Teatre Escalante estrena ‘Les set diferències’, un cant a la diversitat i la tolerància\nL’espectacle, primer muntatge per a xiquets de la companyia valenciana, es representa del 26 de març al 6 de maig en el Teatre Talia | L’obra arreplega les històries reals dels seus protagonistes, procedents de Guinea Equatorial, Bangladesh, Perú, Xina i València\n“El Pont Flotant són una de les veus més personals del teatre valencià actual. Els seus espectacles sempre tenen un component humà i social, sovint autobiogràfic, que els acosta molt a l’espectador. Tots els membres de la companyia estan immersos en l’aventura de la maternitat-paternitat i vaig pensar que estarien fent-se mil i una preguntes sobre la infantesa i com enfrontar-se al repte de l’educació dels fills…”, valora el director artístic de Teatre Escalante, Josep Policarpo, sobre la seua aposta per la companyia.\nLes set diferènciesens mostra en escena a persones de trets físics i d’orígens ben distints. Sobre l’escenari pugen sis intèrprets, dos valencians i quatre procedents de Guinea Equatorial, Bangladesh, Perú i la Xina. Hi ha pells negres, blanques, roses; ulls allargats, redons; llavis grossos, prims; africans, asiàtics, europeus… Un munt de formes i colors, un ventall de llengües, de costums i de maneres d’entendre la vida que resumeixen la diversitat humana amb què convivim dia a dia.\n“L’obra es diu Les set diferències, però parla precisament del contrari, de la igualtat. És molt important que des de xicotetes i xicotets eduquem en determinats valors, entre ells el de la igualtat de drets, independentment de sexe, raça i alçada”, ha subratllat la diputada d’Inclusió Social, Teatres i Memòria Històrica, Rosa Pérez Garijo.\n“El gran repte ha estat en com adreçar-nos al públic infantil, com acostar-nos a ell conservant el nostre llenguatge, la nostra mirada personal. Pensar, sentir des de nosaltres però amb un ull en eixa mirada curiosa, ràpida –sempre van per davant–, atenta, inquieta i exigent dels xiquets perquè els resulte atractiu, entretingut, suggeridor. I, al mateix temps, documentar-nos sobre el seu coneixement i les seues opinions sobre el tema. La nostra mirada a través de la seua”, detallen Pau Pons i Jesús Muñoz, que assumeixen la dramatúrgia i el protagonisme de la vuitena obra de la companyia. Els seus altres dos membres, Joan Collado i Àlex Cantó, s’encarreguen en aquesta ocasió de la producció i l’escenografia.\n“L’espectacle posa en evidència molts dels prejudicis que tenim. Cada pare o mare haurà de valorar el nivell de comprensió que han tingut els seus fills o filles, i, si cal, resoldre dubtes. Però tinc la sensació que els menuts viuen la diferència d’una manera més natural que els adults, tots ells estan creixent en la diversitat i confie que eixa serà la millor vacuna”, valora esperançat Policarpo.\nLa diferència és un aspecte ineludible en aquests temps. D’ací, la necessitat de posar en peus una obra infantil sobre aquest tema. En Les set diferències el discurs apunta al fet de subratllar que la diferència existeix i que és important conéixer-la, perquè quan no es coneix o no es vol conéixer és quan sorgeixen els problemes, els malentesos i les intoleràncies.\nTags: El Pont FlotantRosa Pérez GarijoTeatre Escalante\nArranca la Semana Santa de Benetússer con el pregón y el Domingo de Ramos\nJosema Yuste, Julia Gutiérrez, Miguel Rellán y Lola Herrera estarán en Chiva con Platea Platea 2018


Les "Dones que han actuat al Gran Teatre" protagonistes de la campanya de promoció del valencià a l’hostaleria d'Alzira | Valencia Extra\nEsta setmana començarà el repartiment de ‘sobrets’ de sucre amb la imatge de sis artistes que han representat al centenari teatre alzireny\nPer quart any consecutiu la Regidoria de Cultura, mitjançant el Servei de Promoció del Valencià de l’Ajuntament d’Alzira (SERVAL) i la Regidoria d’Igualtat han portat a terme la campanya de repartiment de sobrets del sucre a l’hostaleria que enguany es dedica al teatre municipal en l’any del seu centenari. «Dones que han actuat al Gran Teatre», és el títol d’aquesta edició adreçada a vora 200 bars, restaurants i cafeteries del municipi.\n“L’hostaleria ja estava impacient per rebre aquests sobres que tenen tan bona acollida per part de la clientela i que, a causa de la situació sanitària, en 2021 hem hagut de retardar el repartiment”, ha explicat el regidor, Alfred Aranda.\nLa campanya compta amb la participació de la regidoria d’igualtat, per això les dones són les protagonistes d’aquests sobrets. Entre totes les que han actuat sobre l’escenari del Gran Teatre, tant com a integrants d’orquestres o com a part de les companyies locals, nacionals i internacionals, s’han seleccionat sis artistes representatives dels diferents gèneres. La il·lustradora alzirenya Mai Hidalgo ha fet els retrats de les artistes que són imatge de la campanya i que es troben als sobres i al cartell, les quals són: Maria del Mar Bonet, cantautora; Mamen Garcia, actriu i cantant; Alícia Alonso, ballarina i coreògrafa, i les tres alzirenyes Maria del Carmen Solves, cantant d’òpera i sarsuela; Elisa Ramírez, actriu, i Maria Dolores Tomàs, catedràtica de flauta.\nCom a la resta d’edicions, a finals d’esta setmana, dijous 20, està previst que comence el repartiment amb la participació de Diego Gómez, alcalde d’Alzira; Alfred Aranda, regidor de Cultura; Marina Mir, regidora d’Igualtat, i Andrea Maravilla, tècnica del SERVAL. Visitaran algunes de les cafeteries de la ciutat on deixaran algunes caixes de sobres de sucre amb les imatges d’estes sis dones.\n«Amb esta campanya a favor de la igualtat volem donar visibilitat i suport a la presència de les dones en tots els àmbits. També volem agrair l’enriquiment cultural que ens han aportat totes les artistes que han actuat al Gran Teatre en aquests 100 anys. Esperem endolcir la nostra ciutat de cultura i que això vaja a més perquè… Com més sucre, més dolç», ha declarat el regidor de Cultura, Alfred Aranda.\nLa campanya es completa, com en les passades edicions, amb la participació de la ciutadania mitjançant el concurs d’Instagram en el qual es demana que pugen una foto amb el sobre de sucre preferit, i l’etiqueten amb #DonesTeatre. Entre tots els participants, les 3 fotografies amb més ‘likes’ guanyaran una camiseta il·lustrada de la campanya. El termini per a participar és fins al 15 de juny de 2021.


Associació Excursionista l'Aspardenya d'Alcarràs: Primer aniversari de l'Aspardenya!!\nPrimer aniversari de l'Aspardenya!!\nEl passat diumenge dia 14 de juny es va cel.lebrar el primer aniversari de l'Associació Excursionista de l'Aspardenya d'Alcarràs.\nEs va dur a terme una pedalada popular fins al pantà de la Vall de Miret on petits i grans varem poder gaudir d'una xocolatada i d'un sorteig de regals. Entre els intrèpids ciclistes es varen sortejar diferents obsequis com un casc de ciclista, un comptaquilòmetres i varies bosses, així com estris de reparació i ampolles de bicis gentilesa de Bicicletes Palermo.\nDesde la web de l'Aspardenya volem agraïr a totes les persones que han fet possible aquest aniversari, a l'Ajuntament d'Alcarràs i als seus treballadors, i com no, a tots els assistents que ens van acompanyar en un dia tant assenyalat. GRÀCIES A TOTS!!\nPublicat per La Junta a 21:34


Presidenta Francina Armengol (Sebastià Alzamora)\nPresidenta Francina Armengol\nSEBASTIÀ ALZAMORA 18/06/2015 19:47\nD’entrada és una excel·lent notícia que la nova primera autoritat de les Illes Balears no sigui un president, sinó una presidenta. Francina Armengol, líder del PSIB-PSOE, ha arribat a la presidència del Govern Balear després d’unes negociacions a tres bandes (a més de la seva formació, hi intervenien la coalició Més i els sempre emergents Podem) que deuen haver estat àrdues, però que han donat els seus fruits. Ens traiem del damunt l’espantall de José Ramón Bauzá i els seus executius de negats i de fatxes (pot semblar un llenguatge massa dur, però els asseguro que només és descriptiu) i entrem en una nova època que de bell nou suscita esperances.\nQue Francina Armengol sigui una dona és un fet que en principi és purament biològic, però que no s’ha de passar per alt. Les eleccions del 24 de maig han estat en gran part les eleccions de les dones: a Barcelona, a Badalona, a Madrid, al País Valencià, a les Balears, les dones ocupen primers o segons llocs de poder de màxima rellevància. Naturalment que una senyora ho pot fer tan bé o tan malament com un senyor, però francament ja estàvem avorrits de veure tants de mamuts planxant les seves gònades a les cadires oficials, que deixaven les dones només per fer un cert acompanyament més o menys ornamental. Com a mínim, aquesta nova generació de dones dirigents és aire fresc: ja veurem què en sortirà, però s’agraeix.\nAra bé, la imminent presidenta Francina Armengol no és cap nouvinguda a la política. Durant el segon Pacte de Progrés, que es va estendre del 2007 al 2011, va presidir una institució tan rellevant com el Consell Insular de Mallorca, i, sense poder dir que fes res gaire malament, tampoc no recordem que fes res gaire digne de recordança. També ha estat la cap de l’oposició durant aquests quatre anys nefastos de José Ramón Bauzá, i la líder del seu partit, i el balanç és el mateix: ni sí, ni no, ni tot el contrari. És més, diríem que ha acabat guanyant la presidència no tant pels seus encerts com pels errors monumentals del feliçment expresident Bauzá. En política municipal, que a les Balears és fonamental, Armengol ha comès errors de manual, que ara serien llargs de detallar, però que denoten una necessitat peremptòria de trepitjar país i de posar-se al dia de realitats que senzillament desconeix.\nBenvinguda, presidenta Armengol, però no compti amb cent dies de gràcia. Per descomptat el PP, histèric com està, no li concedirà ni deu minuts. Però és que nosaltres, els que anhelàvem que arribés la investidura d’algú com vostè, tampoc no ho farem. Exigirem molt, i exigirem cada dia. Ho hem passat massa malament i vostè encara no ens ha mostrat la fusta de líder necessària per redreçar la calamitat que hem sofert en l’última legislatura. Tampoc no ens podem permetre un altre pacte d’esquerres de qui dia passa any empeny: aquest ha de funcionar o no ens en sortirem. En poques paraules, presidenta: enhorabona, però no badi ni un instant. Té damunt les espatlles una responsabilitat enorme, i no pot decebre.


Detingut per furtar a Novelda un dècim que dies després va resultar premiat amb 125.000 euros - À Punt\nDetingut per furtar a Novelda un dècim que dies després va resultar premiat amb 125.000 euros\nAl sospitós, que va sostraure el bitllet en un bar, l'han arrestat a la casa que es va comprar a Alzira amb el premi\nDetingut per robar un dècim de loteria\n09 de juny 2021 - 11:36 (Actualitzat: 09 de juny 2021 - 17:08)\nLa sort pot acabar sent una condemna, com acaba de comprovar el presumpte lladre que la Guàrdia Civil ha detingut a Alzira (Ribera Alta). La bossa que suposadament va furtar al descuit en un restaurant de Novelda (Vinalopó Mitjà) el passat 19 de desembre, contenia un dècim que, tres dies després, va resultar premiat amb el segon premi en el sorteig de Nadal: 125.000 euros.\nAl lladre ja li havia tocat la loteria, perquè la bossa contenia 950 euros en efectiu, però també va voler cobrar el premi. Amb aquest es creu que va pagar la vivenda on els agents l'han detingut seguint, precisament, el rastre del dècim.\nLa propietària, que inicialment havia denunciat la sostracció de l'efectiu de la seua bossa, va ampliar la denúncia el mateix dia del sorteig, una vegada recuperada de l'impacte de saber que el dècim furtat havia resultat premiat.\nEl seguiment del registre de beneficiaris del dècim va portar a una vivenda Alzira que, segons s'ha comprovat, el sospitós hauria adquirit amb els diners cobrats del bitllet que presumptament havia sostret. L'home, de 52 anys i amb nombrosos antecedents per diferents delictes de furt, va ser detingut allí mateix, el passat 31 de maig, i ha quedat en llibertat amb càrrecs a l'espera de juí.\nEl detingut, captat per les càmeres de seguretat del bar, en el moment de sostraure la bossa que contenia el dècim / Guàrdia Civil


JARC reclama millorar el sistema d'exportació d’oví i boví viu des del port de Tarragona per fer-lo més competitiu | UA1 Lleida 104.5 FM\nJARC reclama millorar el sistema d'exportació d’oví i boví viu des del port de Tarragona per fer-lo més competitiu\nJARC reclama millorar el sistema d'exportació d’oví i boví viu des del port de Tarragona per fer-lo més competitiu. L’entitat reclama que s’augmentin els viatges a dos diaris en comptes d’un cada dos dies, com succeeix actualment.\nMembres de l’entitat agrària s’han reunit amb responsables del Ministeri d’Agricultura, a qui han traslladat aquestes necessitats. Aquests, alhora, s’han compromès a traslladar als responsables del port català la necessitat d’agilitzar les exportacions. Per fer-ho, a banda de l’increment dels vaixells, JARC demana que s’afegeixi un moll de càrrega per al bestiar viu, així com corrals.\nAquestes mesures, segons l’organització agrària, permetrien equiparar el Port de Tarragona amb el de Cartagena. Aquests dos equipaments són des dels quals s’exporta el gruix dels caps de bocí a l’estat espanyol. L’any passat en van ser uns 195.000, que es van enviar majoritàriament al mercat àrab i mitjà Orient.


Assumpte: Manipulació a TV3 Dl Gen 05, 2009 8:43 pm\nÉs la primera vegada que escric aquí. Crec que fou el mateix dia que Israel va encetar l'operació i que la TV3 donà les primeres informacions, després de veure el Telenotícies em vaig emprenyar tant que vaig córrer a enviar-los una queixa fent ús de l'apartat que hi tenen a la pàgina web. El dilluns 29 de desembre, TV3 em va respondre amb el missatge que he copiat a continuació. Primer hi veureu el missatge de resposta de TV3 i, seguidament, el que jo els vaig remetre. L'havia escrit molt de pressa i conté algunes incorreccions, prego que m'excuseu. Només he esborrat el meu nom substituint-lo per XXX, ja que a TV3 sí els vaig donar nom i els dos cognoms, doncs quan es fa una crítica com la que jo els vaig adreçar penso que és coherent donar la cara. Si no el poso aquí no és pels qui heu organitzat aquesta pàgina i hi participeu habitualment, sinó pels brètols que puguin entrar a fer una ullada de tant en tant. Gràcies per la vostra paciència.\nBenvolguda SXX. XXXXXXXX,\nGràcies per adreçar-se al Servei d'Atenció a l'Espectador i, per tant, al Defensor de l'Audiència.\nEs queixa i diu que no s'han esmentat les causes de l'atac de l'exèrcit israelià sobre la franja de Gaza de la qual s'ha fet ressò l'informatiu "Telenotícies migdia". A l'inici d'aquest informatiu, en el sumari, s'explica que les autoritats israelianes consideren aquest atac una resposta al llançament de míssils per part de Hammas. Més endavant es fa ressò del comunicat del Ministre de Defensa Israelià, Ehud Olmert, on assenyala que aquesta acció ha estat un atac contra el terrorisme islamista de Hamas, literalment "una operació contra el terror". A la nit, el "TN Vespre" es fa ressò de les declaracions del ministre de Defensa Ehud Olmert, on declara que aquesta ha estat una acció per protegir als israelians del sud del país dels atacs amb coets per part de Hammas i no contra les persones de Gaza. També hi ha aparegut la ministra d'Afers Estrangers israeliana Tzipi Livni, opinant en el mateix sentit.\nComenta la responsabilitat per part d'Egipte en la situació dels palestins de la franja de Gaza. Els deu quilòmetres de frontera entre Egipte i Gaza es troben sota control internacional, no pas exclusiu d'Egipte, i es lògic que sigui així, ja que se sospita que a través dels túnels que hi ha entre Egipte i Gaza se subministren les armes amb les quals Hamas ataca Israel. Això no s'ha esmentat en aquest informatiu, però sí en d'altres espais informatius, com per exemple "L'entrevista" al Canal 3/24 on Joan Roura, sotscap d'internacional de TV3, ho ha explicat. Val a dir que els informatius anteriors al dia de l'atac israelià sobre Gaza s'havien fet ressò del trencament de la treva i del llançament d'aquests coets damunt la població israeliana. Tots aquests informatius poden ser vistos a través del servei 3alacarta, dins el web de Televisió de Catalunya.\nRespecte a qui controla els mitjans de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals li puc informar que hi ha un Consell de Govern que formen dotze membres elegits pel Parlament de Catalunya per una majoria de dos terços, a partir d'una llista de candidats amb mèrits professionals rellevants. A més, aquests mitjans estan sotmesos al control dels diferents grups parlamentaris en sessions específiques al Parlament. Pot trobar-ne més informació en aquest enllaç: http://www.ccma.cat/corporacio/corporacio_estructura_cat.htm#administracio .\nPel que fa a les seves opinions son respectades, però no compartides. Qualificar de còmplices de l'islamisme als qui treballen a Televisió de Catalunya i, per tant, acusar-los de ser responsables del terrorisme islàmic és molt agosarat -quan no legalment injuriós- com ho és pressuposar que per expressar la seva opinió es converteixi en "una diana en viu" la qual cosa implicaria que algú li desitja algún mal, cosa totalment falsa.\nCarles Pérez i Jaumira.\nDefensor de l'Audiència.\nHa estat vergonyosa la manipulació de la informació sobre l'escalada bèlica del conflicte entre els àrabs i Israel d'avui a l'informatiu de migdia. Tan vergonyosament manipuladora que s'ha superat tots els límits de l'habitual desinformació que aquest mitjà i altres controlats pels socialistes i comunistes. Ja n'hi ha prou de fer servir els diners públics per realitzar propaganda palestina i islamista, obviant les causes de l'atac, amagant que Egipte porta molt més temps bloquejant els palestns de Gaza i sense motiu, com sí el té Israel per fer-ho, amagant que els palestins fa molts anys que utilitzen la seva població civil més indefensa com escuts humans, llençant coets i míssils des d'escoles, hospitals i centres de protecció civil. Participant de manera còmplice amb els objectius que Hamas persegueix quan col·loca els seus terroristes a zones habitades per nens i dones. Molts som els qui ens hem cansat i ja no només veiem en l'islamisme, al totalitarisme islàmic com a l'enemic de les nostres llibertats i del dret a preservar la nostra identitat, sinó que som conscients que l'enemic està a casa i sou vosaltres, els periodistes manipuladors i els polítics que us manen i que prostitueixen la vosta professió. Sóc conscient que com a còmplices que sou de l'islamisme i, per tant, del terror islàmic, signar aquesta queixa pot suposar que em convertiu en una diana en viu, tal i com molt encertadament va dir Pilar Rahola no fa gaire. Però la nostra por, aquesta por que a vosaltres us té xuclats el cervell i l'instint de llibertat, no farà que l'islamisme es desanimi. La nostra por és l'arma més poderosa que té el totalitarisme.\nAssumpte: Re: Manipulació a TV3 Dl Gen 05, 2009 10:11 pm\nEvidentment són més que irresponsables. Manipular informació tal com fan fàcilment es podria considerar incitació a l'odi o apologia del terrorisme. Potser s'hauria de portar-los a un judici per aquests crims abans que facin cas.\nP.D. No sé si heu vist aquesta pàgina:\nÉs un grup que intenta lluitar contra les tergiversacions com les que hem vist a TV3. Ténen una secció en castellà i busquen a gent amb ganes de participar-hi...\nAssumpte: Re: Manipulació a TV3 Dl Gen 05, 2009 11:25 pm\nAquest tal Carles Pérez no era un que fa uns anys feia un programa a Catalunya Ràdio pels migdies, on sempre entrevistava antiglobalitzadors i marxistes?\nAssumpte: Re: Manipulació a TV3 Dl Gen 05, 2009 11:59 pm\nD'altra banda, a qui se li acut de mirar TV3 per estar informat verament de res? Quina candidesa!\nAssumpte: Re: Manipulació a TV3 Dt Gen 06, 2009 1:38 am\nJo miro la CNN.\nAssumpte: Re: Manipulació a TV3 Dt Gen 06, 2009 10:10 pm\nEl que fa Tv3 (i, de fet, la immensa majoria de mitjans de comunicació mundials) no té nom. Les informacions no poden ser més tendencioses. L'únic que se'ls demana és que informin i, en canvi, qualsevol periodistet es creu prou legitimat per opinar i, evidentment -perquè no en tenen ni idea-, de mentir (dir mitges veritats és mentir) de manera constant. En concret fa vergonya aliena sentir el corresponsal de Tv3 justificar sempre que pot els terroristes palestins (activistes o milicians en l'argot repugnant d'aquesta gent) i amagar la banda israeliana del conflicte. Les imatges que ens ofereixen afavoreixen sempre la informació esbiaxada que les acompanya. En una societat en què la informació es basa en la imatges és molt difícil fer entendre a la gent que allò que ha vist a la televisió està absolutament descontextualitzat. La creença que una imatge és igual a la veritat fa molt de mal.\nPer exemple: algú ha vist alguna imatge de gent de Hamàs disparant? No, es veu que els únics que ho fan són els soldats israelians. Dels palestins només en veiem colles d'adolescents que llancen pedres. Un darrer apunt: és que ningú pot pensar que els qui filmen les imatges que ens arriben són palestins? On és el filtre de Tv3? I la objectivitat?\nAssumpte: Re: Manipulació a TV3 Dc Gen 07, 2009 1:31 am\nLa majoria dels càmeres són palestins "freelanders" que venen als mitjans. Per tant no són observadors imparcials, el problema també bé que aquests càmeres estan controlats controlats sobre el que han de gravar. Igualment que els periodistes que actuen amb les tropes israelians tampoc graben lliurement. I se'ls ha apartat de gravar des de la franja.\nhi ha una web que es diu pallywood:acording to palestinian sources. o si busques pallywood al liveleak o youtube. Veuràs desemmascarats alguns casos de manipulació com el cas aldurah.\nAssumpte: Re: Manipulació a TV3


IB3N | La capella Davídica emociona la Seu\nIB3 Notícies > mallorca > La capella Davídica emociona la Seu\nLa capella Davídica emociona la Seu\nEl repertori oferit per la Capella Davídica és quasi en exclusiva a escala mundial.\nLa Seu de Palma acull el concert de la Capella Davídica de la Catedral de Menorca, que actua acompanyada de l‘Orquestra de Cambra Illa de Menorca i els seus solistes. El baríton Joan Pons, el tenor Josep Bros i la soprano Maria Camps són els encarregats d’emocionar amb les seves veus protagonistes el públic assistent.\nEl recital és el mateix que la Capella Davídica va oferir ara fa dos anys a la Catedral de Barcelona, amb la “Gallia” de Charles Gounod i “Les set paraules de Crist”, de Teodor Dubois, com a programa musical. Un repertori oferit quasi en exclusiva, a escala mundial, per la Capella Davídica.\nJornada escolar partida o continuada… què és millor?\nBalears va ser pionera a regular el canvi de jornada escolar


El nostre ball - Moixiganga de la Geltrú\n14/03/2016 18/03/2016 samurai\nHistòria de la Moixiganga:\nLa moixiganga és una dansa que va ser introduïda al Gran Penedès cap el segle XVIII però la sort que ha tingut a cada localitat de la comarca ha estat diferent. Seguidament ens centrarem en la història passada i actual de la Moixiganga de la nostra ciutat\nAntecedents de la nostra Moixiganga:\nTot i que Vilanova no ha estat considerada mai una vila massa moixiganguera en comparació amb altres viles en que la dansa ha tingut major ressò; la població més anciana era conscient de que aquesta dansa havia estat ballada a Vilanova en temps passats. per si quedés algun dubte de l’existència d’aquest ball ha estat trobats diferents documents on es detallen despeses de la moixiganga als arxius de Vilanova. El primers d’aquests data de l’any 1832 en que una moixiganga va actuar per la festivitat de Sant Antoni Abat.\nEl fet que aquesta sigui la primera documentació escrita no vol dir pas que sigui el primer cop que la moixiganga sortís de la mateixa manera que tampoc ens ha de fer pensar que la moixiganga fos ballada per un grup de naturals vilanovins. La manca de documentació a partir del Trienni Liberal (1820–1823) a Vilanova s’estén per tots els camps, la qual cosa dificulta el coneixement cert de molts esdeveniments.\nL’any següent al rebut anterior (1833) trobés un altre compte en el que es detallen despeses per molts balls i entre aquests la moixiganga. Aquesta proliferació de balls i elements de la cultura populars la podem atribuir al triomf de les reformes liberals que es van dur a terme amb la Regència de Maria Cristina (1832).\nDefinitivament trobem un document datat de 1834 que ens dona constancia i seguretat de que la moixiganga era ballada per gent de la localitat.\nAquest rebut ens fa pensar que els músics (segurament grallers) eren portats de fora ja que segons el rebut se’ls paga i se’ls va a buscar fora. Del vestuari també podem treure alguna informació. No podem dir res sobre si portaven o no armilla per la faldilla l’havien de llogar, segurament ho feien a Vilafranca que era l’únic lloc on també hi havia moixiganga a les rodalies d’aquestes dates (a Sitges no es ball afins el 1855). El receptor de la quantitat es pot suposar que va ser el cap de la colla d’aleshores.\nEls diversos rebuts que se’n troben donen petites informacions sobre la mena de ball que es feia, un dóna notícia de que el ball es feia amb ciris, un altre anomenen directament a Castellví com a “capatás del ball de la Muixiganga”…\nA l’any 1850, la moixiganga també surt per la festa de les Neus la qual s’estava convertint en la festa major de la vila en prejudici de la de Sant Antoni. Aquest mateix any l’Ajuntament paga per primer cop les despeses dels balls que sortien per la festa de les Neus. Fins aleshores era l’Església de Sant Antoni l’encarregada de cobrir les despeses de les sortides de la moixiganga que únicament es feien per commemorar la festivitat del Sant. Això es degué a la voluntat de la burgesia industrial de propulsar la festivitat de les Neus i degradar la de Sant Antoni que encara representava la base econòmica agrícola que començava a dissoldre’s a la nostra vila .\nA partit de 1859 la Parròquia es desentén de la moixiganga i tan sols suporta el Drac i els Gegants, deixant a càrrec municipal la moixiganga al igual que la majoria dels altres balls populars.\nA partir d’aquesta data, el nombre d’actuacions no és massa clar ja que només s’esmenta la sortida dels balls al diari però sense especificar quins ho fan. A finals ja de la vida de l’antiga moixiganga, a l’Apartat de “Crònica Local” del “Diario de Villanueva y Geltrú” en l’any 1864 es publica un comentari que es refereix a la moixiganga tot dient: “ … por lo ridículo y hasta perjudicial de su argumento y por lo ocasionados que son á desgracias (…) indignos de figurar en las fiestas de un pueblo civilizado…”. Però l’últim document en que es parla de la moixiganga alhora que d’altres balls i entremesos és una crònica que en 1871 relata la festa de les Neus que era aleshores la Festa Major de la vila ja que s’havia aconseguit reduir la festivitat del patró de la vila a tan sols els Tres Tombs.\nPossibles motius de la desaparició de la Moixiganga:\nA partir d’aquell any 1871 no tornem a tenir noticies de la moixiganga vilanovina. Els motius no van ser massa clars i tampoc podem assegurar que fos aquell mateix any el moment en que deixa de representar-se el ball definitivament.\nCal destacar uns possibles motius que feren desaparèixer la Moixiganga i que foren el conjunt de tots ells els causants de la seva pèrdua més que no pas un d’específic. En primer lloc podem plantejar la hipòtesi de la pèrdua del seu impulsor tot i que no em podem concretar la data exacta per manca de documentació.\nEn segon lloc podem esmentar com a causa les Guerres Carlines. Les dues primeres potser no tingueren un ressò massa important però la tercera, que s’inicià en 1868 i finalitzà en 1875, va malmetre molt més els país i sobretot, la Catalunya interior o rural on els col·lectius Carlins eren més populars. Aquest tercera guerra va paralitzar les activitats festives a Vilanova i culminà amb l’ocupació de la vila en l’any 1874 per les tropes liberals encapçalades pel General Tristany. Podem pensar que Vilanova no formava part de la zona del Principat abans anomenada però, tot i que la nostra vila sigui costanera, el col·lectiu pertanyent a la pagesia era força important. Recordem que els col·lectius carlistes estaven integrats per pagesos que cercaven un retorn cap a l’antic règim amb un cessió del tro en favor de Carles Maria Isidre i més tard dels seus descendents. A més, el Carlisme també era suportat per col·lectius burgesos, eclesiàstics i aristòcrates amb els mateixos desitjos. D’aquest tipus de població també n’hi havia a la nostra Vila tot i que en menor mesura que de obrers. Així hem de considerar els enfrontaments bèl·lics com un possible factor que afavorís la pèrdua d’aquest, juntament amb els altres balls. Per aquests motius és bastant comprensible que els joves de la comarca estiguessin més disposats a protegir les seves ciutats que no pas a ballars i conservar els seus balls populars.\nO potser foren els propis principis del carlisme que s’endugueren la moixiganga juntament amb tots els vestigis de la Il·lustració.\nSeguidament hem de considerar el canvi de mentalitat que es va experimentar durant la fi del segle XIX. Aquesta nova manera de viure portaria a la nostra petita ciutat el ferrocarril, la indústria… i en definitiva el progrés. Des del present podem trobar compatible les manifestacions de la cultura catalana (com la Moixiganga) amb el avenços tecnològics. Però en aquell moment es considerava necessari desfer-se de tots aquells elements considerats arcaics entre els quals es trobava la Moixiganga potser pel seu caràcter religiós, potser per ser un exercici amb arrels ancestrals o potser per ser trobat ridícul com així es considera en l’article que el diari de Vilanova publica ja en 1864. per aquesta ultima raó podem concloure que no hi devia haver massa gent interessada en ballar i mantenir la moixiganga en primer lloc per vergonya i en segon lloc perquè els conceptes de diversió i les noves formes d’esbargiment eren massa diferents.\nA la vista d’aquesta relació cal fer algunes observacions pertinents. En primer lloc les sortides de que aquí es té constància no tenen perquè ser les úniques es van fer. Pot ser que algunes actuacions no constin a cap document escrit o que si hi constaven aquests documents hagin estat perduts o destruïts, també pot donar-se el cas de que no estigui esmentada la moixiganga específicament com sobretot a partir de 1859 feia el Diari de Vilanova el qual tan sols deia que “salieron los bailes de costumbre”. Però entre aquests balls podem incloure la moixiganga? Alguns anys l’interrogant es pot descobrir amb documents complementaris com algun programa de festejos.\nPer una altra part podem veure com les actuacions de la moixiganga van anar poc a poc deslligant-se de la festivitat de Sant Antoni Abat a mesura que també es deslligava de la parròquia de la vila dedicada a aquests Sant. Així, els primers anys la Moixiganga tan sols sortia per la Festivitat de Sant Antoni Abat que aleshores era la que es considerava Festa Major de Vilanova i la Geltrú. Més tard cap el 1848 trobem un període en que no es té noticia de les actuacions de la Moixiganga fins el 1850. En aquesta seqüència podríem suposar que, al ser molt extensa, la moixiganga va sortir en alguna ocasió possiblement tant per la festa de Sant Antoni com per la de les Neus. Des d’aquell any trobem un període en que segurament la Moixiganga actuava per totes dues festes fins que finalment, cap a l’any 1859 aquest ball com ja vaig dir passa a càrrec casi exclusiu de l’Ajuntament de la ciutat. Aquest fet es deu al traspàs de la especificitat de la Festa de Sant Antoni en favor de la de les Neus. Per últim trobem que la Moixiganga comença a actuar a la Festa Major de la Geltrú en l’any 1859. Però considerant que prèviament a aquest any trobem una llacuna sense documents de quatre anys es molt possible que el ball es fes abans.\nTenim nou logotip


Ajuts per a persones autònomes amb motiu del Covid-19 | Reempresa\nActualidad › Especial Coronavirus › Especial Coronavirus › Ajuts per a persones autònomes amb motiu del Covid-19\nFecha final: 23-03-2020\nPer donar resposta als moments d’excepcionalitat que estem vivint pel COVID-19, s’han establert noves ajudes per a persones autònomes.\nDemana els ajuts amb motiu del Covid-19\nEl Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha establert un ajut, en forma de prestació econòmica, de fins a 2.000 euros per a les persones treballadores autònomes –persona física-, que acreditin una reducció dràstica i involuntària de la seva facturació com a conseqüència dels efectes del coronavirus en la seva activitat econòmica, i sempre que figurin d’alta en activitats de les que les autoritats sanitàries han decretat el tancament i no disposin d’altres fonts alternatives d’ingressos.\nL’ajut s’atorgarà fins que s’exhaureixi la partida habilitada de 7,5 milions.\nEstà adreçat a les persones treballadores autònomes -persona física- inscrites en el règim especial d’autònoms de la Seguretat Social.\nMàxim 2.000€ en un únic pagament. Els factors que es tindran en compte a l’hora de decidir l’import de l’ajut tindrà relació amb la documentació acreditativa de les pèrdues econòmiques per mitjà de la presentació de documents oficials que ho demostrin.\nCessament d’activitat de la persona treballadora autònoma\nPrestació extraordinària per cessament d’activitat per a les persones afectades per declaració de l’estat de alarma per a la gestió de la situació de crisi sanitària ocasionada pel COVID-19.\nPodran sol·licitar aquesta prestació totes aquelles persones treballadores per compte propi que es trobin en alguna d’aquestes dues situacions:\nQuan l’activitat de la persona autònoma es trobi suspesa a causa de la declaració de l’estat d’alarma pel Real Decret del 14 de març de 2020.\nEn el cas que la seva activitat no es vegi directament suspesa quan durant el mes anterior a la sol·licitud d’aquesta prestació la persona autònoma acrediti que la seva facturació s’ha reduït en un 75% en relació amb la mitja de facturació de l’anterior semestre.\nHan d’estar al corrent de pagament de les quotes amb la Seguretat Social. En cas que la persona autònoma no es trobi al corrent de pagament, aquest disposa de 30 dies per regularitzar la situació.\nLa percepció d’aquesta prestació serà incompatible amb qualsevol altra prestació del sistema de Seguretat Social.\nLa quantia serà del 70% de la base reguladora mensual.\nLa prestació Extraordinària tindrà una durada d’un mes, ampliant-se en el seu cas, fins l’últim dia del mes en què finalitzi l’estat d’alarma, en el cas que aquest es prorrogui i tingui una durada superior a el mes. El temps de la seva percepció s’entendrà com a cotitzat i no reduirà els períodes de prestació per cessament d’activitat als quals el beneficiari pugui tenir dret en el futur.\nNo s’ha de seguir pagant la quota d’autònom/a, sempre que la persona treballadora autònoma s’aculli a el cessament d’activitat. Durant el mes que la Seguretat Social li reconegui i concedeixi aquesta prestació, el/la treballadora per compte propi no haurà de pagar quota. En el cas d’aquells que no se’ls concedeixi o decideixin no sol·licitar-ho, sí han de seguir pagant la seva quota a la Seguretat Social.


territoris.cat 13:31 24/12/18\ndestina pressupost inversions 2019 torrefarrera\nObres del nou Institut de Torrefarrera\nTorrefarrera va aprovar la passada setmana el pressupost del 2019 que ascendeix a 5.350.000 euros, d'aquesta xifra el 22% es destinarà al capítol d'inversions, per a finançar el projecte de la construcció de la nova Biblioteca, amb 690.000 euros, la partida de 83.000 per a la xarxa d'aigua de boca a les urbanitzacions Pla de la Pona i Salats; també es destinaran 50.000 euros a la instal·lació de plaques solars en la coberta de l'edifici consistorial, en l'àrea d'esports i joventut una partida de 22.000 euros destinada a la pista de bicicletes -Bike Park-.\nL'equip de govern destaca que la gestió ha sigut capaç de mantenir l'índex d'endeutament en el 38%, i ha incrementat el pressupost en un 6%, fruit de l'esforç de sanejament econòmic\nPer vuitè any consecutiu, l'Ajuntament congela els tributs (excepte les escombraries que han pujat el 2018 a causa d'un dèficit de més de 60.000 euros en el servei), i es redueixen un 6% tant la taxa de l'aigua (quota de servei), gràcies a la gestió directa per part de l'Ajuntament, com la taxa del clavegueram (un 6% menys la quota de servei i un 7% menys el tram variable).\nL'alcalde, Jordi Latorre, explica que en aquest 2019 es materialitzaran totes les prioritats del mandat, amb la biblioteca, l'institut i les obres del clavegueram al capdavant, però veurem també la constant preocupació de l'Equip de Govern per les polítiques educatives, esportives, socials, culturals i de promoció econòmica, amb una despesa superior al 38% del pressupost, a més de les petites inversions per millorar Torrefarrera.\nEn concret, la despesa social del consistori s'elevarà als 1.224.000 euros, gairebé un 23% del pressupost, destacant els increments en les partides de promoció de l’esport i de suport a les entitats socials i culturals.\nLes polítiques culturals, amb la construcció de la biblioteca al capdavant, lideraran la prioritat de despesa. En total, s’hi dedicaran, comptant-hi la inversió, 1.084.000 euros.\nLa despesa educativa ascendirà a 499.800 euros, el 9,3% del pressupost, incloent-hi tant la Llar d’Infants Ralet-Ralet, com el manteniment de l’Escola La Creu.\nCastellers i reciclatge entre les activitats del Cucalòcum d'enguany a Lleida


Pennsilvània, un estat clau que pot decidir les eleccions\n¿Per què Pennsilvània pot decidir el resultat de les eleccions dels EUA?\nL'estat del nord-est del país és un dels coneguts com a 'estats frontissa' per la seva encara poc clara tendència política aquest pròxim 3 de novembre\nBarcelona - Divendres, 23/10/2020 - 22:49\nPennsilvània és un estat del nord-est dels Estats Units i una de les tretze colònies angleses originals. Tradicionalment englobat en els coneguts com a estats frontissa o ‘swing states’, s’ha convertit, en aquesta cita electoral, en l’estat que podria decidir la presidència nord-americana.\nDesprés de Florida, que compta amb 55 electors, Pennsilvània, amb 20, és l’estat frontissa amb més pes pel qual es debaten els candidats a la presidència. Malgrat tenir una marcada trajectòria demòcrata, l’estat natal de Joe Biden es va convertir al vermell el 2016. Ara, si no torna a sumar els seus 20 electors al partit de Biden complicarà bastant l’accés del candidat a la Casa Blanca.\nEl territori de Pennsilvània és molt variat, ja que inclou àmplies extensions de camps de cultiu i parcs nacionals amb boscos i muntanyes i grans ciutats com Filadèlfia, la més gran de l’estat, que exhibeix la seva rica història a l’Independence Hall (el lloc on es van firmar la Declaració d’Independència i la Constitució nord-americanes) i la Campana de la Llibertat.\nVictòria de Trump\nTrump va guanyar Pennsilvània per menys d’1 punt percentual el 2016. La seva capacitat per canviar aquest estat i els dos camps de batalla de l’Oest Mitjà de Michigan i Wisconsin va ajudar a assegurar la seva victòria al col·legi electoral i pot tornar a ser crucial en aquesta cita del 2020.\nEl 2016, després d’un fort declivi industrial prolongat en els anys anteriors, els mítings del mandatari nord-americà van aconseguir convèncer els treballadors blancs que el seu programa podria arreglar la situació de la indústria de l’estat. La seva força electoral va fer que fessin canviar la lleialtat del partit i acabar sumant els seus vots electorals el candidat republicà.\nTrump va ser el primer republicà a canviar el color del territori des de George H. W. Bush el 1988 i el seu triomf en aquest territori va declinar la balança cap al magnat el 2016. Les enquestes actuals apunten a una recuperació dels 20 electors per part dels demòcrates amb un avantatge del 50% dels recolzaments, davant el 45% que podria obtenir Trump.


Continuen augmentant els accidents laborals al Maresme | Consell Comarcal del Maresme\nInici Notícies Continuen augmentant els accidents laborals al Maresme\n2 persones van perdre la vida en sinistres laborals\nLes darreres dades de sinistralitat laboral corroboren la tendència a l’alça dels accidents laborals. Durant el segon trimestre de l’any, tal i com recull l’informe realitzat per l’Observatori de Desenvolupament Local del Consell Comarcal, es van comunicar 923 sinistres a llocs de treball del Maresme. Aquesta xifra representa un increment de l’1,88% respecte al trimestre anterior i d’un 6,71% en comparació amb el mateix període de l’any anterior. Tot i que gairebé el 99% dels treballadors i treballadores accidentades van patir lessions de pronòstic lleu, es va haver de lamentar la mort de dues persones.\nL’increment de la sinistralitat laboral al Maresme gira les tendències provincials i del conjunt català. Tant Barcelona província com Catalunya registren descensos intertrimestrals i interanuals que se situen, en el cas provincial en el 4,95% respecte al trimestre anterior i en el 4,88% interanual; Els descensos pel conjunt català són del 2,81% (intertrimestral) i del 2,64% (interanual).\nLes dades del segon trimestre són especialment preocupants per la pèrdua de 2 persones que han elevat a 3 el nombre de víctimes mortals en accident laboral al Maresme durant 2017. Aquesta xifra ja supera la de l’any passat en què es van registrar 2 morts. De la resta de treballadors i treballadores accidentades, 8 van patir lesions greus i 913 lleus.\nL’augment de la sinistralitat laboral es centra en el col·lectiu d’homes amb un increment intertrimestral del 3,50%, en canvi, les dones han patit menys accidents (-0,90%). La comparativa interanual es reparteix en els dos col·lectius amb més incidència en el femení que registra un increment del 15,28% davant del 2,43% masculí.\nPel que fa a la distribució per sectors econòmics, una vegada més el gruix dels accidents laborals amb resultat de baixa per al treballador/a que l’ha patit es concentra en el sector serveis (65%). Segueix la indústria (20%), construcció (13%) i agricultura (2%).\nL’anàlisi de l’Índex d’incidència (índex de sinistralitat laboral que relaciona el número d’accidents per cada 100.000 afiliats al règim de la Seguretat Social) manté el Maresme al capdavant de Barcelona província i Catalunya en accidents laborals. La comarca té un registre de 959,45 sinistres per cada 100.000 afiliats que en el cas provincial és de 838,07 i de 877,93 en el conjunt de Catalunya.\nPodeu ampliar aquesta informació consultant l’Informe de sinistralitat elaborat per l’Observatori de Desenvolupament Local i en la següent infografia interactiva:\nArticle anteriorSinistralitat laboral. 2n trimestre 2017\nArticle següentel president acctal del CCM visita a la nova Oficina Tributària de Catalunya a Mataró


escollir una espècie de danio per al vostre aquari\nEls danios són una família de peixos resistent i vivaç que surten bé en aigua més freda, fent-los adequats per a dipòsits no escalfats. A continuació es detallen algunes de les espècies més populars de Danio, per la qual cosa podeu considerar quina seria la vostra adequació. Els enllaços dins de cada espècie proporcionen informació més detallada sobre aquest peix en particular.\nNano tacat Danio\nNom científic:Dinamarca de cara negra\nTambé conegut com: Nano Danio, tacat marró, tacat Danio\nMida de l’adult: 4,5 cm (2 polzades), generalment molt més petit\nEsperança de vida: 3 anys\nMida mínima del tanc: 10 galons\nDuresa: 5 - 12 ° dGH\nCompanys de tanc: Escolar dels peixos, mantenir-se només amb altres espècies petites\nMés petit que el seu cosí, el popular Zebra Danio, aquest bonic danio poques vegades és més gran que una polzada i mitja, pel que és adequat per a tancs més petits. Gaudeixen de gran quantitat de plantes i d’il·luminació escura. Un petit dipòsit plantat en viu semblaria impressionant amb una escola d’aquesta espècie.\nNom científic:devario aequipinnatus\nMida de l’adult: 10 cm\nMida mínima del tanc: 30 galons\nDuresa: fins a 20 ° dGH\nTemperatura: 22-24 ° C\nCompanys de tanc: Tranquil, però segueix amb peixos més grans\nEls Danios gegants poden assolir les quatre polzades quan són adults i només s’han de mantenir amb espècies més grans. Per la seva mida, es conserven millor en dipòsits de mida mitjana a gran. Una escola de Danios Gegants és molt adequada per a molts tancs de cíclids.\nNom científic:Dinamarca albolineatus\nTambé conegut com: Dinamarca tacat\nMida de l’adult: 6 cm\nMida mínima del tanc: 20 galons\nDuresa: 5-12 ° dGH\nTemperatura: 64-74 ° F (18-24 ° C)\nCompanys de tanc: Tranquil, compatible amb totes les espècies\nPearl Danios ha estat un element bàsic en la indústria de l'aquari durant més de 100 anys. Es poden afegir perles a gairebé qualsevol aquari de la comunitat i són tolerants a un ampli ventall de condicions d’aigua i viuen de forma agradable amb la majoria d’espècies de peixos. Com altres espècies de danio, conserveu-les a escoles d'almenys quatre o més.\nNom científic:Danio roseus\nTambé conegut com: Purple Haze Dinamarca, Purple Passion Dinamarca, Rose Dinamarca\nMida de l’adult: 3,2 cm de 1,25 polzades\nEsperança de vida: 4 anys\nDuresa: 2-15 ° dGH\nCompanys de tanc: Apte per a qualsevol petita espècie pacífica\nNomés venuda recentment al comerç d’aquaris, aquesta atractiva espècie està esdevenint força popular. Són pacífics i resistents, cosa que els converteix en una gran opció per a aquaris comunitaris.\nNom científic:Tanichthys alboneubes\nTambé conegut com: Canton Danio, Danio xinès, núvol blanc, peix de muntanya de núvols blancs\nMida de l’adult: 4 cm\nDuresa: 5-20 ° dGH\nTemperatura: 64-72 ° F (18-22 ° C)\nCompanys de tanc: Apte per a qualsevol peix tranquil\nEls núvols blancs sovint es coneixen com el pobre home Neon Tetra i són molt resistents i fàcils de mantenir. No és difícil veure per què, com a exemplar saludable i ben condicionat és molt atractiu. Els agrada l’aigua freda i s’ho passen molt bé en dipòsits no escalfats, fent-los bons candidats a aquaris més petits.\nNom científic:Dinamarca rerio\nTambé conegut com: Danio a ratlles de peix Zebra\nCompanys de tanc: Es pot conservar amb totes les espècies\nFàcilment la més reconeixible de la família danio, les zebres també són les més populars de la seva família. Són molt actius i es porten bé amb pràcticament la resta d’espècies de peixos. Un fet interessant sobre Zebra Danios: Són molt fidels als seus companys i es queden amb la vida. Normalment, si perden el seu company, no en triaran un altre. Igual que els núvols blancs, toleren bé les temperatures més fredes i es poden mantenir en un dipòsit no escalfat.\nCom planificar un sistema d’aigua salada\n12 formes de que el teu cavall et diu que necessita que es revisin els dents\nGat de Bengala: Perfil de raça de gat\nCom entrenar al vostre gos per deixar de demanar\nComprant un aquari per a un nen o adolescent\nSialocele (Mucocele salival) en gossos\nEls perills de l'obesitat del cadell\nCom entrenar el teu cavall per girar amb la incorporació directa\nPèrdua auditiva de gats, sordesa i problemes d'oïda


Menys castanyes i més cares | Canal Reus TV\nMenys castanyes i més cares\n13:12 - 28 octubre 2016\nLa majoria de castanyers estan afectat pel xancre, un fong que mata els arbres. Això ha provocat una reducció de la producció d'aquest producte en les darreres dècades. De retruc ha incrementat el seu preu. Ara mateix, el quilo de castanya costa uns 4 euros. En l'últim més han pujat uns deu cèntims. La manca de castanyes i l'elevat preu fan ballar el cap tant de productors com de les entitats que venen castanyes per Tots Sants.\nEl xancre s'ha escampat per la majoria de plantacions de castanyers del nostre territori des fa diverses dècades. Fins i tot les plantacions joves com és el cas dels 400 castanyers ubicats al terme municipal del Farena no se n'han salvat. El Departament d'Agricultura i entitats com l'Associació pel Desenvolupament Rural de les Muntanyes de Prades intenten combatre aquesta fong des de l'any 2005.\nEls experts expliquen que la bactèria ataca la fusta i mata els arbres. Segons Federic Maiol, enginyer tècnic de l'Associació esmentada anteriorment "l'objectiu és seguir inoculant la vacuna per reduir el xancre virulent".\nLa problemàtica rau en què no hi ha prou personal per dur a terme aquesta tasca. Maiol ha afirmat que "no perillen les petites produccions de castanyes però no hem aconseguit incrementar la producció, perquè les plantacions joves no sobreviuen". Per això, les entitats tenen problemes per trobar castanyes.\nL'Associació dels Horts de Miró posa una parada a la plaça de la Sang des de fa quatre anys. La presidenta d'aquesta entitat, Eva Mateu, ha explicat que la venta de castanyes ha arrencat fluixa i ha afegit que a diferència d'altres anys "hi ha poca varietat i les castanyes estan caríssimes".\nEn el cas dels castanyers històrics de la plaça de la Llibertat han hagut de recórrer a castanyes d'Extremadura, ja que no han pogut comprar les castanyes de Vilanova de Prades tal com ho feien habitualment per culpa de la sequera i perquè els productors de castanyes als quals compraven s'han jubilat.


La Ruta la Saboga és el circuit format per les tavernes que s'instal·len durant els dies de la Festa, caracteritzades com les que hi havia a l'època. El seu nom fa referència a la saboga (peix de riu Ebre molt apreciat a l'època), en analogia amb altres rutes més modernes, també amb referències piscícoles.\nEvocadores tavernes es reparteixen per tot el centre històric i d'aquesta manera es converteixen en un element més de la decoració de la ciutat antiga: són part de la gran transformació que és la Festa del Renaixement, i un dels punts on aquesta es viu més intensament. Espai de trobada, de convivència i de xalera, sempre hi ha animació, tràfec de gent i moltes històries personals que s'associaran per sempre més a la Festa. Viure-la és seguir la Ruta de la Saboga, deixar de banda el dia a dia, imbuir-se de l'ambient, i ,alhora, poder gaudir i sentir la recreació d'una manera completa.\nAlgunes tavernes ja han quedat associades per sempre més a la Festa del Renaixement i s'han convertit en una visita ineludible. En aquestes, la Festa va més enllà, les mateixes tavernes es converteixen en protagonistes i en un punt de trobada dels artistes, un cop les actuacions s'han acabat.\nLes associacions culturals i esportives, i els professionals locals del sector, són els encarregats d'organitzar la Ruta de la Saboga, on aboquen la seva experiència i el seu bon fer.\nVisiteu l'apartat Participa si necessiteu més informació sobre els passos per instal·lar-hi una taverna.


Estat del clima a les Illes Balears. Hivern 2018-19 (DGF). - LINCC UIB · Laboratori Interdisciplinari sobre Canvi Climàtic\nLINCC UIB · Laboratori Interdisciplinari sobre Canvi Climàtic >> Inici >> Publicacions i recursos >> Publicacions del Laboratori Interdisciplinari sobre Canvi climàtic >> Estat del clima a les Illes Balears >> Estat del clima a les Illes Balears. Hivern 2018-19 (DGF).\nAquest setè resum es refereix a l’hivern 2018-19. Entenem per hivern el període de desembre, gener i febrer (DGF), que no coincideix exactament amb l’hivern astronòmic. De fet, el trimestre DGF es pot considerar època hivernal a latituds mitjanes i altes de l’hemisferi nord. És estiuenc, en canvi, a latituds mitjanes i altes de l’hemisferi sud i no seria molt apropiat parlar d’hivern i estiu a latituds baixes, intertropicals (que ocupen, de fet, una extensió molt gran de la terra). Tot això ens convé tenir-ho en compte en interpretar les dades que comentarem.\nEl període (hivernal) de DGF de 2018-19 torna a ser, per al conjunt de tot el planeta, el quart més càlid de l’historia recent, com ja ho havia estat l’hivern 2017-18. L’hivern 2018-19 només està per sota dels hiverns 2014-15, 2015-16 i 2016-17; s’ha superat el valor de l’hivern 2017-18. Podríem dir que la temperatura planetària global, també a l’hivern, està pujant inexorablement, tot i que encara no s’ha assolit la punta exagerada a la que va contribuir l’episodi extraordinari de El Niño de 2015-2016. Val a dir que aquest hivern (2018-19) ha marcat condicions de El Niño, amb anomalia positiva notable de temperatura superficial de l’aigua de la mar al Pacífic equatorial central (Niño 3.4; vegeu la figura 1, publicada per NESDIS/NOAA), tot i que s’està enfora de la punta de 2015-16.\nA la figura 2 la línia en blau indica els valors de temperatura global, referits al període DGF, amb final a l’any indicat. Aquesta línia blava presenta oscil·lacions sobreposades a una tendència ascendent clara, significativa, sens dubte associable al canvi climàtic, a l’escalfament global. Cal destacar que el pendent de la línia de tendència per a les temperatures d’hivern nord-hemisfèric (que és de 0,17 graus per dècada) és gairebé idèntic al de la línia de tendència de la temperatura global anual (0,18 graus per dècada). A escala global l’escalfament anual i del període DGF son pràcticament idèntics.\nFig. 1. Mitjanes mòbils de tres mesos d’anomalia superficial de temperatura de la mar a la regió central del Pacífic equatorial (Niño 3.4). L’hivern 2018-19 ha superat el llindar de episodi El Niño, tot i que ha quedat enfora de la punta de 2015-16 (Dades NESDIS/NOAA)\nPodríem concloure que l’hivern 2018-19, amb una notable anomalia càlida, de més de 0,8 graus respecte de la mitjana 1901-2000, respon prou bé al canvi climàtic antropogènic, al que es podria esperar a partir de la tendència lineal observada durant 1971-2019, tot i que no es pot descartar que El Niño secundari que hi ha hagut pugui haver contribuït un mica al sobreescalfament.\nFig. 2. Sèries temporals de les temperatures mitjanes d’hivern nord-hemisfèric (DGF) al conjunt de tot el món (global, en blau) i a Europa (estacions terrestres, en taronja). A les sèries anuals s’ha afegit un ajust temporal lineal (línies a punts); al gràfic també hi apareixen les equacions corresponents a aquest ajusts.\nLes dades han estat obtingudes de NOAA National Centers for Environmental information, Climate at a Glance: Global Time Series, published March 2019, retrieved on April 10, 2019 from http://www.ncdc.noaa.gov/cag/\nA la figura 2, a més de la sèrie de dades globals de temperatura de l’hivern nord-hemisfèric, s’hi han afegit les corresponents anomalies de temperatura (respecte de 1901-2000) al continent europeu, en línia taronja. El ritme de l’escalfament hivernal al continent europeu, 1971-2019, de 0,27 graus per dècada, és clarament superior al corresponent escalfament global de DGF, però és clarament inferior a l’escalfament europeu mitjà anual, que és de l’ordre de 0,35 graus per dècada. L’hivern a Europa no s’està escalfant tan ràpidament com el conjunt de l’any. Això sabem que és quelcom que passa, més exageradament, a les Balears (vegeu la figura 5).\nL’hivern de 2018-19 ha tingut, a Europa, temperatures mitjanes per sobre del que es podria esperar d’un canvi climàtic lineal, amb una anomalia mitjana, respecte de 1901-2000, de 1,8 graus. Entre 1971 i 2019, només hi ha 8 hiverns igual de càlids o més que el de 2018-19, i sis d’ells són dins el segle XXI. Continua, així, la tònica dominant durant 2018: al contrari del que passa al conjunt del planeta, les temperatures mitjanes a Europa han estat pujant últimament per sobre del que esperaríem d’un canvi climàtic o escalfament lineal. Hi ha un sobreescalfament, una certa acceleració de l’escalfament, en aquest cas hivernal. Durant els trimestres passats hem lligat els sobreescalfaments a la presència anticiclònica, manifestada per l’existència de fortes anomalies positives de pressió atmosfèrica, situades sobre el continent europeu, sobre tot cap al nord o nord-est del continent. Segons es pot veure a la figura 3, durant l’hivern 2018-19 també hi ha una anomalia anticiclònica important a Europa, però ara està situada prou diferent, cap al ponent del continent, tal vegada dificultant l’entrada de les pertorbacions nord-atlàntiques.\nFigura 3. Mitjana, a Europa, de les anomalies de temperatura en superficie (esquerra) i de pressió a nivell de la mar (dreta) durant l’hivern 2018-19. (Dades de la reanàlisi NCEP/NCAR, obtingudes de NOAA/ESRL, via https://www.esrl.noaa.gov/psd/)\nHivern de 2018-19 al conjunt d’Espanya\nD’acord amb el que ha publicat AEMET en el seu resum climatològic anual (accessible a la seva web, www.aemet.es), les temperatures mitjanes anuals, en el conjunt d’Espanya, per a l’hivern 2018-19, han estat 0,8°C per sobre de la mitjana de 1981-2010, de manera que l’hivern es pot qualificar de clarament càlid, però no de singularment o extremadament càlid, en general. Crida l’atenció que aquesta anomalia és el resulta d’una exageració de l’oscil·lació tèrmica diària associada al temps predominantment anticiclònica (d’acord amb el que es dedueix de la figura 3): les temperatures mitjanes màximes han tingut una anomalia positiva molt alta, de 1,9°C, mentre l’anomalia de les mínimes mitjanes ha estat negativa, de -0,4°C.\nQuant a les precipitacions, l’hivern 2018-19 ha estat molt sec, amb una precipitació mitjana al conjunt d’Espanya un 51% per sota de la normal de 1981-2010. Ha plogut la meitat del que és normal. Aquesta gran anomalia també es correspon bé amb el temps anticiclònic.\nFigura 4.- Caràcter, a Espanya, de la temperatura mitjana anual de l’hivern 2018-19 (esquerra) i de la precipitació total (dreta), en base a quintils de la sèrie 1965-2018, segons publicació d’AEMET, disponible via www.aemet.es\nHivern de 2018-19 a les Balears\nQuant a temperatures, prendrem com a referència de Balears la mitjana dels tres aeroports, Menorca, Palma i Eivissa. La figura 5 mostra els valors mitjans de temperatura hivernal, així com un ajust lineal amb el temps, que ens donaria el que estem anomenant canvi climàtic lineal. Cal remarcar que l’escalfament a les Balears (mitjana dels tres aeroports) és, a l’hivern, entre 1973 i 2019, de només 0,07 graus per dècada, molt poc significatiu i cinc vegades inferior als 0,35 graus d’escalfament mitjà anual per dècada. Contràriament al que passa amb les temperatures mitjanes anuals, l’escalfament a l’hivern és a les Balears inferior clarament a l’escalfament hivernal a Europa i fins i tot al conjunt mundial.\nLa temperatura mitjana hivernal als tres aeroports el 2018-19, comparada amb la mitjana per al període de referència 1981-2010, presenta una anomalia negativa de -0,11 graus. Es podria dir, així, que, en contra del que ha estat la percepció general, en conjunt l’hivern 2018-19 a les Balears ha estat lleugerament fred. La contradicció ve de que, com en el conjunt d’Espanya, tot i que les temperatures màximes (diürnes) han estat superiors a les normals, les mínimes (nocturnes) han compensat sobradament, amb valors inferiors als habituals. En qualsevol cas, l’anomalia de l’hivern 2018-19 a les Balears no és una anomalia gens exagerada: entra dins de la normalitat relativa: de fet, l’anomalia observada és clarament inferior a la desviació típica de la sèrie de les temperatures mitjanes hivernals a les Balears.\nFigura 5. Comportament de les temperatures mitjanes hivernals (DGF) al conjunt dels tres aeroports de les Balears, entre 1973 i 2019.\n2018-19, ha estat molt lleugeramnent fred respecte de la referència climatològica (1981-2010) i un poc fred –més- respecte del lleu escalfament hivernal que caldria esperar del canvi climàtic a les Balears. No ha estat, doncs, en conjunt, un hivern gaire especial, quant a temperatura mitjana.\nQuant a les precipitacions, de l’hivern 2018-19 a les Balears es podria dir que ha estat un hivern de precipitacions ben escasses en conjunt, amb valors que no arriben al 50% dels normals (1981-2010). S’ha de dir que és sobre tot el febrer el que ha resultat molt marcadament sec; no arriba a rècord, però no se’n fa enfora. En el conjunt de les Balears, segons AEMET, la pluja ha estat un 47% de la normal el desembre de 2018, un 80% de la normal el gener de 2019 i només un 12% de la normal el febrer de 2019.


Apologia de la curiositat: L’AVE es ruboritza davant del nou túnel ferroviari suís de Sant Gotard\nL’AVE es ruboritza davant del nou túnel ferroviari suís de Sant Gotard\nLa petita i pròspera Suïssa acaba d’inaugurar el túnel ferroviari més llarg del món, 57 km a través la muntanya alpina de Sant Gotard. Comunicarà Zuric amb Milà en tres hores, però això no és pas el més important. Pel túnel hi circularan diàriament 250 trens de mercaderies i 70 de passatgers. La proporció indica clarament la prioritat: treure camions de les carreteres i fomentar el transport ferroviari. En canvi a Espanya ningú no sap exactament què es porta gastat en l’obra pública més cara durant els últims 25 anys: la xarxa ferroviària duplicada d’alta velocitat. S’ha convertit en la\nsegona més extensa del món (després del Japó) i la menys utilitzada, malgrat que encara li manquen dos petits detalls que a qualsevol altre país haurien estat prioritaris: el corredor mediterrani entre la segona i la tercera ciutat del país (la zona més poblada i més productiva de la Península) i el transport de mercaderies.\nEl nou túnel de Sant Gotard ha costat 11.000 milions d’euros i 17 anys d’obres. Calclen que la xarxa espanyola d’alta velocitat ha costat fins ara 47.000 milions d’euros, des de la inauguració de la primera línia Madrid-Sevilla l’any 1992.\nEl 36% del total d’inversions del ministeri de Foment encara es s’ha destinat enguany a la continuació de les obres de l’AVE, per un import anual de 3.670 milions d’euros. Les rodalies, el corredor mediterrani i el transport de mercaderies per via fèrria poden esperar. L’AVE continua absorbint a Espanya una proporció descomunal de la inversió pública disponible, per a satisfacció del poder fàctic de les grans constructores i escarni de la majoria d’usuaris del tren en general.\nEl nou túnel de Sant Gotard és fruit de la mobilització de la població suïssa contra la inseguretat, la congestió i la contaminació dels túnels de carretera a aquella regió. A Espanya el 94% del transport continua utilitzant la carretera i per la flamant xarxa de l’AVE no hi circula cap tren de mercaderies.\nEtiquetes de comentaris: fruit de la mobilització de la població


Ajuntament d'Arenys de Mar - Organització dels serveis municipals i noves mesures per frenar el coronavirus\nOrganització dels serveis municipals i noves mesures per frenar el coronavirus\nS'ha fet un nou ban municipal que insisteix en les mesures de confinament de la ciutadania i informa de les mesures locals aplicades les darreres hores.\nL'alcaldessa, Annabel Moreno ha decretat la situació d’Alerta en Fase d’emergència 1 del Pla de protecció civil municipal, a causa de l’activació per part del Centre de Coordinació Operativa de Catalunya de la fase d’emergència 1 del pla d’actuació del pla Procicat per emergències associades a malalties transmissibles emergents amb potencial d’alt risc.\nEl mateix decret també preveu els serveis mínims municipals i articula diversos aspectes de l'atenció ciutadana i els tràmits administratius en marxa..\nDes de l'Alcaldia també s'ha redactat un ban que insisiteix en les mesures de confinament de la ciutadania i explica diverses informacions i mesures locals aplicades les darreres hores. Ìnforma que s'han tancat les zones de jocs infantils, parcs municipals i platges i que s'han suspès la zones blava i verda d'aparcament regulat. Divendres passat ja es va fer un primer ban municipal.\nRespecte als serveis municipals i els tràmits administratius:\nL’Oficina d’Atenció al Ciutadà, a la Plaça de la Vila, és físicament tancada i l’atenció es fa telefònicament al telèfon 937959900, de 8.30 h a 14.00 h, i per correu electrònic a: oac@arenysdemar.cat. Només en casos molt urgents es programarà la visita amb cita prèvia.\nTot els equipaments i departaments resten tancats al públic, excepte Policia local i Serveis socials que només atendran presencialment en casos urgents i inajornables.\nS’han interromput tots els terminis oberts de tramitació de procediments municipals que ja es reprendran quan se superi aquesta situació. Se segueixen poden fer tràmits telemàtics a través del web municipal www.arenysdemar.cat.\nEls serveis de Promoció Econòmica us atenen des de proecon@arenysdemar.cat i el telèfon 647332899\nL'ICS informa que les persones qui tingui la recepta de llarga durada caducada poden trucar al CAP (937958074) per activar la prorroga telemàticament i després poden anar a la farmàcia a buscar els medicaments amb la recepta antiga. No cal que vagin a recollir físicament la recepta nova.\nMida: 89,26 kB\nMida: 74,73 kB\nMida: 574,75 kB\nRepositori de materials per imprimir (en diferents llengües) de Canal salut per informar i frenar el coronavirus


Universitat de Barcelona - Economia i Empresa bateja la Biblioteca de Recerca de la Facultat amb el nom de Fabià Estapé\nInici > Notícies > Economia i Empresa bateja la Biblioteca de Recerca de la Facultat amb el nom...\nEconomia i Empresa bateja la Biblioteca de Recerca de la Facultat amb el nom de Fabià Estapé\nAvui, 19 de juliol, a les 20 h, es batejarà la Biblioteca de Recerca de la Facultat d’Economia i Empresa amb el nom de Fabià Estapé, antic rector de la UB i catedràtic d’aquest centre que va morir al febrer. En l’acte hi participaran la degana, Elisenda Paluzie; el catedràtic Jacint Ros i Hombravella, que va ser alumne d’Estapé, i la directora del Centre de Recursos per a l’Aprenentatge i la Investigació (CRAI) de la UB, Adelaida Ferrer.\nLa Biblioteca de Recerca d’Economia i Empresa té prop de 50.000 volums d’especial interès per als estudiants de doctorat i de màster. Les matèries són les que s’imparteixen a la Facultat: Economia, Estadística, Sociologia, Administració i Direcció d’Empreses, Investigació i Tècniques de Mercat, etc. Actualment, la Facultat disposa de la Biblioteca de Recerca —a partir d’ara, Biblioteca Fabià Estapé— i de la Biblioteca de Grau.\nDurant l’acte, s’inaugurarà una mostra amb documents que corresponen a les diverses etapes de Fabià Estapé a la UB. Entre la documentació exhibida hi ha fotografies, com ara les de l’acte d’investidura de rector, així com documentació de quan era estudiant i escrits professionals i personals, per exemple textos de Pasqual Maragall i d’Ernest Lluch. Igualment, s’hi inclouen dibuixos i vinyetes de la premsa escrita. La mostra ha estat possible gràcies als fons documentals que es conserven a l’Arxiu Històric i a l’Arxiu Intermedi del Campus Diagonal.\nEl catedràtic Fabià Estapé va ser rector de la Universitat de Barcelona en dues ocasions (en els períodes 1969-1971 i 1974-1976); també va ser vicerector i degà de la Facultat d’Econòmiques. Entre els seus alumnes destaquen Ernest Lluch, Pasqual Maragall, Josep Piqué, Narcís Serra, Anna Birulés, Antoni Serra Ramoneda, Jacint Ros i Hombravella, Joan Hortalà i Antón Costas. Estapé va ser, així mateix, catedràtic a la Universitat de Saragossa i professor a la Universitat Pompeu Fabra.\nVa difondre l’escola històrica i institucionalista de John Kenneth Galbraith i de Joseph Alois Schumpeter, de qui va prologar l’obra Capitalisme, socialisme i democràcia (1966). Els seus principals treballs han estat recollits a Ensayos sobre historia del pensamiento económico (1971) i a Ensayos sobre economía española (1972). Va ser editor de l’obra d’Ildefons Cerdà Teoría general de la urbanización.\nTambé és autor, entre d’altres, de Conversaciones con Fabián Estapé (1989), Introducción al pensamiento económico: una perspectiva española (1990), Lliçons d’economia domèstica (1996) i de l’autobiografia De tots colors (Premi Gaziel, 1999). L’any 1997 va ser nomenat vicepresident d’ENHER. Va ser guardonat amb la Creu de Sant Jordi (1990) i el Premi Jaume I (1995).


Lolita, de Vladimir Nabokov, i El Troiacord, de Miquel de Palol, tenen una cosa en comú a la meva memòria: Les dues les he llegides animat per sengles articles de Sam Abrams al diari Avui. En el cas que ens ocupa l'article porta per títol Dolly, Lo, Lola, Lolita.\nPodria dir molt més, però ho hauria de pensar i estructurar bé i no tinc temps. Llegiré més llibres de Nabokov. Descobriré més històries fosques i personatges insalvables. Però sé que costarà molt igualar l'impacte de Lolita.\nActualització (27/9/2007): La versió original d'aquesta entrada enllaçava a l'article de Sam Abrams, que és del 5 d'octubre del 2005. Però una posterior renovació de la web del Diari Avui ha convertit en inaccessible aquest document.\nD'altra banda, són de gran interès les entrades sobre Lolita a la Wikipedia, en anglès i en català.\n2006 literatura llibres narrativa novel·la Vladimir Nabokov


"Get the look" Dior maquillatge Primavera-Estiu 2019 - The Whitebook\nThe Whitebook Abril 8, 2019 Bellesa\nPer a la col·lecció de Prêt-à-Porter primavera-estiu 2019, Peter Philips, director de creació i imatge de maquillatge Dior, va realitzar un maquillatge natural on destaca la mirada. «Per a aquesta col·lecció, Maria Grazia Chiuri, la directora artística i creativa de Dior, va demanar a l’artista israelià Sharon Eyal que coreografiés la seva desfilada amb ballarins de la seva companyia. Una opció estètica que em va inspirar per fer un ma- quillatge pur i natural, on només se subratllen els ulls”.\nL’efecte pell natural es va obtenir amb la base “Dior Backstage Face and Body Foundation”, i la pols perfectora “DiorSkin Forever and Ever Control Poudre Libre”. La brillantor discreta dels llavis dels models es va obtenir gràcies al bàlsam de llavis exfoliant suau amb efecte rosat “Lip Sugar Scrub”. I pel maquillatge dels ulls, les eines més importants van ser el llapis “Diorshow Khôl”, el llapis perfilador “Diorshow Proliner Waterproof”, i finalment, per unes celles ben dis- senyades, la máscara per celles “Diorshow Bold Brow”\nPrevious ArticleFelicitats Billy !\nNext ArticleCarine Roitfeld per Lagerfeld


Leccina 1 Capannori Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAl visitar Collodi, vosté es sentirà com a casa a Leccina 1, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Collodi. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar, restaurant, servei de bugaderia.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, cuina americana, nevera per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses piscina exterior, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Leccina 1 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Collodi.


Assegurances d´accidents | Particulars | Mussap - Mussap - www.mussap.cat\nAssegurança d’accidents que et cobreix les 24 hores del dia en la teva vida privada.\nNo deixis que cap accident canviï els teus plans.\nCobreix els accidents que pots patir durant la teva vida privada o professional, les 24 hores.\nÉs l’assegurança d’accidents que t’ofereix la màxima tranquil·litat.\nIndemnització en cas de mort a conseqüència d’un accident.\nIndemnització en cas d’invalidesa a conseqüència d’un accident.\nIndemnització per dia de baixa a conseqüència d’un accident ILT\nSi tens cap dubte, truca al teu assessor: ell t’ajudarà.\nSí, tot tipus d’accident i no només els de trànsit. Un accident és qualsevol fet sobtat, extern i aliè a la voluntat de la persona assegurada.\nNo. L’assegurança d’accidents cobreix tant la invalidesa permanent total com la parcial. En cas que sigui total, correspon una indemnització del 100 % de la quantitat assegurada. I si es tracta d’una invalidesa permanent parcial, la indemnització va en funció del tipus que sigui, tal com recull la documentació de l’assegurança.\nNo hi ha una fórmula per determinar la quantitat a assegurar com sí que n’hi ha quan s’assegura un habitatge o un negoci. Les persones no tenim un valor objectiu. Com a suggeriments que et poden ajudar, pensant en el cas de mort, pots tenir en compte els deutes que tinguis (hipoteques, crèdits personals, etc.), els teus fills i les seves edats, i fixar una quantitat que permeti cobrir els deutes i amb la qual la família pugui mantenir un ritme de vida similar mentre els fills siguin petits.\nSí. Si ho vols, pots contractar la percepció d’una prestació per dia de baixa a conseqüència d’un accident.


Apartaments » Ribagorça\nPaüls, les 50 - 80 €/apart.\nAPARTAMENTOS COGULLA per habitacions\nApartaments de luxe en Benasque al costat de les pistes d'esquí de Cerler, cim Aneto i Parc Nacional de la Maladeta. Totalment equipats. Ambient tranquil i acollidor. No t'empenediràs!\nTel: (+34) 677 56 77 44


Participació ciutadana organitza dues activitats per al cap de setmana\nEs realitzarà un taller de diagnòstic participatiu dinamitzat per la Dula-Eines Participatives i un altre sobre turisme organitzat per Pla Estel\nL'àrea de Participació Ciutadana de l'Ajuntament de Sagunt organitza, per a este cap de setmana, diversos tallers en dues activitats diferents que desenvolupen La Dula i Pla Estel.\nD'una banda, els dies 11 i 12 de desembre tindran lloc els pròxims tallers de diagnòstic participatiu de necessitats socials dinamitzats per la Dula-Eines Participatives. El taller de divendres dia 11 començarà a les 18:30 i tindrà lloc en el FPA Miguel Hernández. (Calle Dolores Ibarruri, s/n). Al mateix podran assistir els veïns i veïnes de la zona centre del Port de Sagunt. El taller del dissabte dia 12 començarà a les 10:30 i es celebrarà en el Casal Jove (Calle Vent de Marinada, s/n). A este taller està convidada tota la ciutadania de la zona est (Part de baix) de Port de Sagunt. Tots dos tallers, d'assistència pública, arreplegaran les problemàtiques i les necessitats de la ciutadania a través del diàleg i el consens propi de les tècniques participatives.\nD'altra banda, Pla Estel organitzarà dues jornades obertes de participació ciutadana "Turisme: Dibuixa amb nosaltres la identitat comunitària del Camp de Morvedre" mitjançant les quals es treballarà per a generar un pla estratègic de millora del turisme en el municipi, els pròxims dies 12 de desembre a les 10:30 (El Casino, Port de Sagunt) i diumenge 13 de desembre a les 11:00 (Casa Peña, Marjal de Almardà Almenara). Consisteixen en tres sessions de tallers participatius oberts i gratuïts per a tots els ciutadans del municipi, amb l'objectiu d'arreplegar l'opinió dels assistents en relació al model turístic que volem per a la ciutat.


PU0931 - Estratègies de Publicitat i Relacions Públiques\nAsistir a les classes tant teòriques com pràctiques i al seminari.\nLa qualificació global serà el resultat de la combinació de la qualificació obtinguda en l’examen escrit amb la qualificació de les diferents tipus de proves que consten en l’apartat 10.1 d’aquesta guia docent, i per fer la mitjana i superar l'assignatura, s’haurà d'obtenir, com a mínim, un aprovat (5 sobre 10) en cada tipus de prova: examen escrit (5 sobre 10) i presentacions orals i pòsters i projectes (part pràctica) (5 sobre 10).\nTotes les proves seran recuperables en la resta de convocatòries del curs. Durant el mateix curs acadèmic, es conservaran les notes de les proves que han estat superades. No obstant això, les notes no es conservaran, en cap cas, per a cursos posteriors. La parte pràctica serà evaluadá durant el curs. La part teòrica a les dates oficials de examen.\nL'assistència al 85% de les classes pràctiques i al seminari és necessària per a ser avaluat de les proves presentacions orals i pòsters i projectes.\nL’alumnat que, per motius justificats (coincidència de l'horari laboral amb l'horari lectiu, participació en programes de mobilitat fora de la UJI, etc.), no puguin assistir a les classes de pràctiques o al seminari hauran de posar-se en contacte amb el professorat responsable de l’assignatura durant les 3 primeres setmanes del curs, per notificar i acreditar la seva situació i pactar activitats d’aprenentatge i avaluació alternatives. Una vegada pase el termini no serán admitides les justificacions i la part pràctica no serà evaluada a primera convocatòria. Es podrà recuperar a segona convocatòria mitjançant un examen de caràcter pràctic el mateix dia i horari del examen teòric oficial. No es considera un motiu justificable el solapament de assignatures al mateix horari. Tampoc la realització de pràctiques a empreses.


setembre « 2016 « Blog de la Sala Rusiñol · Versió en Català / Pintors i exposicions de la Sala Rusiñol\nArxiu per setembre 2016\n“La propera”: Casas Anfruns (9.IX-5.X.2016)\nDesprés d’uns dies de descans, iniciem la Temporada amb energies renovades. Us recordem que encara estem celebrant el nostre 30 aniversari i us estem preparant una exposició molt especial abans que s’acabi l’any!\nDe moment comencem el curs amb la gran exposició “Barcelona i Gaudí” de CASAS ANFRUNS. L’artista ens endinsarà en el seu món on l’arquitectura modernista i les vistes de la ciutat de Barcelona tenen tot el protagonisme.\nLa inauguració, amb la presència de l’artista, serà aquest DIVENDRES dia 9 de setembre a les 19.30 h. En Josep M. Cadena serà l’encarregat del comentari crític.\n7 de setembre del 2016\nEstàs veient els arxius del blog Blog de la Sala Rusiñol · Versió en Català / Pintors i exposicions de la Sala Rusiñol per a setembre 2016.


AVÍS LEGAL - XVIII Jocs Mediterranis Tarragona 2018\nD’acord amb les obligacions previstes en la Llei 34/2002, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic (en endavant LSSICE), FUNDACIÓ TARRAGONA 2017 manifesta que els dominis www.tarragona2018.cat, www.tarragona2017.cat, www.tarragona2017.es i www.tarragona2017.com són propietat de FUNDACIÓ TARRAGONA 2017, amb CIF G55617302, i amb domicili a Marina Port Tarraco, Moll de Llevant, edifici B5, 1ª planta, 43004 TARRAGONA (TARRAGONA).\nQue FUNDACIÓ TARRAGONA 2017 consta inscrita en el Registre de Fundacions de Catalunya amb el número d’ autorització 2830.\nFUNDACIÓ TARRAGONA 2017 no pot assumir cap responsabilitat derivada de l’ús incorrecte, inadequat o il·lícit de la informació apareguda en les seves pàgines d’Internet. Amb els límits establerts en la llei, FUNDACIÓ TARRAGONA 2017 no assumeix cap responsabilitat derivada de la falta de veracitat, integritat, actualització i precisió de les dades o informacions que es contenen en les seves pàgines d’Internet.\nEls continguts i informació de les pàgines d’Internet de FUNDACIÓ TARRAGONA 2017 estan elaborades per professionals de la mateixa degudament qualificats per a l’exercici de la seva professió. No obstant això, els continguts i informació no vinculen a l’esmentada corporació ni constitueixen opinions, consells o assessorament legal de cap tipus, doncs es tracta merament d’un servei ofert amb caràcter informatiu i divulgatiu. Les pàgines d’Internet de FUNDACIÓ TARRAGONA 2017 poden contenir enllaços (links) a altres pàgines de terceres parts. Per tant, aquesta no pot assumir responsabilitats pel contingut que pugui aparèixer en pàgines de tercers. Els textos, imatges, sons, animacions, programari i la resta de continguts inclosos en aquest website són propietat exclusiva de FUNDACIÓ TARRAGONA 2017 o les seves llicenciants. Qualsevol acte de transmissió, distribució, cessió, reproducció, emmagatzematge o comunicació pública total o parcial, ha de comptar amb el consentiment exprés de FUNDACIÓ TARRAGONA 2017.


El bloc d'en Ramon Beltrà: 33ª Cursa El Corte Inglés\nPublicado por Ramon en 20:15\nLlàstima que no ens vam trobar.\nNo es fàcil trobar-se en aquesta cursa a menys que quedis a algun lloc. A la propera serà.\nSi tu em felicites per 50 curses......que haig de fer jo amb tu...32 de 33 i nomes amb una!!!!\nL'important no es el temps, ho important es fer-ho!\nEnhorabona a tu també.\nQuina fotografia més impressionant la de l'estadi!. És el punt de la cursa que més em va agradar...es respira diferent allà dins!.


Serveis Funeraris Reus i Baix Camp adjudica la compra del segon forn crematori | Reus Planol :Mapa turistic, comerç i oci de Reus : Mapa de Reus\nActualitat > Serveis Funeraris Reus i Baix Camp adjudica la compra del segon forn crematori\nServeis Funeraris Reus i Baix Camp adjudica la compra del segon forn crematori\nEl nou equipament millorarà el servei actual, i farà possible incrementar la freqüència de serveis de cremació. Estarà catalogat com equipament d’alta capacitat, i contempla una xifra de serveis superiors a les 800 cremacions any.\nServeis Funeraris Reus i Baix Camp, divisió de Reus Serveis Municipals SA, ha adjudicat a l’empresa Kalfrisa el contracte per comprar un segon forn, i millorar així el servei que ofereix el Crematori Municipal. El contracte també inclou l'adequació del forn existent i l’adquisició d’un filtre de partícules per tal de reduir al mínim les emissions a l’atmosfera. El pressupost d’adjudicació és de 564.000 euros (+IVA), i el termini de lliurament i instal·lació de 4,5 mesos.\nEl nou equipament millorarà el servei actual, i farà possible incrementar la freqüència de serveis de cremació. Estarà catalogat com equipament d’alta capacitat, i contempla una xifra de serveis superiors a les 800 cremacions any. Serveis Funeraris Reus i Baix Camp podrà doblar la capacitat actual del Crematori Municipal i podrà assumir fins a 6 serveis diaris.\nL’actual forn crematori es va estrenar l’any 2003, i des de llavors ha incrementat el serveis fins a superar les 700 l’any. Fa quinze anys, la xifra de cremacions era d’uns 150 serveis anuals.\nDe manera progressiva, Serveis Funeraris Reus i Baix Camp ha anat adaptant els serveis a la creixent sol·licitud d’incineracions per part dels usuaris; i en els darrers anys ha invertit en la construcció de nous columbaris al Cementiri General de Reus i en la posada en marxa d’un servei nou com el Jardí de Cendres, que ofereix als familiars un espai on espargir les cendres dels difunts.\nLa instal·lació del segon forn s’emmarca en la remodelació del Crematori Municipal per donar un millor servei a familiars i amics que hi vulguin realitzar la cerimònia de comiat als difunts. En aquest sentit, s’ha fet una reordenació d’espais i se n’ha millorat la decoració, per adequar-la a la sensibilitat que requereix un acte d’aquestes característiques. En aquest sentit, s’ha tingut molt en compte el fet que el Crematori Municipal permet a familiars i amics acompanyar el difunts fins el darrer minut de comiat.


• 1 SÍPIA PELADA DE 1 KG\n• 800 GRAMS DE CARN PICADA\n• 1 PASTILLA DECALDO CONCENTRAT DE PEIX\n• 1 FULL DE LLORER\n• 1CL DE LLET DESNATADA\n• OLI, FARINA, SAL, PEBRE, SAFRÀ\n• VARIETAT (6 GAMBES I PAQUET DE250 GRAMS PÈSOLS)\n• Es renta i es talla la sèpia a quadrets, després s'ofega la sípia en el seu suc, un cop ofegada es torna a passar per sota l'aigua. Seguidament la posarem a coure amb aigua, la pastilla de brou, la ceba, els grans d'all, la fulla de llorer i el tomàquet.\n• Batem l'ou, hi afegim la carn picada, el pa que prèviament l'haurem mullat amb la llet, sal, i pebre. Amb aquesta massa confeccionem les mandonguilles, les passem per farina i les fregim. (l'oli ha d'estar calent).\n• Un cop hem retirat de la paella les mandonguilles les deixem escórrer en un plat amb paper de cuina.\n• Durant aquest temps, aproximadament, uns quinze minuts s'haurà anat coent a foc lent la sípia, la provarem per comprovar si aquesta a la dent, en aquest moment hem d'afegir a la cassola les mandonguilles, i el safrà, i una mica de colorant, i rectificar de sal i pebre. Deixarem que s'acabi de coure durant uns 10 minuts més.\n• Es poden afegir gambes si es desitja ni pèsols, que s'han d'afegir a la cassola els 5 minuts abans d'apagar el foc.


17 octubre, 2019 conversesacatalunyaPunts clau del dia2 comentaris\nHa estat simptomàtic que l’intel·lectual orgànic que és TV3 introduís, a través dels seus tertulians i en el dia d’ahir, el concepte “guerra” per referir-se a la situació actual, en concret, als aldarulls postmanifestacions. El dia abans el focus es va situar en la desqualificació de les actuacions de la policia catalana. TV3 emmarca el relat quotidià.\nA la nit, una nova eclosió de violència més intensa que la del dia anterior: 33 detinguts i 125 ferits. Un símptoma que el conflicte s’agreuja és que els jutges ja han començat a decretar presó incondicional per algun dels detinguts. Quatre casos fins ara. És un indicador de com va evolucionant la percepció de la gravetat de la situació.\nEls aldarulls es concentraren, com en el dia anterior, a Barcelona, però també foren durs a les altres tres capitals de província. En concret, a Lleida es va arribar a cremar la façana de la Hisenda estatal.\nQuatre fets assenyalen el canvi qualitatiu del conflicte.\nL’agressivitat de l’atac contra els Mossos. Es va utilitzar àcid, pedres, van aparèixer per primera vegada els còctels molotov i es van llençar coets contra un dels helicòpters de vigilància. També es cremaren per primera vegada cotxes, 10, i motocicletes. Els carrers de l’entorn del Passeig de Sant Joan, Diputació, Gran Via i Roger de Flor reproduïen a petita escala un escenari propi del Beirut en flames.\nL’estratègia de la manifestació. Els CDR convoquen a Marina-Gran Via. Quin sentit té una concentració en un lloc tan cèntric? La resposta és que en realitat la manifestació i el folklore dels rotlles de paper higiènic eren l’embolcall per traslladar-se a la seu d’Interior al Passeig de Sant Joan-Diputació i per tant relativament proper al lloc de concentració. La manifestació era la condició necessària perquè de dins seu poguessin sortir els grups violents per actuar.\nPer primera vegada, i en torn a les 12 de la nit, els grups de manifestants que cremaven contenidors van fer retrocedir la policia. Tot un símptoma. També van atacar sense consideració als veïns que pretenien apagar les flames dels contenidors encesos que amenaçaven cotxes i habitatges. La por a les represàlies forma ja part del conflicte d’aquests dies. La kermesse heroica s’ha acabat, comença el temps dels encaputxats.\nEs va fer evident que la policia amb els mitjans humans i materials dels quals disposa, ens referim a la de Catalunya, no té capacitat per abordar aquest tipus d’acció insurreccional. El material del que disposa a més, porres i projectils de FOAM, són obertament insuficients i estan allunyats del que tenen altres cossos policials d’Europa, com vehicles dotats de canons d’aigua, vehicles antibarricades, gas irritant o, en alguns països, policia a cavall (formes de mobilitat més lleugera que els vehicles). La situació fa emergir la realitat. L’autogovern català no ha estat capaç de dotar-se d’una policia a l’alçada de les necessitats.\n18 octubre, 2019 00:17\nNo li doneu més voltes ! Totes les barbaritats que ensenya la Televisió, que és del Govern Central, no són més que la intervenció dels ben entrenats “Comandos” secrets de la Policia\ni de la Guardia Civil de Madrid.\nEl President Torra ho acaba de dir amb molta diplomàcia, al declarar “tenim INFILTRATS” !!!\nPerquè no ajudeu a Catalunya i i col.laboreu amb el Govern per veure d’instalar un adient\nSISTEMA FEDERAL al país, aprofitant les Autonomies. ???\n18 octubre, 2019 10:32\nEm temo que aquest cap de setmana cremarà Catalunya. S’esperen quilòmetres de antisistemes de tota Europa. Aviat serà necessari protegir els drets dels ciutadans “normals” i Sánchez no tindrà més remei que intervenir i fer-se càrrec de totes les funcions del govern de Cataluna.


El Prat al Día: 05-oct-2017\nEl PDeCAT del Prat demana a l’Ajuntament iniciar accions legals per l’1 O\nEl passat 4 d’octubre, el ple municipal de l’Ajuntament del Prat de Llobregat va tractar la qüestió de la violència i repressió policial exercida per les forces de seguretat de l’Estat el passat dia 1 d’octubre. De fet, es varen tractar tres mocions sobre el tema. La primera, presentada pel PP donava un suport explícit a tals accions. La segona va ser presentada pel PSC, i tot i que, malgrat condemnar els fets demanava reprovar a la Generalitat. Totes dues foren rebutjades.\nLa darrera moció que havia estat elaborada per Taula per la Democràcia, que inclou a desenes d’entitats social, cíviques i sindicats fou presentada conjuntament pels grups municipals d’ICV-EUiA, Se Puede el Prat, ERC i el PDeCAT. A Aquesta fou la única moció aprovada sobre la qüestió. Aquesta condemnava explícitament la violència policial de l’1 d’octubre, exigia el respecte als drets democràtics dels ciutadans i denunciava la vulneració de drets fonamentals.\nDavant d’aquesta situació lamentable i intolerable, la portaveu municipal del PDeCAT, Imma Llopis va demanar a l’equip de govern municipal que es plantegés iniciar accions legals a les instàncies pertinents en defensa dels drets democràtics de la ciutadania, tal i com s’estaven plantejant altres institucions com ara la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament de Barcelona. Davant d’aquesta reclamació l’equip de govern va contestar que no en tenia coneixement i que en tot cas ho hauria de mirar. (nota de premsa del PDeCAT).\nDivendres 6, dissabte 7 i diumenge 8 a les 17:45 i 21:15 hores.


LES TARONJES - Artencuina\nA FREGIR ESPÀRRECS!!!EN JORDI, L'ARRÓS I L'AMILOSABLINISCREMA CATALANA. MATÓ DE MONJA I SANT JOSEPCREPSCUINA MARXISTADIJOUS GRAS O DIJOUS LLARDEREL GASPATXO, BUSCANT L'AUTÈNTICEL "SALMOREJO"EL CAFÈ (I)EL CAFÈ (II)EL DELTAEL DINAR DE NADALEL DRY MARTINIEL GASPATXO, UNA BARREJA EN TOTS ELS SENTITSEL MELÓEL PEBROT, EL BITXO I EL PEBRE VERMELLELS CALÇOTSELS CANELONS DE ROSSINI A CAN JUBANYELS MANGOS A LA CUINAELS OUSELS OUS A LA FLAMENCA SEGONS DON CAMILOL'"ENSALADILLA" RUSSA O L'AMANIDA OLIVIERL'ALLIOLIL'ARRÒS PARELLADAL'OLI DE LA COOPERATIVA MONTEBREL'ORXATA DE JAUME ILA CARBASSALA CARN DE XAILA CASTANYADASALVEM LA CROQUETA!EL CINEMA I LA GASTRONOMIALA FESTA DE L'ANGUILALA MELLA MONA DE PASQUALA NOU MOSCADAEL NOM DE LA PIZZALA POMA, LA ICONA DE LES FRUITESCOM CALCULAR LES RACIONSLA SÍNDRIALA SÍNDRIA I LA LITERATURALES AMANIDES, AMANIDESLES CAIXETESLES FIGUESLES GALERESLES MÚRGOLESLES NEULESLES OSTRES DEL DELTALES TARONJESLES MANDARINESEL TRATADO DE GLOTONERÍAUN STAGE A PARÍSLA TÒFONALA LLAUNA DE CONSERVAFÍSICA I QUIMICA ILES ANGULESELS CRUSTACISLES GAROTES (O GAROINES) ELS TORRONS (JORDI NOGUERA)EL BACALLÀEL MUSEU DEL CÀNTIR D'ARGENTONAPATATES BRAVES, UN TREBALL DE CAMPEL MUSEU DE LA CONFITURAEL SEITÓ, EL ‘BOQUERÓ’ I L’ANXOVARAMENL'ÀNEC (ANDRÉ BONNAURE)EL TOMÀQUET\nA la Xina es cultiven les taronges des de fa milers d'anys, i d'allà es van anar escampant per totes les zones càlides d'Àsia. Les taronges amargues van arribar a Europa a través de la ruta de la seda, i tot i que els grecs ja les coneixien, van ser els àrabs els que van estendre el seu cultiu. Al segle XV, els comerciants portuguesos van portar de l'Índia les varietats dolces, que van substituir ràpidament les amargues, les quals fins llavors es cultivaven al sud d'Europa. A partir de llavors, les taronges van passar a ser habituals en la dieta dels països mediterranis. Una de les utilitats d'aquests cítrics era la prevenció de l'escorbut, gràcies a la seva vitamina C, cosa que va fer que mariners espanyols, portuguesos i àrabs plantessin taronges en les seves rutes comercials. Fins i tot Colom, en el seu segon viatge, va portar llavors de taronja i llimona, que es van plantar al Carib i Haití.\nActualment, podríem dir que hi ha tres grans grups de taronges dolces al món:\nLes Navel, que van néixer gràcies a una mutació que succeïda al Brasil l'any 1820. A la base del fruit creix una altra taronja, molt petita, que li dóna un aspecte de melic (navel en anglès). Aquestes varietats tenen la pell gruixuda, són fàcils de pelar i gairebé no tenen llavors. Hi ha varietats molt populars com la Washigton, que és una de les més antigues, la Navelina i la Newhall, que són varietats primerenques, i la Navel Late que és tardana.\nLes taronges llises i blanques, que tenen una forma més axatada, produeixen molt suc, i algunes tenen llavors. En aquest grup trobem varietats com la Salustiana, amb una gran quantitat de suc, la València, que és una de les més consumides al nostre país, la València Late, una varietat tardana de l'anterior, i la Pera, amb la pell fina i un toc amarg.\nLes Sanguines, amb característiques semblants a les llises i conegudes per la seva pigmentació vermella a la polpa i a la pell. El seu sabor té matisos de cirera o gerds. Les varietats més conegudes són la Doble Fina, que és la més antiga i coneguda, la Moro, que és molt primerenca, i la Sanguinelli, entre d'altres.\nA Catalunya tenim les fantàstiques taronges i mandarines de Xerta. Aquesta població produeix cítrics des del segle XVII, amb una qualitat immillorable i un gran equilibri entre la dolçor i l'acidesa. Les taronges han de ser sucoses i dolces, però també han de tenir un punt d'acidesa; si no el tenen, els falta aquella guspira d'alegria i les trobem insulses. Això passa sovint amb les produccions dels països molt càlids. A Xerta, però, la combinació del pH del terreny, amb un clima adequat i l'abundància d'aigua, fa que puguem gaudir d'unes taronges i unes mandarines extraordinàries.\nA la cuina, a més de macedònies, pastissos, flams, melmelades i gelats, també és molt interessant utilitzar les taronges en amanides, amb llegums i en plats més complexos acompanyant carns de sabor intens. Sense anar més lluny, l'ànec a la taronja podríem dir que ja ha aconseguit la categoria de "clàssic" de la nostra cuina.


Eivissa Editions a Edicions aïllades oferim tres novetats editorials\nPer a aquest mes d'abril, a Edicions aïllades oferim tres novetats editorials en català, en edició impresa, en la línia d'anys anteriors i que augmenten el nostre fons editorial. A més, hem realitzat dues noves edicions.\nD'una banda, a la nova col·lecció de traducció AccentObert ', dirigida per Nora Albert, hem inclòs un títol de la poeta, assagista i narradora italiana Antonella Anedda: Residenze Invernali / Residències Hivernals. Un treball traduït per la mateixa Nora Albert de Anedda, reconeguda autora i doctora honoris causa per la universitat de la Sorbona.\nUna altra novetat és l'edició d'el tercer volum de la sèrie AGUA VIVA! Que recorre els pous, les fonts i les vens del municipi de Santa Eulària des Riu. En aquesta ocasió dedicada a Santa Gertrudis de Fruitera. Amb textos en glosa de Josep Joan i Marí, Pep Xomeu i imatges de Ramon Mayol.\nTambé hem publicat el segon volum dels relats gjuanyadors del II Concurs literari de Cultura Clàssica Joana Maria Pol i Fiol que convoca la Comissió de biblioteca de l’IES Santa Maria d’Eivissa.\nUna de les reedicions que presentem aquest mes d'abril correspon a l'poemari de Marià Torres, Terra endins, mar enllà. Un recopilatori escrit entre els anys 2015 i 2017 d’aquest professor, catedràtic de llengua i Literatura Catalana i doctor en Filologia Catalana.\nL'altra reedició d'Edicions Aïllades és la de La figa Fràgil…1. El primer volum de la col·lecció ObScena de literatura eròtica. Un poemari de Toni Roca que es va esgotar als pocs dies de la seva publicació i que, animats per la demanda creixent, hem decidit reeditar.\nEdicions Aïllades, Eivissa, llibres, novetasts editorials\nIBIZA EDITIONS PRESENTA NOVETATS


Brijwasi Lands Inn Mathura Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDelhi Masani By-Pass, Link Road,Saraswati Kund, Om Nagar Colony, Mathura, Índia, 281003 - Veure al mapa\nBarri Om Nagar Colony Garravkendra Mathura Mathura Mathura Mathura Mathura Om Nagar Colony Mathura Mathura\nBen posicionat a Om Nagar Colony, Brijwasi Lands Inn és un lloc ideal d'inici d'excursions a Mathura. Amb aquesta situació a només 3.5 Km del centre de la ciutat i a 150.5 Km de l'aeroport, aquest hotel de 3-estrelles atreu nombrosos viatgers cada any. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Gita Mandir Temple, Gokulnanda Temple, Raja Bharatpur's Palace són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nBrijwasi Lands Inn ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids.\nEls clients poden triar d'entre 32 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Brijwasi Lands Inn.\nTots els tipus de viatgers (32) Parelles (12) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (15) Famílies amb infants grans (1) Grups (2)


Serà el Regne unit open al 2020? – Iniciativa Barcelona Open Data\nHomeUncategorizedSerà el Regne unit open al 2020?\njuliol 9, 2016 Lourdes Muñoz Uncategorized Comentaris tancats a Serà el Regne unit open al 2020?\nLa recent decisió dels britànics sobre sortir de la UE introdueix un munt d’incerteses. Una d’elles, i estic bastant segur que no va a estar al centre de les discussions, és sobre obrir els resultats de la seva investigació. És una decisió valenta del programa de recerca de la UE per obligar cada entitat que utilitza els seus fons públics d’investigació i desenvolupament a obrir l’accés als seus resultats i publicar com dades obertes com les dades subjacents.\nÉs cert que el Regne Unit és, possiblement, un dels líders del moviment open a tot el món, però ara ningú els obligarà a adoptar aquesta mesura i em temo que estarà bastant ocupat amb altres assumptes “menors” sobre sortir de la UE.\nNo obstant això, la UE ha de enfrontar-se a un desafiament. Els 80.000 € M (pressupost actual del programa Horizon 2020 R + D) produiran una gran quantitat de dades, fins i tot més enllà dels que ja, naturalment, estan emergint dels projectes i que alliberen voluntàriament.\n(font Opendatainception.io )\nCom anem a utilitzar tantes dades? I el més important, com anem a estandarditzar aquestes dades per tal que siguin fàcilment disponibles per a la creació de nou coneixement i tinguin impacte social i econòmic? Quines seran efectivament reutilitzable?\nActualment el portal paneuropeu de dades obertes afegeix més d’un quart de milió de conjunts de dades. Ells estan lluitant per interconnectar les 61 fonts de dades. Llevat que ens enfrontem ara, estarem malgastant els nostres esforços per canviar la societat. És cert que la recent norma DCAT 1.1 està ajudant a “mostrar” les seves dades i posar-los a disposició d’una manera integral, però això no vol dir que les dades s’interconnectin fàcilment. Les iniciatives de GeoDCAT i StatDCAT estan en bon camí, però em temo que necessitem molt més que això.\nCom la meva petita contribució m’agradaria veure una conferència entre els repositoris de dades obertes a tot el món per impulsar aquest tipus de normalització, encara que sigui com a esborrany mentre que els organismes de normalització estiguin fent la seva feina (bastant lent per a les necessitats d’aquest mercat) . Necessitem una prenormalizacion ràpida per dur a terme aquests temes que necessiten ser discutits. Potser en la propera conferència mundial de dades obertes a celebrar a Madrid el 6 i 7 d’octubre podria ser el lloc adequat per posar en marxa aquesta iniciativa. En les iniciatives a nivell local com ‘Iniciativa de Barcelona Open Data‘ ja estem començant a fer la nostra part.\nCo-fundador Iniciativa Barcelona Open Data