe moment ‘After’ es publicarà a una trentena de països i ja s’han venut els drets per una més que possible adaptació cinematogràfica.\nL’edició en paper és una versió ampliada, revisada respecte a la digital i compta també amb el suport d’una aplicació mòbil amb contingut extra, com ara llistes de música, vídeos, imatges i altres materials addicionals.\n‘After’ és una història d’amor entre una noia universitària ordenada i responsable, Tessa Young, i un jove d’aparent vida dolenta, Hardin, que ella coneix en el seu primer any d’universitat.\nEl personatge del jove està inspirat en un dels cantants del grup One Direction.\nArticle anteriorEntrevistem a Erik Valeur, autor d”El séptimo niño’\nArticle següentEntrevista: Lee Child ‘Inevitablement fem que els nostres herois tinguin elements autobiogràfics’


Carta Arqueològica de Barcelona - 122/01\nIntervenció: Carrer Jaume Giralt 18\nCarrer Jaume Giralt 18\nCarrer Pou de la Figuereta 1\nUTM X: 431400,00000 | UTM Y: 4582089,00000\nLa finca delimitava amb els carrers dels Metges (nord); del Pou de la Figuereta (est), de Jaume Giralt (sud) i de Sant Pere Més Baix (oest). El primer quart del segle XVIII, l'edifici amenaçava ruïna com a conseqüència dels estralls de la Guerra de Successió (singularment devastadora a la zona del barri de la Ribera). Motiu pel qual, el mestre d'obres, Marc Hivern, va sol·licitar permís per a reedificar l'edifici preexistent entre els anys 1718 i 1719. El 1855 Francesc Tarragona, aleshores propietari de l'edifici, va promoure l'addició d'un quart pis, mitjançant la traça de Felip Ubach. Amb tot, hi havia restes estructurals funcionals d'èpoques anteriors, tant del segle XVIII com tardo-medievals (tal com s'evidenciava en la planta baixa). La seva façana principal presentava cinc nivells d'alçat (pb + 4p) amb diferents obertures en cadascun d'ells.\nEls escrostonats parietals (repicats) realitzats volen esclarir la cronologia relativa, entitat i fesomia original dels paraments i testimonis arquitectònics descoberts a la planta baixa i primer pis de la finca.\nSector 001: Cala realitzada a la mitgera septentrional de la finca. Es tracta d’un parament mixt amb paredat i maons massissos cohesionats amb morter de calç argilós. Cronologia: segles XVII i XVIII.\nSector 002: Repicats realitzats al mur de la façana meridional. Es tracta d’un parament de carreus disposats en filades. Cronologia: segles XVI i XVII.\nSector 003: Cala realitzada a la mitgera septentrional de la finca. S’ha localitzat un arc de mig punt amb dovelles de pedra de Montjuïc. Cronologia: segles XIII i XIV.\nSector 004: Cala realitzada a la mitgera oriental de la finca. Es tracta d’un mur de maons massissos revestit de ciment Pòrtland.\nSector 005: Repicats en el brancal dret de l’accés del carrer Pou de la Figuereta. Es tracta, d’un parament mixt amb paredat i maons massissos. Cronologia: segles XVII i XVIII.\nSector 006: Cales realitzades a la mitgera septentrional de la finca (a tocar de l’arc baix-medieval). Es tracta d’un paredat amb filades esparses de maó massís cohesionats amb morter argilós. Cronologia: segles XVII i XVIII.\nFrancesc Caballé / Reinald Gonzàlez / Núria Nolasco / Mònica Maspoch - Veclus, S.L.


diumenge 20/09/2020 06:19\n14/09/2020 Servei de Premsa\nEn aquest sentit es destaca la funció informativa i de control que han realitzat 10 informadors/es que diàriament i durant els mesos de juliol i agost, han realitzat aquesta tasca a les platges del municipi. Les funcions bàsiques d'aquests informadors han estat les de vigilar i donar suport al compliment de la normativa a les zones de bany de les platges i cales de Palamós, aplicant les mesures d’higiene i seguretat relacionada amb la prevenció de la Covid-19. La majoria de les platges del municipi, amb unes dimensions prou grans, han acollit sense problemes el gruix important d'usuaris dels pics d'estiu. Només en el cas de la platja de La Fosca, amb un espai més reduït, s'ha aplicat puntualment el tancament d'accés per haver arribat al límit de l'aforament previst.\nLes platges i les cales de Palamós han comptat aquest estiu amb un servei d'informadors, format per 10 persones, dedicades a la funció específica d'ajudar als usuaris de les platges a complir les mesures de seguretat i de prevenció de la Covid-19.\nL'Ajuntament de Palamós fa una valoració positiva de la tasca informativa i de control que s'ha realitzat diàriament a les platges del municipi, que es va iniciar el 3 de juliol i es va allargar fins al 30 d'agost, coincidint amb el període de màxima ocupació i ús d'aquests espais litorals.\nLes funcions bàsiques d'aquests informadors han estat les de vigilar i donar suport al compliment de la normativa a les zones de bany de les platges i cales de Palamós, recordant els protocols de seguretat i higiene que els usuaris d'aquests espais litorals han d'aplicar per evitar possibles contagis.\nL'Ajuntament de Palamós ha fet valoració d'aquest servei durant un acte que ha reunit a la Sala Noble, els informadors que han realitzat aquest servei durant l'estiu, juntament amb el cap de la Policia Local de Palamós, els regidors de Medi Ambient i de Seguretat, encapçalats per l'alcalde del municipi.\nLa tasca informativa realitzada pels informadors s'ha fet de manera conjunta amb la Policia Local i s'ha sumat a la dels cartells que es troben instal•lats a les platges del municipi els quals adverteixen, entre altres, de la necessitat de mantenir sempre una distància de seguretat respecte a la resta de persones.\nEn aquests cartells també es fa referència a les normes de l'ús de dutxes i rentapeus que cal utilitzar de manera individual i mantenint la distància respecte a la resta de persones que esperen el torn. O bé de la recomanació d'utilitzar calçat per caminar per les passarel•les d’accés a les platges.\nAlgunes de les principals platges del municipi (platja Gran i Castell) tenen unes dimensions prou grans per a poder acollir un gruix important d'usuaris, i no han registrat cap tipus de problema d'aforaments durant l'estiu.\nNomés en el cas de la platja de La Fosca -sector oest- que té un espai de sorral més reduït (no la de Sant Esteve -est-) s'ha aplicat en ocasions la restricció d'accés, una mesura que s'ha fet efectiva un cop s'ha detectat un pic puntual del nombre de persones a la platja.\nQuan els informadors detectaven la possibilitat d'arribar a un punt de saturació d'aforament, s'activava un protocol mitjançant el qual es tancaven tots els accessos a la platja afectada, restant només un punt d'entrada i sortida, on els informadors donaven pas a mesura que la pressió sobre l’aforament es reduïa.\nA les platges de Cala Estreta o la de la platja del Morro del Vedell, malgrat que són les que tenen unes dimensions més reduïdes, no s'ha hagut d'aplicar cap mesura de restricció d'accés.\nFoto: una part dels informadors que han realitzat aquest servei durant l'estiu, juntament amb els representants municipals, durant l'acte de valoració de l'activitat realitzada a les platges de Palamós.


Documents Normatius - Documents Normatius\nDocuments normatius Documents normatius\nEl Diccionari normatiu valencià és l’obra de referència lexicogràfica de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua. La present edició conté més de noranta mil entrades, i incorpora, a més, tota una sèrie d’informacions complementàries de gran utilitat per a l’usuari, com ara la transcripció fonètica de totes les paraules, la conjugació completa de tots els verbs o diverses marques d’ús per a orientar el lector sobre la correcta utilització dels mots segons els diferents àmbits lingüístics.\nEs tracta d'una obra que, sense pretensions d'exhaustivitat, incorpora un extens cabal lèxic de més de 75.000 paraules amb informació relativa a la seua variació morfològica de gènere i nombre, especificant-ne la pronunciació en aquells casos en què l'ortografia no és transparent.\nGramàtica valenciana bàsica (GVB)\nSeguint els mateixos criteris que van inspirar l’elaboració de la Gramàtica normativa valenciana, en esta versió divulgativa de la normativa gramatical de l’AVL s’ha intentat harmonitzar, d’una banda, la recuperació i la priorització de les solucions valencianes genuïnes, vives, ben documentades en els clàssics i avalades per l’etimologia i per la tradició literària i gramatical, i de l’altra, la convergència amb les solucions adoptades en els altres territoris de la llengua compartida, a fi de garantir-ne la cohesió pertinent. El seu objectiu és, per tant, orientar l’usuari o l’aprenent de la llengua sobre les formes més recomanables en els registres formals i, en general, en la llengua estàndard. La Gramàtica valenciana bàsica aspira a ser, en definitiva, un recurs útil per a tots aquells que tenen la voluntat de fer un ús habitual i correcte del valencià en les seues relacions públiques i privades.\nDescarregar GVB en format PDF\nEls criteris ortogràfics del valencià oficialitzats per l’AVL.\nDescarregar ortografia en format PDF\nL'estàndard oral del valencià\nL’objectiu d’este apartat és fixar unes pautes ortoèpiques que servisquen d’orientació als usuaris de la llengua.\nEn esta secció es presenten les formes dels gentilicis corresponents als habitants de tots els municipis valencians, així com la grafia i la pronunciació del nom d’estos municipis.\nDescarregar gentilicis en format PDF