[Article] Ajornen el judici per contaminació contra COVIT | Aigua és Vida\nA principis del mes de desembre de l’any 2000, les anàlisis realitzades a l’aigua subministrada a la població de Torelló van detectar la presència de tricloretilè i percloretilè, dos compostos tòxics i cancerígens, en concentracions superiors a les màximes permissibles. Poc després, foren trobats els dissolvents contaminants, al pou de captació d’aigua potable de la zona esportiva, i foren descoberts en grans concentracions en els pous de dues empreses del polígon Puigbacó: Covit, SA i VEM de Tapas Metálicas, SA, que utilitzaven aquests dissolvents en els seus processos industrials.\nAmbdues empreses van ser denunciades davant dels tribunals per l’Ajuntament de Torelló i l’Agència Catalana de l’Aigua, així com pel Grup de Defensa del Ter.\nEn un procés que podríem qualificar d’indignant, i que deixa en evidència l’ínfima qualitat de la justícia del país, aquest atemptat contra el medi ambient i contra la salut pública encara no ha entrat a judici, quinze llargs anys després dels fets.\nLa contractació per part de les empreses d’un influent bufet d’advocats de Madrid, en mans d’ex-jutges de l’Audiència Nacional, ha suposat un rosari de recursos i reclamacions que han aconseguit l’eternització del procés i diversos intents d’arxivar la causa sense judici. Només la pressió del Grup de Defensa de Ter farà que quinze anys més tard aquest cas potser arribi a ser jutjat.\nL’Audiència Provincial de Barcelona, que porta el cas, va fixar el judici per aquest juliol. Altre cop, però, la defensa ha sol·licitat -i aconseguit- un nou ajornament fins al desembre.\nÉs bo aclarir que com a conseqüència d’aquest judici no perilla cap lloc de treball, ja que la responsabilitat (civil i penal) recau en els dirigents de l’empresa d’aleshores, l’any 2000. Des de llavors la propietat i la gestió de l’empresa han canviat de mans, ja que ara pertany a un fons d’inversió. Els acusats són tres exdirigents de les empreses. Cal esmentar que l’antic director i principal acusat va morir anys ha.\nEl que sí que hi ha en joc és que:\n“Atemptar contra la salut pública no pot quedar impune”.\nDurant els anys 2000 i 2001 està provat que a les aixetes de les cases de Torelló es va detectar la presència de tri i percloretilè, fins a superar el límit legal permès per a la salut i es va procedir a la clausura del pou de la zona esportiva.\n“Volem recuperar l’aigua de Torelló”.\nDes d’aleshores els anys de sequera han estat un calvari per a l’aprovisionament d’aigua a Torelló, amb dos dels seus tres pous contaminats a causa del percloretilè.\n“Ens hem empobrit”.\nDurant aquests anys s’ha intentat, en va, de descontaminar l’aqüífer, amb costos públics. En els seus escrits d’acusació, l’Agència Catalana de l’Aigua i l’Ajuntament reclamen més d’un milió d’euros per aquests conceptes, en una estimació de costos feta, al nostre entendre, molt per sota de les despeses reals.\nAquesta situació ha derivat en la necessitat d’assegurar les fonts d’aprovisionament i ha estat un dels justificants de la construcció d’una nova potabilizadora que capta aigua del Ter. Precisament, el consorci Aigües d’Osona (Consell Comarcal d’Osona més iniciativa privada) acaba de fer públic que la nova planta potabilitzadora d’Osona nord, situada a Torelló, ja està llesta per entrar en funcionament, amb uns costos de pràcticament 9 milions d’euros. Costos que han estat assumits per diferents estaments de l’administració, o sia, en darrera instància pels ciutadans, inclosos en el preu de l’aigua.\nEls fets presumptament provocats per Covit, SA i VEM de Tapas Metálicas, SA representen l’exemple clar d’empreses que no internalitzen tots els costos. Una vegada més els costos mediambientals d’una activitat lucrativa privada són carregats al diner públic.\nSergi Solà i Jesús Soler\nLa PDE insta les institucions de l'Ebre a defensar els cabals del riu


Notícies - La Festa Major de la Floresta oferirà una cinquantena d'activitats del 13 al 22 de juliol\nEls pregoners d'enguany a la festa grossa del districte són els Capgrossos de la Floresta\nDetall del cartell de la Festa Major / Foto: Senglar Cultural\nLa Floresta viurà entre el 13 i el 22 de juliol prop d'una cinquantena d'activitats en el marc de la Festa Major del districte. La programació, que inclou concerts, espectacles, activitats esportives, gastronòmiques, culturals i lúdiques, s'encetarà divendres de la setmana que ve amb el pregó, a càrrec dels Capgrossos de la Floresta. La festa està organitzada per l'associació Senglar Cultural i per la Comissió de Cultura del consell de barri de la Floresta.\nLa membre del Senglar Cultural Conxi Romera ha assegurat que estan 'molt contents' amb els pregoners d'aquest any i ha afegit que esperen molts nouvinguts i que per aquest motiu no hi ha gaire novetats.\nEls Capgrossos és un projecte que va sortir dels pressupostos participatius i estem molt contents que siguin els pregoners. Per la resta no hi ha gaire novetats, com que per fi hi ha molta gent nova no hem volgut modificar la festa.\nEl disseny del cartell ha anat a càrrec de Mònica Soto Sánchez i el del programa l'ha fet Maria Gallego.\nPrincipals cites de la Festa Major de la Floresta\n19:00 - Pregó de Festa Major, a càrrec dels Capgrossos de la Floresta al parc de les Dones (davant del centre sociosanitari).\n9:00 - 5es Olimpíades Bandarres (joc de colles) i dinar popular a les pistes poliesportives.\n16:00 - Jornada de grafitis de temàtica feminista al parc de les Dones (davant del centre sociosanitari).\n18:00 - Urban Dance al parc de les Dones (davant del Centre Sociosanitari).\n0:00 - Concert de Dani Pulmón amb la col·laboració de Gloria Cavallé a la dansa oriental i tribal a la plaça de Miquel Ros.\n9:00 - 35a Cursa de la Floresta, organitzada pel Club Excursionista Independent i amb sortida des del pàrquing de l'escola la Floresta.\n10:30 - Torneig 3x3 de futbol sala per a totes les edats, al pavelló esportiu.\n21:30 - Teatre La Global al Casino de la Floresta.\nDe 20:30 a 0:00 - Actuacions de Yo y Miss Loopita, Claquesclaqué i Monk a la plaça de Josep Playà.\n19:00 - 7è Cercatasques Florestà amb Banda Patilla, amb arrencada i venda de tiquets des de 30 minuts abans des del centre sociosanitari.\n23:00 - Nit Jove de la Floresta amb La Mulata i DJ Rambla a les pistes poliesportives.\n11:00 - Reciclijoc: taller lúdics amb materials reciclats per a nens i nenes a les pistes poliesportives.\n14:00 - 26a Trobada de Paelleres i Paellers a les pistes poliesportives, seguides de ballaruca per tothom amenitzada per Sandrine i Conxi.\n18:30 - Baixada d'Andròmines de la Floresta des de l'avinguda de la Verge de Montserrat i la baixada de Can Llobet.\n23:00 - Concert de Festa Major amb la Golden Beat i DJ Horacio a les pistes poliesportives.\n12:00 - Sardanes amb la Cobla Principal de Cassà amb coca i cava per tothom a la parròquia Nostra Senyora de Montserrat.\n12:00 - Festa de l'escuma a càrrec de Marc Oriol a les pistes poliesportives.\n20:00 - Concert de Tarantination a les pistes poliesportives.\n22:00 Havaneres amb Els Cremats i rom cremat per a tothom a les pistes poliesportives.


El parc dels Pinetons acull diumenge vinent una Jugatecambiental dedicada a les flors — Ajuntament de Ripollet\n/ El parc dels Pinetons acull diumenge vinent una Jugatecambiental dedicada a les flors\nEl parc dels Pinetons acull diumenge vinent una Jugatecambiental dedicada a les flors Es tracta de l'activitat "Explosió de flors!", un cicle amb quatre cites a diferents parcs de l'Àrea Metropolitana. El pròxim diumenge, 27 de març, el cicle aterrarà al parc dels Pinetons de Ripollet. https://www.ripollet.cat/actualitat/noticies/el-parc-dels-pinetons-acull-diumenge-vinent-una-jugatecambiental-dedicada-a-les-flors https://www.ripollet.cat/actualitat/noticies/el-parc-dels-pinetons-acull-diumenge-vinent-una-jugatecambiental-dedicada-a-les-flors/@@images/image/preview\nEl parc dels Pinetons acull diumenge vinent una Jugatecambiental dedicada a les flors\nEs tracta de l'activitat "Explosió de flors!", un cicle amb quatre cites a diferents parcs de l'Àrea Metropolitana. El pròxim diumenge, 27 de març, el cicle aterrarà al parc dels Pinetons de Ripollet.\nLa Jugatecambiental que organitza l'Àrea Metropolitana (AMB) al parc dels Pinetons es prepara per a una cita ben especial aquest pròxim diumenge, 27 de març. El parc ripolletenc acollirà l'activitat "Explosió de flors!", un cicle dedicat a l'observació de la diversitat de flors que es poden trobar en els prats florits dels diversos parcs metropolitans. A l'activitat es realitzarà un cens florístic, és a dir de les flors que hi ha, per registrar quines són les espècies més freqüents.\nAquesta primavera, s'han programat quatre sessions entre març i abril a diferents parcs metropolitans, i l'activitat aterra al parc dels Pinetons aquest 27 de març. És gratuïta però amb places limitades. L'activitat pertany al 16è cicle d'activitats als parcs, platges i rius metropolitans.\nAmb el cicle "Explosió de flors!", l'AMB vol reivindicar aquests parcs com a reserves de la biodiversitat i, al mateix temps, explicar la seva gestió respectuosa amb els cicles biològics. També servirà per descobrir l'observatori metropolità de papallones, un projecte de ciència ciutadana amb la participació de voluntaris que està duent a terme, des de fa 4 anys, un cens d'espècies de papallones en punts de mostreig, que se situen precisament en aquests prats de parcs i platges metropolitans. El cens florístic que es realitza amb l'activitat "Explosió de flors!" pot ser molt interessant de cara a l'observatori metropolità de papallones.\nPodeu trobar informació sobre les activitats de l’AMB en aquest enllaç.


Pañella “Les imputacions del Castor haurien de fer revisar el pagament de la indemnització” – Compromís\nEl diputat per Castelló de Compromís, Josep Maria Pañella, s’ha felicitat “per la imputació a una sèrie de persones, per part del jutjat de Vinaròs, per les seues encara presumptes responsabilitats en relació amb la instal.lació i posada en funcionament de la planta Castor a Vinaròs. Recordem que Compromís va demanar des del primer moment que se li presentara a Escal una querella per prevaricació. I és que ha de quedar clar que cap persona, per càrrec elevat que ocupe o importància que tinga dins de cap empresa, pot jugar impunement amb la salut i la seguretat de la ciutadania, com va passar en aquest cas amb el tema dels terratrèmols”\nPañella ha declarat que “esperem que aquestes imputacions i la instrucció corresponent del cas puga ajudar a fer marxa enrere en la decisió presa pel govern espanyol, massa precipitada segons la nostra opinió, de pagar immediatament a la concessionària Esgal els milions que aquesta exigia en concepte de compensació pel tancament, i que la llosa d’aquest pagament no haja de recaure durant tant llarg període de temps sobre les esquenes de la ciutadania. I demanem que se li impose a Escal una fiança per garantir el retorn, si així es determina, dels 1.350 milions que se li van pagar”.\nEl diputat de Compromís ha afirmat que “algunes de les persones presumptament imputades ocupaven alts càrrecs de l’administració durant l’etapa socialista de Zapatero, i pensem que per tant aquesta formació no pot limitar-se a mirar cap a un altre costat, com si la cosa no anara amb ells. I que també des del PP hauran d’explicar, i molt, tota la gestió que van dur a terme sobre el tema del Castor des del moment que van assumir el govern fins que es van veure obligats a ordenar el tancament perquè la situació sísmica era ja insostenible”.


Arxius de Challenge - Página 5 de 5 - Ceeb\n49 archives found in "Challenge"\nInicio / Deporte y Familia / Archive by category "Challenge" ( Page 5)\nPor comunicación Atletismo, Desafío, Desafío, Deportes Individuales2 años hace6\nL’Eixample rebrà el 9è Cros de la Challenge diumenge, 17 de febrer. Centenars d’atletes de totes les categories escolars participaran en aquesta nova edició del CEEB. Se celebrarà, com cada any, al Parc Joan Miró de Barcelona. Comptarà amb el suport del CEM Joan Miró i tant[...]\nPor comunicación Atletismo, Desafío, Desafío, Deportes Individuales2 años hace5\nLa Final Nacional i el Cros Ciutat de Reus han aparegut sobre l’horitzó! Celebrades les 3 primeres curses de la Challenge del CEEB, els 25 primers classificats de cada categoria i sexe hi poden participar! Se celebrarà a Reus (Baix Camp) el diumenge, 10 de març. La jornada, organitzada per[...]\nMás de medio millar de deportistas en el XVI Cros de Les Corts\nPor comunicación Atletismo, Desafío, Desafío, Deporte y Familia, Deportes Individuales2 años hace5\nDiumenge passat va ser la data definitiva del Cros de Les Corts. La XVI jornada atlètica d’aquest districte es va celebrar al Parc de la Maternitat. Van participar més de mig miler de nens, nenes i joves acompanyats dels seus respectius familiars. La cursa, que va tornar a generar un bon[...]\nEl CEEB ha fixat nova data per celebrar el XIV Cros de Les Corts. Tots els atletes que no van poder participar a conseqüència de la pluja, ho podran fer aquest diumenge, 27 de gener. Se celebrarà al Parc de la Maternitat a partir de les 10.00 h. Us esperem a totes i a tots per iniciar la tercera[...]\nTT Fotos seguirá cubriendo los deportes de la CEEB durante tres años\nPor comunicación Atletismo, Desafío, Danza, Deporte y Familia, Deportes Individuales, Gimnasia Artística, Gimnasia Estética, Gimnasia Rítmica, Judo, natación, Natación Artística, Patinaje Artístico, Trampolín2 años hace6\nEl CEEB ha renovat el seu conveni amb TT Fotos de cara als pròxims tres anys. El director de l’entitat, Tomas Tyrpekl, s’ha reunit amb el vicepresident esportiu d’El Consell, Jordi Gallardet, al CEM La Mar Bella. Gràcies a aquesta renovació, l’equip de fotògrafs de TT[...]\nEl cros més antic de la Challenge se celebra el pròxim diumenge, 20 de gener, a Les Corts. El CEEB desenvoluparà un seguit de curses orientades a totes les categories i nivells escolars a la ubicació original d’aquest cros: el Parc de la Maternitat. Es preveu la participació de centenars[...]\nPor comunicación Desafío, Deporte y Familia, Deportes Individuales2 años hace2\nAl voltant de 600 atletes de totes les categories escolars van estrenar la Challenge d’enguany al CEM La Mar Bella. El primer cros, una tradició amb més de 15 anys a l’esquena, és el de Sant Martí. Es va celebrar diumenge, 18 de novembre, dins i fora la instal·lació. El clima no[...]\nPor comunicación Atletismo, Desafío, Desafío, Deporte y Familia, Deportes Individuales3 años hace0\nLa Suma’t és sinònim de final de temporada… però també d’alegria amb la família, esport i esperit lúdic i disfresses! El diumenge, 27 de maig, l’última cursa de la Challenge d’enguany va tornar a celebrar-se al Parc del Clot i va comptar, en aquesta ocasió, amb més de 500[...]\nDiumenge, 27 de maig, torna, a partir de les 10.00 h. al Parc del Clot, la festa que posarà fi a la temporada atlètica: la cursa Suma’t! La Challenge de cros escolar de la ciutat, que ja compleix 13 anys de vida, finalitzarà el curs 2017-2018 amb una jornada d’allò més divertida. Llegir[...]


Hospitals en Iquique (Ciutat) - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Iquique - Tarapacá - Xile - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Xile › Tarapacá › Iquique › Hospitals en iquique (ciutat)\nHospitals en iquique (ciutat) Iquique > Tarapacá > Xile\nHospitals en Iquique (Ciutat) recomanades:\nSi sou usuari del servei d'informació que ofereix Hospitalsworldguide a Hospitals en Iquique (Ciutat), ajudeu-nos a mantenir aquesta guia útil per a les persones. L'únic que demanem és que, en cas de trobar algun error en el registre d'un hospital, feu-nos-ho saber perquè puguem corregir i continuar mantenint la qualitat d'aquest lloc web. Moltes gràcies!.\nQualsevol manifestació d'alguna cosa estranya pot ser l'anunci d'una malaltia, que pot ser banal o greu. Si està preocupat i necessita consultar un metge, cerca aquí en aquest directori d'hospitals Xile, aquests Hospitals en Iquique (Ciutat) que són més propers a vostè.\nEls 227499 habitants de Iquique (Ciutat) tenen un hospital de referència sempre a prop de la seva ubicació. El que passa és que moltes vegades un no pot estar content amb l'atenció mèdica rebuda al seu hospital i decideix buscar un altre. Aquí, en aquesta llista de Hospitals en Iquique (Ciutat) trobareu l'hospital que busqueu amb el seu número de telèfon i adreça.\nHospitals en Iquique (Ciutat) per categoria\nSi necessiteu anar a l'hospital per consultar amb especialistes, imatges de diagnòstic o qualsevol procediment relacionat amb problemes de salut, aquí veureu una llista amb tots els hospitals públics de Iquique (Xile)\nComençar un tractament o una teràpia a llarg termini en un hospital privat Iquique (Xile) pot costar molt més del que puguis imaginar. Per això, és bo que informeu amb antelació sobre el cost total d'aquesta. Trobeu aquí una llista de tots els centres hospitalaris d'aquesta regió i informeu-vos a si mateix\nMostrant 2 Hospitals en Iquique (Ciutat)\nMés destacats Hospitals en Iquique (Ciutat)\nLlistat de hospitals pròxims a Iquique


» CULTURA SANTERA\tA+\nCULTURA SANTERA Subscripció a aquest canal RSS Subscripció a aquest canal RSS DSI Robafaves\tdijous, 21 de juliol de 2011 17:07\tPublicat a\nData de naixement: Des del Segle XVII\nActes on apareix: La Crida, Nit Boja, Postal de Gegants, Anada a Ofici, La Passada, anada a la residència, No n'hi ha Prou!, Anem a tancar.\nMúsics: Els flabiolaires\nCuriositats: El nom de Robafaves ve d’una divertida llegenda que explica que una vegada els seus portadors van fer servir les faldilles de la figura per robar unes faves\tLlegiu-ne més...\tDSI Geganta\tdijous, 21 de juliol de 2011 16:09\tPublicat a\nActes on apareixen: La Crida, Nit Boja, Postal de Gegants, Anada a Ofici, La Passada, anada a la residència, No n'hi ha Prou!, Anem a tancar.\nCuriositats: Un detall de la capa verda de la Geganta va ser la icona protagonista del cartell del 2009, obra de Mónica Vilert.\tLlegiu-ne més...\tDSI Toneta\tdijous, 21 de juliol de 2011 14:30\tPublicat a\nCuriositats: La Toneta és la primera gegantona filla de gegants, que hi va haver a Catalunya\tLlegiu-ne més...\tDSI Maneló\tdijous, 21 de juliol de 2011 14:11\tPublicat a\nCuriositats: En Maneló forma part de la família Robafaves des de l'any 1950, any en que aquest “príncep blau” de Terrassa es va casar amb la Toneta.\tLlegiu-ne més...\tDSI Momerota\tdijous, 21 de juliol de 2011 13:52\tPublicat a\nNom: La Momerota\nData de naixement: 1979\nActes on apareix: La Crida, Anada a Ofici, La Passada, anada a la residència, No n'hi ha Prou! Anem a tancar.\nMúsics: Gralles i tabals\nCuriositats: El cap de la Momerota i la Momeroteta van ser creats pel famós artista mataroní Boris Ruiz.\tLlegiu-ne més...\tDSI Drac\tdijous, 21 de juliol de 2011 12:41\tPublicat a\nNom: El Drac Data de naixement: 1991\nActes on apareix: La Crida, Nit Boja, Anada a Ofici, La Passada, anada a la residència, Ball de dracs, No n'hi ha Prou!, Anem a tancar.\nMúsics: Els Tabalers\nCuriositats: Aquesta figura està inspirada en un detall del casc d'en Robafaves.\tLlegiu-ne més...\tDSI Àliga\tdijous, 21 de juliol de 2011 12:13\tPublicat a\nData de naixement: Des del segle XVII, recuperada l'any 1987\nMúsics: Els Ministrils\nCuriositats: L'àliga sempre va darrere de tot a les desfilades i a la passada ja que és la comparsa que acompanya les autoritats i representa al ciutadà.\tLlegiu-ne més...\tDSI Momeroteta\tdijous, 21 de juliol de 2011 12:06\tPublicat a\nNom: La Momeroteta\nActes on apareix: La Crida, El Correguspira, Anada a Ofici, La Passada, anada a la residència, Anem a tancar.\nCuriositats: Els momeroterets i mometeretes bategen els nous membres a la bassa de Sant Josep cada 28 de juliol i passen a portar la Momerota quan es fan grans.\tLlegiu-ne més...\tDSI Diablesses\tdijous, 21 de juliol de 2011 10:52\tPublicat a\nNom: Les Diablesses\nMúsics: Tabalers do Maresme\nCuriositats: Aquesta és l'única comparsa íntegrament femenina.\tLlegiu-ne més...\tDSI Dragalió\tdijous, 21 de juliol de 2011 09:50\tPublicat a\nNom: El Dragalió\nActes on apareix: La Crida, El Correguspira, Anada a Ofici, La Passada, anada a la residència, Ball de dracs, Anem a tancar.\nCuriositats: És la comparsa més jove de la Festa Major, va néixer de l'ou fa tan sols quatre anys.\tLlegiu-ne més...\tSubscripció a aquest canal RSS Qui va composar el Bequetero?\tdimecres, 20 de juliol de 2011 12:17\tPublicat a\nEl Bequetero va ser composat l'any 1942 pel valencià Gustavo Pascual Falcó, autor també del mític pasdoble “Paquito el Chocolatero”. La peça que ha fet inmortal a aquest músic és l’arxi-famós “Paquito el Chocolatero”. Però també en va escriure d’altres molt conegudes com les marxes mores: “Navarro El Bort”, “Un moret plorant”, “No m’ho puc llevar del cap” o els pasdobles “Rafael Ronda”, “El Berebere”, “Tots menos uno”... I com no “El Bequetero”. Vídeo relacionat\nLlegiu-ne més...\tD'on ve el nom de Robafaves?\tdilluns, 18 de juliol de 2011 14:41\tPublicat a\nEncetem la secció Preguntes Santeres, amb una pregunta amb resposta. En aquesta secció anirem afegint preguntes Santeres, algunes amb resposta, altres sense, per veure què en penseu els santeros i santeres.\nD'on ve el nom de Robafaves?\nLa llegenda explica que una vegada els Gegants de Mataró van anar a ballar a Argentona. Quan tornaven, els portadors van passar pel costat d'un camp de faves i no van poder resistir la temptació de robar-ne un bon munt, fent servir la panxa del Gegant com amagatall. Llegiu-ne més...\tLES VOSTRES FOTOS DE SANTES\nSon les millors xuxes de La Riera. Tambe es una…\nEscrit per\tNatalia\tel dissabte, 23 de juliol de 2011 08:41\tSóc santera perque no hi ha un any en que…\nEscrit per\tMiriam\tel dissabte, 23 de juliol de 2011 07:58\tL'any passat el cartell alternatiu va ser per molta gent…\nEscrit per\talex\tel dimarts, 28 de juny de 2011 10:26\tQUÈ ÉS SÓC SANTER@?


Carrera Savall, Ramon Maria\nPromoguda per: Francesc Xavier Alberch i el Capítol catedralici\nL'àngel d'aram que actualment corona el campanar de la seu gironina es va instal·lar el 6 de juny de 1968 i va substituir-ne un altre de bronze (sense cap i molt deteriorat pel pas de la història i per les inclemències meteorològiques) que va crear el calderer Ramon Salvatella el 1746 i que actualment es conserva al Museu d'Història de la Ciutat.\nL'àngel, de 1'85 metres d'alçària, serveix com a penell, gira i assenyala la direcció del vent i descansa sobre la planta octogonal del campanar que fou concebut per Joan Balcells al final del segle xvi, però acabat el segle xviii.\nAquesta figura de grans ales esteses presideix el punt més alt de la ciutat amb una creu a la mà.\nMalgrat que durant segles els ciutadans de Girona s'hi han referit com un àngel, en un principi es tractava d'una altra representació de caire religiós, La fe: una figura també alada però amb els ulls embenats. Per la seva situació elevada, aquest detall va passar desapercebut. A més, cal afegir-hi que durant els setges napoleònics va perdre el cap. Per tant, el fet distintiu més evident eren les seves ales i tothom ho va associar a un àngel, les criatures protectores, els éssers divins que servien com a intermediaris entre Déu i els homes.\nPer l'espectacularitat del procés d'instal·lació, es conserven molts testimonis de l'impacte que va suposar la substitució de la figura del segle xviii per la nova de l'escultor Ramon Maria Carrera, de l'any 1968. El repujador de l'escultura fou Pere Mulleres Gudayol.\nMolt a prop de la catedral hi ha el jardí de l'Àngel, on s'hi poden veure dos àngels (un del segle xix i l'altre procedent del cementiri).


Societat Catalana de Geografia : miscel·lània : Cortès, Serra et al. (1996) : Calders, un municipi entre el pla de Bages i el Moianès : 1\nJordi Cortès, Roser Serra et al.: Calders, un municipi entre el pla de Bages i el Moianès. Calders: l’Ajuntament, 1996; 245 pp. + un mapa. Ressenya de J. Galobart :\nEl llibre que ressenyem és fruit de la col•laboració de diversos autors per posar a l'abast del lector una monografia sobre el municipi de Calders, obra de què estàvem mancats. L'equip redactor ha volgut donar una visió global de la geografia, la natura, la història, l'excursionisme i altres aspectes de la vida del seu poble. L'Ajuntament de Calders s'ha fet càrrec de l'edició. El llibre és il•lustrat amb nombroses fotografies que en fan la lectura més amena.\nEl primer capítol és dedicat a la geografia. L'autor [Jordi Cortès] fa una descripció geogràfica del terme municipal de Calders a partir de l'estructura del relleu i de la hidrologia. En un apartat d'aquest capítol es presenta un resum de la demografia i de les activitats humanes i agrícoles limitat als darrers cinquanta anys. Sobre la flora i fauna del terme, l'autor hi passa de puntetes. Cal remarcar l'apartat dedicat a la situació de Calders en el marc territorial, on l'autor fa un status quaestionis sobre la història de l'adscripció comarcal del poble de Calders.\nEls capítols següents, del dos al sis, s'ocupen de la història de Calders. Aquest és el bloc més extens i elaborat de l'obra. El capítol segon parla de la prehistòria i la història antiga. A continuació, en els capítols tercer i quart, es repassa el període que compren els segles IX-XVIII. Escrits per Roser Serra i Coma, són els més treballats de l'obra i la seva lectura posa de manifest la recerca duta a terme en els fons documentals conservats a l'Arxiu Parroquial. Cal dir que l'autora ha reeixit a fer una exposició rigorosa i alhora ben llegidora. Primer s'estudien els segles IX-XV, període en el qual el terme depenia, principalment, de la família Calders, senyora de1 castell. També es fa referència als altres senyors que tenien dominis a Calders: el monestir de Sant Benet de Bages, de Sant Daniel de Girona i de Santa Maria de l'Estany, possessions que els provenien de donacions de la família Calders. Sense oblidar les possessions de la família Viladecavalls, d'història més obscura. En un breu apartat es fa referència a la història del nom Calders.


El PP demana que Mariano Rajoy declari per videoconferència en el cas Gürtel\nEl congrés espanyol vota a favor de l'exhumació de Franco del Valle de los Caídos\tEl congrés espanyol vota a favor de l'exhumació de Franco del Valle de los Caídos\nL'advocat del PP descarta que el tribunal es traslladi al despatx oficial del president espanyol, tal com demanava l'acusació popular\nEl PP ha demanat a l’Audiència espanyola que Mariano Rajoy declari ‘a través del sistema de videoconferència’ per la trama Gürtel. Una causa on el partit està acusat com a partícip a títol lucratiu. En un text de dotze pàgines, presentat per l’advocat Jesús Santos, s’argumenta que la majoria del tribunal no va especificar en la interlocutòria les condicions de les proves testificals, quelcom que sí que va fer el magistrat Ángel Hurtado en el seu vot particular que creia la conveniència d’una declaració de Rajoy per videoconferència.\nEn el mateix redactat, l’advocat del PP mostra ‘plena disconformitat’ amb l’escrit de l’Associació d’Advocats Demòcrates per Europa (ADADE), acusació popular, que reclamava citar el president del govern espanyol com a testimoni. Quelcom que en un principi es va rebutjar, però finalment es va acceptar.\nEl PP reitera la seva voluntat perquè Rajoy declari mitjançant una pantalla i descarta totalment que els membres del tribunal es desplacin al despatx oficial del president per interrogar-lo. Una proposta que també havia suggerit l’acusació popular.


urGENT relacionar-se – Escena Poblenou\nurGENT relacionar-sePep Pujol2017-10-20T04:38:02+00:00\nArt comunitari, performance i ciència ciutadana\nEn paral·lel a l’espectacle urGENTestimar, que es celebrarà a la Plaça Prim, també es desenvoluparà l’activitat UrGENT relacionar-se. Des d’Open Systems de la Universitat de Barcelona, proposem als vianants de la Rambla de Poblenou participar en una investigació col·lectiva de ciència ciutadana. Veïns i Veïnes es posaran en relació plantejant-los diverses situacions quotidianes que els afecten col·lectivament. Plegats, matisaran i contraposaran interessos i inquietuds individuals mitjançant una tauleta digital. Les dades obtingudes ens aportaran a tots evidències i nous coneixements sobre la fortalesa del teixit social de Poblenou, en el marc de l’acció d’urGENTestimar.\nDia 22 octubre 2017\nHora 18:00 - 21:00h\nTipus ActivitatPerformance i ciència ciutadana\nEspai Rotonda Rambla del Poblenou amb carrer Doctor Trueta\nAdreça Rambla del Poblenou, 32\nRotonda Rambla Poblenou amb c/Doctor Trueta\nRambla del Poblenou 42, 08005 Barcelona


pubertat inicial i pubertat tardana\nLa pubertat primerenca o tardana\nCada nen és diferent. L’inici de la pubertat varia àmpliament d’un nen a un altre, fins i tot dels nens de la mateixa família.\nPerò el teu fill l’autoestima i la imatge corporal es poden veure afectats si la pubertat és precoç o tardana. Així doncs, podreu mirar els signes de la pubertat precoç o tardana i fer-ne el seguiment parlant amb un professional de la salut.\nEl nostre article sobre canvis físics en la pubertat té més informació sobre el que podeu esperar. També inclou informació sobre el calendari mitjà d’aquests canvis.\nEs diu que la pubertat és aviat si comença abans de vuit anys en noies o abans de nou en nois. La pubertat primerenca és molt més freqüent en les nenes que en els nois.\nEls nens que inicien la pubertat ben aviat podrien:\nretard de la parla en nens petits\nsentir-se conscient de si mateix\ntenen una imatge corporal més pobra\nés més probable que comenceu a explorar la sexualitat abans\nsemblen alts per la seva edat ben aviat, però després deixen de créixer davant dels seus companys\nser tractats per adults i altres nens com a majors del que realment.\nLes nenes que maduren primerenc poden tenir una imatge de si més baixa i taxes de depressió, ansietat i alimentació desordenada. Els nois que maduren molt d’hora tenen una autoimatge més elevada i són més populars entre els seus companys.\nCauses de la pubertat primerenca inclouen l’obesitat, la genètica familiar i, rarament, els desequilibris hormonals. Però, a la majoria dels nens, sobretot a les nenes, no es troba cap causa.\nSi observeu signes de pubertat precoç, comenceu amb una visita al vostre metge de capçalera, que pot intentar identificar la causa i fer-vos saber si el vostre fill necessita tractament.\nSi el vostre fill comença la pubertat ben d’hora, és important que tu o un altre adult adequat expliqueu què passa i respongueu a qualsevol pregunta que tingui el vostre fill. Reforceu que el vostre fill té un cos perfecte, tal com és. El vostre fill també podria estar interessat en parlar amb el conseller de l’escola o amb el vostre metge de metge.\nLa pubertat es considera tard si n'hi ha no hi ha signes de pubertat per 13 anys en les nenes i 14 en els nois. Si una noia mostra altres signes de pubertat però no ha tingut el primer període de 16 anys, també es considera tard.\nEls adolescents poden ser conscients de si mateixos o avergonyits de no estar tan desenvolupats com els seus companys. Per exemple, els estudis han trobat que els nois que inicien la pubertat tard tenen menor autoestima que els altres nois de la seva edat. Tu pots parleu amb el vostre fill sobre el seu cos i sentiments i assegureu-li que s’acosta als seus companys eventualment.\nLa pubertat tardana és generalment causada per la genètica familiar. Si vostè o altres membres de la família teniu pubertat tardana, és més probable que el vostre fill també. Els professionals de la salut podrien sentir aquest anomenat 'retard constitucional'. Aquests adolescents acostumen a estar al dia dels seus companys, que comencen a desenvolupar-se més tard.\nLa pubertat tardana també pot ser causada per problemes de l’estil de vida com una mala alimentació, trastorns alimentaris o estrès greu. Les malalties cròniques, les condicions hormonals i alguns trastorns genètics també poden causar la pubertat tardana, però aquestes són menys freqüents. Sol·liciteu assessorament a un professional de la salut si teniu dubtes sobre vosaltres o el vostre fill.\nÉs freqüent que els pares es preocupin que el desenvolupament físic del fill no sigui el mateix que altres nens. Si creieu que el vostre fill comença a la pubertat d’hora o d’hora, primer esbrineu com se sent. A continuació, realitzeu un seguiment de qualsevol incidència si us plau sol·licitant assessorament d’un metge de capçalera o d’un professional de la salut.


Obriu-me els llavis, Senyor | Pregaria.cat\nPer DavidG a dv., 04/12/2020 - 08:21\n“Obreu-me els llavis, Senyor, i proclamaré la vostra lloança”.\nAmb aquest verset del salm 50 s’inicia el curs de tota la pregària del dia per aquell que segueix la litúrgia de les hores. Abans que els nostres llavis s’obrin a la lloança del Senyor caldrà, però, que lloem al Senyor amb les orelles, amb els peus i amb les mans.\nEn efecte, l’home és creat per lloar el Senyor amb tota la vida, com diu Sant Ignasi de Loiola a l’inici dels Exercicis espirituals. Aquesta és una gràcia que el Senyor concedeix a qui li ho demana perquè ha descobert quin és el sentit últim de cada hora i de tots els seus dies i anys: viure en l’agraïment per tant de bé rebut.\nEn primer lloc, demano que se m’obrin les orelles. Amb les orelles escolto la seva Paraula. No sols la que passa de ser llegida a llegir-me cada vegada que es proclama un fragment de l’Escriptura. Em cal escoltar també el meu nom tal com el pronuncia el Senyor. Si paro bé l’oïda, entendré el molt que soc estimat i l’encàrrec que se m’encomana en donar-me la vida.\nEn segon lloc, demano que els meus peus siguin promptes a emprendre el camí. En caminar surto de la meva comoditat i m’arrisco en el desplaçament que em porta al servei. Els peus em fan sortir de la meva instal·lació i assajar la millor resposta a l’amor rebut. Pot ser que caigui, però qui mou els meus peus també estén les seves mans per redreçar-los, em fa aprendre de la caiguda i m’encoratja a continuar en el Camí, que és Ell mateix.\nEn tercer lloc, demano que el Senyor m’obri les mans. Elles duen a terme la bondat que el Senyor m’inspira. Obrir les mans és mostrar-me vulnerable, necessitat. I a l’hora, les mans fràgilment obertes refermen les d’un altre que altrament no gosaria sortir de la seva por. Unes mans obertes són l’expressió que acompanya les paraules del ressuscitat: “no tingueu por”.\nAleshores, sí. Amb les oïdes obertes, els peus en moviment i les mans esteses, “obriu-me els llavis, Senyor, i proclamaré la vostra lloança”.\nprincipi i fonament


RallyClassics | Pàgina Oficial de RallyClassics.org – Inscripcions obertes per a les Porsche Classic Series i MotoClassic Series a Alcarràs\nEns espera un any apassionant, amb un calendari de 5 cites per a les MotoClassic Series i 6 a les Porsche Classic Series.\nLes inscripcions ja estan obertes, amb descomptes especials per a joves i per a aquells que vulguin disputar la temporada completa.\nFes click aquí per a inscriure’t a les Porsche Classic Series d’Alcarràs.\nFes click aquí per a inscriure’t a les MotoClassic Series d’Alcarràs.\nEls nostres certàmens de Regularitat en circuit tornaran a l’activitat el dissabte 10 d’abril al Circuit d’Alcarràs per a iniciar la temporada esportiva de 2021.\nAquesta serà la primera de les cinc cites previstes per a les motos i de les sis previstes per als cotxes, que faran una sortida addicional al Circuito de Jarama el mes de juliol.\nEn el calendari, a més de la visita a Navarra amb motiu del primer Navarra Classic Festival, no faltaran les habituals proves als quatre circuits catalans, incloent la Gran Final del Circuit de Barcelona-Catalunya a l’octubre.\nCalendari Porsche Classic Series 2021 i MotoClassic Series 2021\nDescomptes especials per prova i per temporada\n30€ de descompte en la inscripció a una prova per als equips amb 1 o 2 pilots Junior (menors de 35 anys), per als socis del Porsche Club España, o per a clients de Centro Porsche Barcelona, Madrid Norte o Madrid Oeste.\nPreu especial per a participants que realitzin el pagament de la temporada completa de manera anticipada. S’ha de contactar amb rallyclassics@rallyclassics.org.\n30€ de descompte en la inscripció a una prova per als pilots Júnior (menors de 40 anys).\nHaz click aquí para leer el Reglamento de las Porsche Classic Series.


L'equip municipal de Govern planteja la unió de la gestió fallera per a Borriana\nL’equip municipal de Govern planteja la unió de la gestió fallera per a Borriana\nL'equip municipal de govern proposa en el Ple una esmena a la totalitat a la moció sobre la gestió de la festa fallera per a introduir la figura de la Federació de Falles seguint el camí de la normativa.\nL’equip municipal de govern proposa en el Ple una esmena a la totalitat a la moció sobre la gestió de la festa fallera, presentada pel PP, en la qual planteja la confecció de la Junta Local Fallera per a l’exercici de 2020/21, seguint la normativa vigent i la posterior organització de la gestió. Segons han explicat el portaveu de Compromís, Vicent Granel, i la regidora de Festes i presidenta de la Junta Local Fallera, Lluïsa Monferrer.\nA més, la proposta inclou la creació d’una comissió per a continuar amb el treball de caràcter jurídic o normatiu per a introduir la figura de la Federació de Falles en la normativa del Consell Sectorial Junta Local Fallera amb l’assessorament dels tècnics municipals.\nAmb el resultat i les conclusions d’este treball previ i abans de finalitzar l’exercici faller 2020-21, han assenyalat Granel i Monferrer, s’aprovarà la nova normativa del Consell Sectorial Junta Local Fallera.\nAmbdós representants han coincidit a assenyalar que l’actual context faller comporta que la normativa i el funcionament del Consell Sectorial Junta Local Fallera vigent “haja de ser modificat, tant per la necessitat d’introduir-hi la figura de la Federació de Falles, com per l’actualització del funcionament de la festa fallera a Borriana”.\nEn este context, la regidora socialista ha manifestat que la proposta del govern municipal és “una fita que marcarà la unitat de la gestió fallera” i suposa una “continuïtat a la labor que es realitza des de la regidoria i que continuarà marcant la línia de treball conjunt amb la Federació de Falles per a aconseguir l’esmentada unió”.\nSobre este tema, Granel ha destacat que s’ha arribat a un consens per a “poder fer passos dirigits a actualitzar la gestió fallera a Borriana. Hi ha terminis i treball per fer, i pensem que és una proposta molt treballada perquè tot el sector de les falles vaja a una en una nova manera de gestionar la festa fallera”.\nPer al portaveu de Compromís, la festa fallera “és un motor social i econòmic molt important a la nostra ciutat i, consegüentment, ha de tindre la representativitat que li correspon” i ha afegit que es tracta d’un consens al qual espera que arriben totes les forces polítiques, ja que “són propostes consultades i treballades amb el món faller”. Finalment ha agraït a tots els partits la seua implicació en “un pas tan important per a la festa fallera a Borriana”.


Holiday home Raketvejen 33 Ulfborg Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nConvenientment situat a Ohuse, Holiday home Raketvejen 33 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday home Raketvejen 33 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix s'admeten animals de companyia per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Holiday home Raketvejen 33 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Ohuse.


Comprèn els dies 25 i 26 de juliol. La Crida de la Festa Major del 25 a les 8 de la tarda és l’acte d’inici oficial de la festa. Totes les comparses institucionals i la Banda de l’Agrupació Musical del Maresme han iniciat, un quart d’hora abans i al so d’un volador, el seu camí Cap a la Crida des de diversos punts del centre històric de la ciutat. Tots es troben i es van situant davant el balcó de la Casa Gran per escoltar el pregó de l’alcalde, que convida els ciutadans a participar de la festa. Es produeixen els primers balls i dormides de les figures, i se senten els primers crits de ‘No n’hi ha prou’ per part de la mainada cada vegada que en Robafaves acaba el seu ball i sembla que s’ajeu per entrar a l’Ajuntament. El gegant torna a ballar una i una altra vegada per satisfer les peticions dels petits.\nLa Nit Boja del 25 és la més especial de la Festa Major. Està formada per quatre actes encadenats sorgits a partir de 1983: el Desvetllament bellugós i la Convidada de la Família Robafaves, l’Escapada a negra nit, la Pujada tabalada i la Ruixada. El Desvetllament Bellugós: els Gegants, a 2/4 de 12 de la nit, surten de l’Ajuntament i baixen La Riera fins a la plaça de Santa Anna, on conviden els ciutadans a vi i galetes. Durant una hora els Gegants són a la plaça, on també hi ha el concert d’un grup de música tradicional. Passada l’hora la Família Robafaves emprèn el camí de tornada a l’Ajuntament. Tant a la baixada com a la pujada els Gegants giravolten i ballen amb el so del pasdoble El Bequetero, que no para de tocar la Banda de l’Agrupació Musical del Maresme, mentre la gent que acompanya els Gegants compta ajupida fins a 15, i salten i coregen al so dels compassos. El Bequetero s’ha convertit en l’himne de Les Santes, omnipresent i símbol de l’alegria i l’entusiasme de la festa. Tant la baixada com la pujada dels Gegants dura exactament mitja hora i ni un minut més ni un minut menys.\nL’Escapada a Negra Nit és el correfoc més important de l’any. Les figures de foc de la ciutat, la Momerota, les Diablesses i el Drac conviden altres figures i diables de Catalunya. Just quan la Família Robafaves entra a l’Ajuntament, els que es desvetllen són les figures de foc i comença la seva escapada nocturna, ben entrada la matinada. Després del correfoc pels carrers del centre històric de la ciutat, tornen a la Casa Gran amb un final de foc espectacular a la plaça de l’Ajuntament. La Nit boja segueix. Els tabalers de les colles de foc s’agrupen de nou davant de l’Ajuntament i pugen La Riera amb la gent, a ritme de tabals. És la Pujada tabalada. En arribar al Parc Central comença la Ruixada. Diversos aspersors i sortidors van mullant la gent mentre els disjòqueis trien èxits musicals clàssics i actuals per marcar el ritme del que queda de nit, fins que surt el sol.\nDes de l’any 2012 hi ha la rèplica de la Nit Boja adaptada als infants: és la Tarda guillada, i se celebra la tarda del 26. La baixada i pujada per La Riera s’anomena De parranda!, també hi ha una Convidada de la Família Robafaves a la plaça de Santa Anna, amb un grup d’animació infantil i galetes i suc de taronja. A continuació el Correguspira, el correfoc infantil que ja se celebrava aquesta tarda del 26 de juliol, i en què la Momeroteta i el Dragalió conviden altres figures de foc infantils d’arreu de Catalunya. Foc i aigua també s’enllaçaran amb una Pujada tabaladeta per La Riera, i al mateix escenari que la nit anterior hi haurà la Ruixadeta d’aigua i música per als petits.\nTambé en aquest bloc hi trobem actes de consuetud com la Barram i repicada de campanes del 26 a les 2 del migdia, i que congrega nombrosos mataronins a la plaça de Santa Maria per escoltar durant mitja hora el tritlleig, repic i volteig de campanes, acompanyades del ritme acompassat de 25 morterets, la vigília de la festivitat de les santes patrones.


Fundició de Teatre Dada Gugu - Espectacles\nMans Balladetes és un espectacle on la pallassa Gangui ens fa viure un ventall d'accions fantàstiques plenes d'humor i màgia, amb l'ajuda de petits personatges, objectes i música en directe. Espectacle que enlluerna a grans i petits.\nGangui desenvolupa amb molta tendresa i sensibilitat, d'una manera lúdica i fantasiosa, una obra divertida, màgica i plena d'humanitat. Un espectacle interactiu per a tota la família que amb una posada en escena senzilla i delicada, connecta amb la innocència dels infants i els transporta bocabadats a un univers ple de fantasia, humor i creativitat.\nMés informació Vídeo Fotografies\nEls seus personatges: na Gertrudis Llargadura, na Pixeris i na Mandarina Cantaires, en Gallet Volador d’objectes, en Pollet Forçut i els músics. Són una explosió d’alegria que transforma carrers i places.\nCercavila ambientat en l’edat mitjana, consta de desfilada i una aturada amb demostració de les habilitats dels trobadors. L'espectacle ofereix diverses versions, adaptables a les seves necessitats. Pot variar el nombre de personatges, incloure un conte contes, tallers i com cloenda final la possibilitat d'incorporar foc i/o pirotècnia.\nEspectacle amb essència autobiogràfica, es mou en un entorn narratiu realista amb dosis de tendresa. És la vida de la Lenin. Però també la vida de tantes dones que en unmoment donat van decidir que pel fet de ser dona no estaven disposades a renunciar als seus somnis. I de com, amb tot en contra, d'una manera o altra, poden arribar a aconseguir-ho.Vanitat i Sospirs és un homenatge a elles.\nExpulsats del seu país, fa anys que roden pel món. A principis de segle arriben a Mallorca "el carro dels gitanos hongaresos". Encara en el record de molts, la seva arribada al poble per la Fira o Festes populars amb el Os ballador, la cabreta equilibrista, la bella trapecista, la dona barbuda... deixaven meravellats a grans i petits amb les seves capacitats artístiques i habilitats increïbles.\nHem volgut recuperar des del nostre esperit clown, a aquest precursors del circ contemporani, esperits lliures, alegres i de gran humanitat. Hem fet una feina d'investigació sobre el tema i per la posada en escena hem contat amb grans professionals del gremi creant un espectacle alegre i divertit per tot tipus de públic.\nMés informació Vídeo\nEspanya: (+34) 655185980\nMèxic: (+52) 3511337215


Llegats solidaris - Solidaritat Sant Joan de Déu\nEl teu llegat és una llavor d’esperança per afrontar problemes vells i nous.\nDestí dels llegats\nEl teu llegat o el teu patrimoni ens permet construir un futur amb millors oportunitats per a les persones que més ho necessiten i, per tant, un món més just per a tothom.\nContinuarem millorant l’atenció sanitària fent-la més humana, accessible i universal.\nFinançarem nous programes socials que abordin problemes no resolts o noves necessitats que sorgeixin en el futur.\nInvertirem en recerca biomèdica,en aquelles malalties que estan més descuidades o que no troben finançament.\nEstarem al costat d’aquelles persones que lluiten per tenir una vida digna.\nHe llegat en nom de Sant Joan de Déu.\n“He deixat una part de la meva herència al meu fill a la vida. Una altra part, el layman als que més ho necessiten”\nHa llegat en nom de Sant Joan de Déu.\nBeneficiari llegat – Pateix un problema de salut mental\n“Gràcies a Sant Joan de Déu he trobat comprensió, suport, seguiment emocional, ajuda mèdica i assessorament legal”\nSi vols incloure Solidaridad San Juan de Dios en el teu testament com a hereu o beneficiari d’un llegat, et recomanem que segueixis aquests passos:\nSer notificat per un notari per a la redacció del testament. Resoldrà tots els teus dubtes i et guiarà a través de detalls importants, garantint la validesa del document i que es pugui complir en la forma en què hagis establert.\nInclou a l’Orde Hospitalari Sant Joan de Déu – Província Sant Joan de Déu Espanya (CIF R2800009I) com hereu o beneficiari d’un llegat.\nAssegureu-vos que la família, la parella o algú en qui confieu tingui una còpia del testament.\nSi ho desitges, també pots informar-nos a través d’un correu electrònic a: solidaritat.obrasocial@sjd.es\no al telèfon 93 253 21 36\nGermà Joan B. Carbó\nResponsable de Herències i Llegats\nTots volem que les generacions futures visquin en un món millor que el que hem trobat. Pots contribuir incloent-hi en el teu testament a Solidari San Juan de Dios.\nDescarrega’t el nostre manual complet de llegats i llegats.\nQuines diferències hi ha entre un llegat i una herència?\nL’herència és la totalitat de propietats, drets i obligacions (inclouen deutes), que transmet als seus hereus i hereves una persona quan mor.\nUn llegat és una part d’aquesta herència, en forma de béns o drets que s’assigna a una persona física o jurídica per voluntat expressa de la persona testadora. A diferència de l’hereu, el beneficiari del llegat no respon amb el seu patrimoni de les obligacions del testador/a.\nQualsevol persona que tingui alguna propietat, en morir, deixa una herència amb independència de si ha fet, o no, un testament. Fer testament és la manera que tenim per expressar les nostres voluntats en el repartiment de la nostra herència. Si no ho fem, serà la Llei la que determini qui seran els hereus i/o hereves i com s’haurà de repartir l’herència.\nFer testament és la manera per assignar a qui deixem la nostra herència o una part d’ella. Malgrat tot, per llei existeixen hereus forçosos als que sempre els correspon una part (la legítima).\nEl testament és, doncs, el document legal que recull aquesta voluntat.\nCom puc incloure a l’Orde Hospitalari de Sant Joan de Déu en el meu testament?\nPots incloure l’Orde Hospitalari de Sant Joan de Déu en el teu testament com a hereu universal, com a cohereu junt amb altres persones físiques o jurídiques o com a beneficiari d’un llegat. Per a això, en el testament han de constar les dades de l’entitat: Orde Hospitalari de Sant Joan de Déu – Província Sant Joan de Déu Espanya / CIF: R2800009I\nQuè es pot llegar a l’Orde Hospitalari de Sant Joan de Déu?\nEs poden llegar coses concretes (un immoble, un cotxe, joies, una obra d’art, diners, accions…) o genèriques, per exemple un percentatge del patrimoni.\nA què es destinaran els béns que llegui a Sant Joan de Déu?\nA Sant Joan de Déu respectarem la voluntat de la persona testadora si ens indica una finalitat específica. No obstant això, és convenient que aquesta finalitat sigui el menys concreta possible, ja que, en el moment en el que es materialitzi el llegat o herència, el fi previst pel testador pot estar cobert per l’Orde o per altres institucions i, per al contrari, un altre fi mereixi atenció prioritària.\nCom es fa un llegat o una herència a favor de Sant Joan de Déu?\nEl llegat o l’herència hauran de fer-se necessàriament en testament i realitzar-se davant notari, essent el més freqüent l’anomenat testament obert.\nSeria convenient que, fet el testament, qui ho fa ho posés en coneixement de l’Orde Hospitalari de Sant Joan de Déu.


Citotel Hotel de L'Europe Tours França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n12 Place Gen Leclerc, Centre Urbà de Tours, Tours, França - Veure al mapa\nBarri Centre Urbà de Tours Centre Urbà de Tours Saint-Avertin Saint-Avertin\nL'Hotel de L'Europe ofereix un allotjament cèntric a només 100 m de l'estació de tren de Tours i del centre de convencions Vinci. Ofereix habitacions amb un bany privat, TV i Wi-Fi gratuïta. L'Europe inclou mobles i decoració antics. Els clients es poden relaxar al saló de l'hotel i gaudir d'un esmorzar continental al menjador. L'Europe està situat a 5 minuts a peu de la Place Jean Jaurès i de l'ajuntament. Els clients també poden visitar la catedral de Tours i la basílica de St. Martí, que es troben a poca distància a peu.\nTots els tipus de viatgers (494) Parelles (118) Viatgers en solitari (205) Famílies amb infants petits (57) Famílies amb infants grans (47) Grups (78)


fotus de Freyja* al Flickr\nHan anat passant les hores, circulant com turismes a ple agost camí de la platja. Les dos primeres semblaven caminar lentes, donar un passeig per la clama que el meu cervell reclama aquests últims dies, han servit per posar al dia correus i acabar lectures pendents. Eren hores esperades i desitjades, buscades entre els espais que l'agenda ens permet de tant en tant.\nA partir d'aquí ha iniciat la davallada, les següents han esdevingut gula de sofà, m'he permés sense remordiments, de moment, de dedicar un dia a no fer absolutament res...\nNo se si l'he encertat, o si he perdut miserablement la tarda, entre l'ordinador, el sofà, alimentació insana, la "naranja mecànica", música regaee, popera, rockera i heavy, jocs de pensament i lectures xafarderes de blogs aliens. He rodat sobre el sofà, rondat al voltant de la nevera, m'he revolcat entre els llençols d'un llit sense fer i a tot desfer. Retornat al sofà per llegir, menjar, seguir documentals musicals, m'he pulit mitja ampolla de vi blanc, maduixes amb nata i maria enrotllada... Finalment he decidit acostarme al blog i escupir sensacions, teclejar emocions i escriure sense destí, cercant un sentit per alló que no en té.


Amb l’esclat de la crisi capitalista mundial, totes les picades d’ull del govern del PSOE a l’esquerra han desaparegut per complet. En lloc de prendre mesures en defensa dels aturats, de les famílies treballadores, de la joventut, que som les autèntiques víctimes de la crisi, el govern del PSOE ha cedit vergonyosament a les pressions de la patronal (CEOE), de la gran banca i del FMI.\nEn aquests dos últims anys, el govern ha lliuratmilers de milions d’euros de diners públics a la banca privada que, com tots sabem, no és cap víctimade la crisi, sinó part responsable de la mateixa. Però ara, quan aquest transvasament de riquesa per beneficiar a una minoria d’especuladors i grans capitalistas no ha resolt res, el govern ha plantejat, seguint els dictats d’aquests mateixos capitalistes, una ofensiva per retallar salvatgement la despesa social en educació i sanitat, reduir els salaris dels empleats públics, augmentar l’edat de jubilació i dur a terme una contrareforma laboral que, parlant clar, abarateix l’acomiadament i reforça encara més el poder dels empresaris.\nA Catalunya el govern tripartit no ha tardat en sumar-se al pla de retallades socials, fins i tot amenaçant amb el copagament de la sanitat, és a dir, acabar amb la gratuïtat de la sanitat pública, obligant a pagar per anar al metge. En quant al País Valencià, el corrupte Govern de Camps retalla en tots els fronts, i especialment l’ensenyament públic (1.500 places menys de professors, eliminació de desdobles a FP, retall de l’ensenyament en valencià...). Mesures que intenten ser presentades com a sacrificis necessaris i equitatius. Res més lluny de la veritat.\nELS BENEFICIS D’UNA MINORIA, A COSTA DELS SACRIFICIS DE LA MAJORIA\nDes que la crisi econòmica va esclatar, la taxa de desocupació supera els Quatre milions d’aturats; hi ha un milió de llars amb tots els seus membres sense poder treballar; la desocupació juvenil és superior al 50%, i la meitat dels treballadors amb feina guanyen menys de 1.000 euros al mes. Però també en aquests mesos, la crisi ha fet encara més rics als que ja eren rics. Per exemple, els 584 consellers executius i alts directius de les empreses de l’Ibex 35 van cobrar el 2009 una mitjana de 989.000 euros, el nivell més alt assolit mai i que equival a 113 vegades el salari mínim.\nLes majors empreses espanyoles de l’Ibex-35 han tingut en el primer trimestre de 2010 un increment de beneficis del 32%; i segons la consultora Merril Lynch, el número de rics en l’Estat espanyol ha experimentat un creixement espectacular: ni més ni menys que 16.000 més que el 2008, un augment del 12,5%. Els capitalistes demanen una i altra vegada més esforços i sacrificis als treballadors, mentre que ells actuen com a autèntics paràsits socials.\nUn clar exemple d’aquest comportament ho podem veure en el president dels empresaris, Díaz Ferrán, que ha portat a la fallida a algunes de les seves empreses deixant centenars de treballadors al carrer després de no haver-los pagat en mesos, i acumular un deute de 16 milions d’euros amb la Seguretat Social. Però Díaz Ferran continua sent un respectable home de negocis, i no ha hagut de presentar-se ni una sola vegada davant dels tribunals.\nLlavors, de quins sacrificis, de quina equitat parlen Rodríguez Zapatero i els ministres? Les mesures anunciades només serviran per atacar encara més les ja precàries condicions de vida de la majoria de la població: el retall del 5% als sous dels empleats públics (molts dels quals ja treballen en precari); la congelació de les pensions dels jubilats (moltes d’elles d’uns escassos 700 o 800 euros mensuals); la supressió de l’ajuda de 2.500 euros a les famílies per cada fill; el retall dels ajuts a la dependència i de les despeses en farmàcia; l’amenaça de rebaixar drásticamente la quantia del subsidi de desocupació, i els retalls en educació i sanitat que suposaran a la pràctica la privatització progressiva d’aquests serveis socials...\nQuè tenen de progressistes? Absolutament res. El propi Zapatero ha reconegut públicament que la reducció en la despesa social serà de 15.000 milions d’euros el pròxim any 2011. És inadmissible que des del govern es justifiqui aquest retall després d’haver regalat 150.000 milions d’euros a la banca!\nNO A LA CONTRAREFORMA LABORAL. PER UN FUTUR DIGNE PER A LA JOVENTUT EN ACABAR ELS ESTUDIS\nEl govern del PSOE ha fet seva una de les principals reivindicacions de la patronal i la dreta, aprobante una reforma laboral que dóna un nou pas endavanten la precarietat i la temporalitat laboral i retalla drets fonamentals de la classe treballadora.\nEl govern ha defensat aquesta reforma laboral argumentant que crearà ocupació. Tanmateix, el contingut de la mateixa suposa, entre moltes altres coses, abaratir l’acomiadament, extendre les Empreses de Treball Temporal a la construcció o l’administració pública, on fins ara no podien entrar, o facilitar als empresaris que no respectin els convenis col•lectius. Com és possible que després de la destrucció de 4.600.000 llocs de treball la patronal continuï dient que li resulta difícil acomiadar els treballadors? El pitjor de tot és que sigui el propi govern el que es faci eco d’aquesta demagògia i faciliti encara més l’acomiadament.\nÉs a dir, molt lluny del que el govern argumenta, la reforma laboral significa un augment de la temporalitat, de la precarietat, de la pressió i el xantatge sobre les plantilles perquè acceptin pitjors condicions, i un acomiadament barat i ràpid perquè els empresaris puguin mantenir els seus beneficis privats, mentre milers de famílies es queden a l’atur, són desnonades o no arriben a\nfi de mes.\nPerò per si això fos poc, la Reforma Laboral ha estat endurida després del seu pas pel Senat aquest estiu mitjançant les esmenes presentades pel propi PSOE, i avalades per la dreta entre les quals inclouen, entre altres coses, el límit de 30 dies per als aturats per rebutjar la realització de cursos, que suposa un primer pas per obligar-los a acceptar qualsevol curs o qualsevol feina que se’ls ofereixi sota l’amenaça de perdre el subsidi de desocupació.\nA més, alhora que s’enduria la Reforma Laboral s’anunciaven atacs al sistema de pensions en els pròxims mesos, suggerint mesures ja conegudes, com l’ampliació de l’edat de jubilació dels 65 als 67 anys, i altres noves però en la mateixa línia, com ampliar de 15 a 20 anys treballats el temps necessari per al càlcul de les pensions.\nEL PROBLEMA ÉS EL CAPITALISME. TREBALLADORS I ESTUDIANTS UNITS EN LA LLUITA\nLa crisi que estem vivint és una crisi general del sistema capitalista. Per això tots els governs que accepten la lògica del capitalisme, per sobre dels interessos generals de la majoria de la societat, estan aplicant plans d’ajust salvatges.\nEls capitalistes estan organitzats internacionalment en la seva ofensiva. Els treballadors i els joves també ens hem d’unir per donar una resposta unificada i contundent, seguint l’exemple dels treballadors i els joves grecs, que han protagonitzat les majors mobilitzacions fins al momento a Europa. Aquest és l’únic camí per frenar l’ofensiva patronal i lluitar per una alternativa socialista al sistema capitalista: que els recursos i la riquesa produïda per la majoria de la societat no engreixin els multimilionaris beneficis d’una ínfima minoria, sinó que s’utilitzin per cobrir les necessitats fonamentals de la població. I perquè això sigui així és necessari lluitar per nacionalitzar la banbanca i els grans monopolis. Amb les palanques fonamentals de l’economia sota el control de la classe obrera seria possible planificar de forma harmònica l’economia: s’aconseguiria fàcilment suprimir la xacra de la desocupació, no existiria cap impediment per garantir un habitatge públic decent i assequible, així com un ensenyament i una sanitat gratuïta i de qualitat per a tots. Aquesta és la veritat que els grans mitjans de comunicació oculten sistemàticament.\nPer aquestes raons, des del Sindicat d’Estudiants cridem tots els estudiants, a tota la joventut, a recolzar i participar activament en la Vaga General del 29 de setembre.\nDes del SE reiterem la nostra proposta a CCOO, UGT i la resta de sindicats convocants, de realitzar assemblees conjuntes d’estudiants i professors en els centres d’estudi per preparar i assegurar l’èxit de la vaga general.\nUna vaga general que ha de ser el principi d’una campanya de mobilitzacions contundents i continuades contra els plans d’ajust i les contrareformes. No permetrem que es carregui sobre nosaltres el pes de la crisi. La mobilització és l’única via amb què parar els atacs del govern, la CEOE, la banca i la burgesia internacional.\nPerquè la lluita dels treballadors és la nostra lluita, el govern del PSOE ha de sentir el pròxim 29 de setembre la pressió de la classe obrera, dels aturats i dels joves, de la majoria de la societat, per obligar-los a donar un profundgir a l’esquerra en la seva política.\nEl 29 de setembre, tots a la vaga general!\nNo al pla d’ajust. No a la contrareforma laboral.\nPer una educació pública, científica, democràtica, laica i gratuïta.\nUn lloc de treball digne al finalitzar els estudis, o subsidi de desocupació indefinida de 1.100 euros al mes.\nNingún retall en salaris, sanitat, educació i pensions.\nAugment dràstic de la inversió pública en els serveis socials per donar ocupació a centenars de milers de joves i treballadors i joves llicenciats en desocupació.\nAugment dràstic dels impostos a les grans fortunes, als beneficis dels grans empresaris i a la banca.\nNacionalització de la banca sota el control democràtic dels treballadors i les seves organitzacions.\nEn defensa dels llocs de treball; contra l’atur, nacionalització de les empreses amenaçades de tancament, sota control dels treballadors i les seves organitzacions.


Recta final en les actuacions d’urbanització a la Fàbrica Giner de Morella - revistapoble.net\nInicio / COMARQUES / ELS PORTS / Recta final en les actuacions d’urbanització a la Fàbrica Giner de Morella\nAl mes de desembre es van iniciar diferents actuacions de millora de les infraestructures de la Fàbrica Giner i el Mas de Collet que ara arriben a la seua recta final. Actualment s’ha finalitzat la instal·lació de les xarxes de sanejament i distribució d’aigua de tot el complex, així com el cablejat elèctric soterrat. També s’ha pavimentat apofitant l’empedrat original de la Fàbrica Giner. Pel que fa a l’enllumenat públic, es treballa en les últimes instal·lacions.\nCal recordar que la Fàbrica Giner és una antiga colònia industrial del segle XIX situada a pocs quilòmetres de Morella. Actualment alberga el Centre de Turisme Morella-Els Ports i s’han realitzat diferents actuacions de recuperació en els seus edificis com en les naus del Tint i dels Telers. Es tracta d’un complex amb una ampla extensió i amb molt de potencial per a albergar projectes i activitats. Als voltants està situat el parc d’aventura Salitapins, així com parteixen diferents rutes senderistes i de BTT. Per la qual cosa “és important realitzar treballs de recuperació de tota la Fàbrica Giner i que albergue activitat en un futur pròxim” ha apuntat Rhamsés.


La situació de les dones al Kivu Nord\nAutora de l'article: Justine Masika, presidenta de Synergie des Femmes pour les Victimes des Violences sexuelles\nEls drets de les dones i les nenes són Drets Humans i la reafirmació de la igualtat de gènere és cabdal per tal de garantir la salut, la llibertat de ser el que es vulgui, la llibertat d'expressió i la dignitat de tots i totes. Promoure la igualtat de gènere és molt més que no pas fer una bona obra, és una decisió intel·ligent. Defensar la salut i els drets de les nenes crea un efecte positiu benèfic no només per a les dones, sinó per a les famílies, les societats i l'economia. La unió de 35 organitzacions que formen la Synergie des Femmes pour les Victimes des Violences sexuelles (SFVS, peR les seves sigles en francès) defensa aquests drets en el si del Fòrum de dones líders del Kivu Nord (Forum des femmes leaders du Nord-Kivu, en francès).\nEl Fòrum de dones líders del Kivu Nord, creat l'any 2020, està format per 22 plataformes i organitzacions polítiques i de la societat civil del Kivu Nord. Aquestes dones es reuneixen amb l'esperança de fer incidència sobre els drets de les dones. El Fòrum es basa en activitats de diferents plataformes de la província, especialment de la SFVS.\nLes dones a l'epicentre de la vida política\nLa qüestió del càrrec i el rol que tenen les dones en la vida política i social a la República Democràtica del Congo (en endavant, RDC), clarament, és l'epicentre dels debats actuals sobre el desenvolupament. La participació dels homes i les dones a la vida política i pública és una condició necessària per al creixement econòmic i el progrés social, i també en termes d'equitat. Tanmateix, val a dir que hi ha mols països on les dones no s'impliquen tant com els homes en la vida política, econòmica i social de les seves comunitats. Els motius principals rauen en què només gaudeixen d'un accés limitat a l'educació, els recursos econòmics i naturals, així com a les esferes de poder.\nLes investigacions que Alerte Internationale va portar a terme l'any 2015 al Kivu Nord sobre la participació de les dones congoleses a la vida política durant aquest període de conflictes han posat de manifest quatre àmbits en què les dones tenen un rol important, que són:\nLa consolidació de la pau;\nEls factors socioculturals;\nEls processos electorals;\nLa gestió pública.\nLes dones, actrius de pau\nLa multiplicitat dels grups armats continua sent un dels grans desafiaments a l'Est de la RDC. El 3 de maig de 2021, el president de la República va decretar l'estat d'alarma mitjançant una ordenança a la província del Kivu-Nord i Ituri. El decret va entrar en vigor el 6 de maig de 2021.\nEn l'àmbit jurídic, els processos judicials sobre casos de violències sexuals encara no s'han celebrat. Les raons principals són la mancança de jutges militars. La justícia militar està desbordada i això genera que els seus autors quedin impunes. També hi ha casos de pagament de rescats a certs presumptes autors de violacions comesos per actors de la justícia militar. En l'àmbit econòmic: com que la gestió de l'administració de la província, està en mans del governador militar, hi ha persones malintencionades que es fan passar per recaptadors d'impostos.\nLa participació de les dones congoleses al procés electoral\nTot i que les dones tenen una influència preponderant a les nostres comunitats, es pot ben dir que són gairebé excloses de la vida política congolesa. Només un 9% de les persones parlamentàries són dones i amb una exclusió gairebé total dels esforços per a la consolidació de la pau – a excepció de la inclusió ocasional d'una o dues dones per prendre nota del que diuen els homes.\nS'han fet modificacions a la nova actual que, malauradament, encara la fan més discriminadora, afavorint un tipus de persones o partits polítics. Els tres problemes principals són: el llindar de representativitat, el dipòsit per postular i les màquines per votar.\nEl llindar de representativitat: Exigeix que els partits polítics arribin, com a mínim, a un 1% dels vots a nivell nacional per tal de tenir candidats elegibles a les diverses circumscripcions pels càrrecs de diputats nacionals. A la RDC, el context sociocultural, en general, no permet que les dones puguin ser votades per altres persones amb el mateix gènere. Fer una llei que estableixi un llindar provoca que les oportunitats d'una dona per postular encara minvin més.\nLes conseqüències de les novetats que comporta la nova llei electoral ja eren molt visibles i palpables el 8 de juliol de 2018, data que marcava el termini per a enviar les candidatures per les eleccions legislatives. A algunes Oficines de Recepció i Tractament de Candidatures (Bureau de Réception et Traitement des Candidatures, BRCT per les seves sigles en francès), no hi va haver cap expedient de cap candidatura arran d'aquest llindar electoral de l'1%. Això genera dubtes sobre com es faran les eleccions en aquestes circumscripcions si ningú no hi postula.\nEl dipòsit per postular: Segons l'actual llei electoral, per a postular com a diputada nacional, la persona que així ho desitgi ha de pagar un dipòsit de 1.000 dòlars. Si tenim en compte el context socioeconòmic de la RDC, aquest dipòsit limita de manera sostinguda la participació ciutadana a les eleccions, especialment de les dones, ja que la majoria no tenen feina. A la RDC, les dones i el jovent són dos col·lectius molt empobrits, que viuen amb menys d'1 dòlar d'ingressos diaris. Així, les dones del Forum des femmes leaders du Nord-Kivu es pregunten: "Com se suposa que les dones podran gaudir plenament els seus drets civils i polítics, garantits per la Constitució i el Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics?"\nUna màquina per votar: la llei electoral preveu que el vot i la recopilació de dades es facin mitjançant una màquina per votar. La primera experiència de 2018 a la RDC va provocar diversos dubtes sobre fiabilitat a l'hora de generar resultats justos i acceptables per tothom, ja que les experiències d'alguns països mostren que aquesta màquina es propensa a afavorir el frau i els enganys. A més a més, actualment, a la RDC hi ha un 65% de la població que és analfabeta, així que algunes persones poden tenir grans dificultats per utilitzar la màquina per votar i d'altres, sobretot en entorns rurals, directament poden abstenir-se a participar en la votació. Això també limita la participació cívica dels ciutadans, sobretot del jovent i les dones, a l'hora de contribuir a escollir els seus o les seves dirigents en l'àmbit local, provincial i nacional.\nLa vida social de les dones\nEls valors culturals juguen un paper fonamental en l'equilibri de les relacions socials i les relacions de poder entre homes i dones. I, clarament, els rols sexuals es defineixen i redefineixen mitjançant la cultura en general, a partir de la qual es construeixen desigualtats, estereotips de gènere i normes socials. La construcció social del gènere és un factor fonamental de l'accés (o falta d'accés) de les dones en l'exercici del poder polític. Es converteix en un obstacle per a la participació política de les dones a partir del moment que acompanya regles, costums i creences religioses que contribueixen a una limitació dels seus drets.\nA més a més, durant l'estat d'alarma, la prohibició de manifestacions públiques limita seriosament els drets adquirits en democràcia.\nLa participació de les dones a la gestió públics\nLes dones tenen necessitats específiques desateses en les decisions i els pressupostos públics. Aquestes necessitats són en matèria de salut, especialment sexual i reproductiva, sobre lluita contra les violències de gènere, i més generalment sobre la consideració del seu punt de vista en totes les decisions. "Per a posar remei a aquesta manca de visibilitat de les dones en instàncies de decisió, hem de sensibilitzar i formar actrius i actors a nivell local per a permetre que puguin reivindicar els seus drets i que contribueixin a les preses de decisions", insisteix Justine Masika, Presidenta del Forum des femmes leaders du Nord-Kivu.\nLa situació de les dones durant la pandèmia de la Covid-19\nLa pandèmia del Coronavirus afecta el dia a dia d'unitats familiars congoleses. Tanmateix, des del 18 de març de 2020, el President de la RDC aprova amb regularitat mesures sanitàries que acaben sent impopulars i que poca gent les segueix. Al Kivu Nord, arran d'aquesta pandèmia, les dones s'han vist bruscament afectades per una nova situació: "han constatat un augment insòlit de les despeses de la llar arran del ràpid exhauriment dels pocs estocs alimentaris i reserves d'aigua, un empitjorament de la càrrega, feixuga i desigual, del treball domèstic i de cures que porten a terme les dones i les nenes". Així, tot el ventall de tasques domèstiques quotidianes que porten a terme elles, com ara la cuina, la neteja de la casa i de la roba o la recol·lecta d'aigua, ha augmentat dràsticament.\nTanmateix, el repte més important per a les dones davant les restriccions imposades per la lluita contra la Covid-19 és que s'hagin de fer càrrec tant de la població com els seus mitjans de supervivència. Tant és així que, com que en la majoria dels casos són les dones qui s'han convertit en caps de família en un context d'atur generalitzat, la majoria de dones sobreviu i tira endavant la seva llar gràcies a activitats que comporten sortides diàries, contràries al confinament.\nLa situació de les dones després de l'erupció volcànica\n"D'ençà de l'erupció del volcà Nyiragongo del 22 de maig de 2021, no hi ha cap mena d'ajuda humanitària. Hi va haver algunes ONG i activistes que ens van donar purés durant dues setmanes, però després no van poder continuar", declara Ornella Sifa, una víctima de Kamuronza. Les persones víctimes encara ara continuen vivint amb famílies d'acollida i en el "punt d'acollida" de Sake, a 27km al sud de la ciutat de Goma. Segons l'informe del Forum des femmes leaders du Nord-kivu, hi ha com a mínim 300 unitats familiars que encara es troben amb famílies d'acollida i que no han rebut cap tipus d'assistència. Els actors que gestionen l'ajuda humanitària local i internacional no estant considerant els casos de violència de gènere. Algunes dones denuncien que els hi ha demanat favors sexuals a canvi d'ajuda a les persones víctimes.\nLes membres du Forum des Femmes leaders du Nord-Kivu es reuniran al mes d'octubre per debatre els drets, els deures i el poder de les dones al Kivu Nord com a ciutadanes.\nTraducció de Judith Jordà i Frias\nText original en francès: http://perillderiqueses.dretsdelspobles.org/news/ca/2021/10/07/0002/la-situation-des-femmes-au-nord-kivu


ARRANQUEM! — L'Ovidi: El Making of de la pel·lícula que mai es va fer\nDes de l’inici el projecte ha comptat amb la participació d’actors com Eduard Fernandez o Rosana Pastor i amb el suport de TV3, però sempre va faltar un últim recolzament, el de les institucions valencianes, amb RTVV al capdavant, que sempre li negaren el seu suport a una pel·lícula sobre Ovidi Montllor.\nAra, baix la direcció de Vicent Tamarit, el projecte s’ha reformulat en forma de documental. “L’Ovidi, El Making Of de la Pel·lícula que mai es va fer” serà un documental diferent, on el fil conductor serà el d’un actor, Eduard Fernandes, que buscant el seu personatge, trobarà elements desconeguts fins ara de la vida d’Ovidi. Paral·lelament, coneixerem la història d’una productora, Rosana Pastor, que tracta d’aixecar el projecte de la pel·lícula i que es troba en tota mena de dificultats.\nEl projecte actualment compta amb la participació confirmada de TVC i s’està negociant amb Televisió Espanyola. Però la producció encara no està tancada, i es per això que s’obre una campanya de micro mecenatge a través de la plataforma Verkami, per aconseguir els 30.000€ per començar el rodatge.\nEls mecenes podran participar en el projecte amb aportacions que van des dels 10€ fins als 250€ i a canvi rebran tot tipus de recompenses entre les que destaquen DVDs, visites al rodatge o invitacions a l’estrena. A més, la productora també ha habilitat una recompensa destinada a associacions i grups, en que aportant 300€ s’organitzarà una projecció privada amb la participació de l’equip de la pel·lícula.\nLa campanya està oberta des del 8 de Gener i es podran fer aportacions al projecte durant els pròxims 40 dies. Podeu trobar tot el relacionat amb el projecte a facebook.com/ovidimontllor i a vkm.is/ovidi


Com es preparen les oficines per a la «tornada a l'escola»? | Ser on siguis\nCom es preparen les oficines per a la «tornada a l'escola»?\nEl major examen per a les empreses espanyoles arriba just al principi del curs: organitzar el retorn de les vacances en un moment que també suposarà el retorn a les oficines per a molts treballadors, després d'any i mig de treball en remot. Però davant l'aplicació de la llei del teletreball i la incertesa que encara genera l'evolució de la pandèmia, les companyies tenen encara molt per decidir: des de l'elecció d'un model completament presencial o híbrid fins a les mesures de control en els centres de treball i les necessitats de conciliació dels empleats.\nAquests aspectes marcaran l'agenda dels departaments de recursos humans en un retorn que serà més traumàtic que en anys anteriors. Així ho creu Javier Blasco, director d'Adecco Group Institute. «El retorn serà dur perquè hi ha incògnites sobre la postura de les empreses sobre el teletreball». Moltes persones, afegeix, estan desitjant tornar als centres de treball, però altres no volen canviar de nou la seva rutina.\nLes posicions empresarials davant del teletreball\nLes solucions que estan aplicant les empreses recorren un ampli espectre. En un extrem s’hi troben les que planegen el retorn complet de tots els seus treballadors, com ara el banc d'inversió nord-americà Morgan Stanley, que va manifestar davant la premsa del seu país la necessitat de la presencialitat estricta.\nAltres, en canvi, busquen models híbrids que combinin les jornades des de l'oficina amb altres en remot. Moltes companyies van començar a aplicar aquest sistema durant la desescalada, a mitjans de 2020, però a partir d'aquest curs es sumaran més. Segons Jordi Badal, professor de Finances a OBS Business School i responsable de Recursos Humans de l'Agència Catalana de Notícies (ACN), aquesta opció potència els avantatges de cada entorn. «Els responsables dels equips humans no volem renunciar a les eficiències funcionals guanyades amb el teletreball com ara la flexibilitat, però seguim creient en la necessitat d'interacció física per a cert tipus de dinàmiques», admet.\nTelefónica és un exemple d'aquesta transició cap al model híbrid. La companyia de telecomunicacions ha proposat a 10.000 treballadors amb opció d'exercir les seves tasques a distància fer-ho dues vegades a la setmana. Vodafone aposta per un format de 60 % de teletreball davant del 40 % presencial, i la tecnològica IBM permet a les seves oficines el 30 % de l'aforament. La decisió de quins treballadors van al centre, en aquest últim cas, dona prioritat a aquells les tasques dels quals requereixen un alt grau de presencialitat. «Comptem amb un comitè de crisi que abasta tots els departaments, des del de Finances i Màrqueting fins al de Legal, que es reuneix dues vegades a la setmana per valorar la situació», explica Felipe Albes Claramonte, director de Recursos Humans d'aquesta companyia.\nL’informe Nuevas formas de trabajar. Reflexiones sobre el futuro, de la consultora Boston Consulting Group (BCG), reflecteix, però, que el 65 % de les empreses espanyoles aspiren a assolir models híbrids i que el 62 % dels empleats considera que el seu treball es pot fer en remot.\nEl nombre de teletreballadors, en canvi, s'ha reduït. En el segon trimestre del 2021, el 9,4 % dels ocupats (1.849.600) va treballar des del seu domicili més de la meitat de la setmana, davant de l'11,2 % que ho va fer en el primer trimestre del 2021, segons l’última Enquesta de Població Activa (EPA), elaborada per l'Institut Nacional d'Estadística (INE). Els experts atribueixen aquest canvi, a més de a la caiguda de la incidència de la COVID-19, que permet relaxar les restriccions, a la llei del teletreball, que pot suposar un fre per a aquesta modalitat.\nLa llei, que va entrar en vigor el juliol —encara que les sancions no ho faran fins a l'1 d'octubre—, considera que es tracta de teletreball quan es presta en un període de tres mesos o més i un mínim del 30 % de la jornada, el que es tradueix en, aproximadament, dos dies a la setmana.\nMireia de las Heras, professora al Departament de Direcció de Persones a les Organitzacions a l'IESE Business School, creu que aquest percentatge generarà problemes. «L'empresa està obligada a pagar per una sèrie de despeses del treballador i això pot ser un desincentiu perquè moltes no accedeixin que els seus empleats treballin a distància més d'un 29 %, és a dir, un dia o un dia i mig a la setmana, lluny dels dos o tres dies que donarien forma a un sistema híbrid real».\nLa negociació de les companyies amb els empleats és un dels assumptes pendents per a la tornada de les vacances. En aquest aspecte, De las Heras creu que és el moment que les empreses demostrin tolerància i comprensió. «Després de l'esforç que han estat fent els treballadors utilitzant mitjans poc adequats des de la llar, és el moment que les empreses els escoltin», recalca.\nNou lideratge: «coach» abans que cap\nEls canvis que han de fer les empreses necessitaran líders diferents. Segons Jordi Badal, professor de Finances a l’OBS Business School i responsable de Recursos Humans de l'Agència Catalana de Notícies (ACN), les companyies hauran de demostrar més capacitat de motivació i d'exigència amb certa flexibilitat. «Aquell que es comporti com a coach emocional en comptes de com a un encarregat es sentirà molt més còmode al seu lloc».\nLes organitzacions, a més, hauran d'estar atentes a les necessitats d'aquests responsables, ja que també passaran per moments complicats i suposen una baula clau per al rumb de la companyia i dels treballadors. Albes Claramonte, responsable de Recursos Humans d'IBM, ratifica aquesta idea. «Un líder ha de ser capaç d'inspirar i donar exemple, sobretot pel que fa a la resiliència: no serà fàcil tornar, ha de donar credibilitat, i escoltar. Però també ha de manejar les expectatives dels empleats alhora de les de la direcció», conclou.\nJa a l'oficina: les mesures davant la COVID-19\nLes mesures de protecció bàsiques per frenar el coronavirus, com ara mascaretes, mampares i ventilació a les oficines, es complementen amb altres l'objectiu dels quals és evitar les aglomeracions. Les més repetides entre els experts són la flexibilitat en els horaris d'entrada i de sortida, l'assistència en dies alternatius als centres de treball i les aplicacions per confirmar assistència i reservar un espai. Diverses empreses, entre les quals es troben Telefónica i Toyota, han recorregut a Bookker, una aplicació espanyola, que va néixer per als espais de coworking, però que permet gestionar les reserves de les sales de reunions i els llocs de treball.\nDe las Heras destaca que aquests canvis també portaran beneficis a llarg termini, ja que molts han arribat per quedar-se. «La disminució del nombre de treballadors en els espais no només redueix la possibilitat de contraure la malaltia, sinó també el soroll i l'estrès», detalla. «No parlem només d'higiene pel que fa al virus, sinó també de salut mental», remarca.\nFede Martrat, soci director de la consultora ActitudPro, creu que les empreses no han de baixar la guàrdia en el retorn a les oficines. «Observo en molts treballadors que els hàbits s'estan relaxant, especialment a les reunions informals i espontànies i a les sortides per dinar. És vital que els departaments de recursos humans segueixin recordant-los.»\nConciliació (amb nens i, especialment, gent gran)\nLa pandèmia ha posat sobre la taula el debat de la gestió emocional a l'entorn laboral. «S'ha elevat l'expectativa de les persones sobre el que les empreses han de fer des del punt de vista de la seva salut mental, cosa a la qual fins ara s’ha donat poca importància», sosté Blasco. Per a aquest expert, aquesta és l'oportunitat d'avançar en aquest camí.\nDe las Heras destaca que és el moment de mirar cap a la conciliació ara que els menors tornen a les escoles. Un desafiament també per la tornada a l'oficina dels pares que les organitzacions estan abordant des de l'adaptació de l'horari laboral a l'escolar, la reducció de jornada i el teletreball. Però les companyies han de tenir en compte, opina Martrat, que els seus treballadors no només poden tenir nens al seu càrrec, sinó també persones grans i dependents. «En la nostra societat cada vegada hi ha més grans i menys petits», detalla. «Molts responsables encara no són conscients d'això. I el teletreball afavoreix més els que tenen dependents majors que els que tenen nens», conclou.\nSetembre: un bon moment per parlar d'un augment salarial?\nÉs probable que després de les vacances, afirma Javier Blasco, director d'Adecco Group Institute, es multipliquin les sol·licituds de renegociació de les condicions laborals i, especialment, els salaris, ja que des de l'esclat de la pandèmia s'han produït canvis de llocs, els treballadors han assumit noves responsabilitats i moltes empreses han reestructurat els seus organigrames. «Fa un any i mig que els professionals no seuen a parlar ni del salari econòmic ni de l'emocional», afirma aquest expert.\nMolts empleats, a més, opina Mireia de las Heras, professora al Departament de Direcció de Persones a les Organitzacions a l'IESE Business School, han vist reduïts els seus sous, per la qual cosa és un moment per posar el tema sobre la taula. Blasco creu, però, que les empreses prendran postures més conservadores, doncs la pandèmia encara genera incertesa sobre la recuperació econòmica. Per això, recomana posposar aquesta negociació fins a finals d'any, moment en el qual les organitzacions preparen els seus pressupostos.\nJordi Badal, professor de Finances a l’OBS Business School, considera que la tornada després de les vacances sí que és una bona ocasió per tractar millores de les condicions no salarials, especialment amb les noves oportunitats que ofereix el teletreball. També ho creu De las Heras. «És el moment de tractar aspectes com ara els horaris d'entrada i de sortida i la idoneïtat dels espais laborals», defensa.\nFotografia de Nastuh Abootalebi a Unsplash\nProductivitat Tendències Conciliació


Els mossos acceleren els contactes per evitar aldarulls el 14N | Ràdio Barcelona | Cadena SER\nEls mossos acceleren els contactes per evitar aldarulls el 14N\nL'Àrea de Mediació dels Mossos, que va néixer el passat març, té previst fer un centenar de reunions amb 70 entitats fins dimecres de cara a l'eurovaga\n09/11/2012 - 20:28 h. CET\nEls mossos intensifiquen els contactes amb diferents sindicats i plataformes socials de cara al 14 de novembre per evitar els greus aldarulls que hi va haver durant la darrera vaga general. La cúpula de la policia s'està trobant també amb sindicats i patronal.\nL'ensenyament escalfa motors per la vaga general\nA la seu del'Àrea de mediació dels mossos a la comissaria de Sant Andreu a Barcelona, les parets estan estampades amb cartells i banderes de diferents sindicats i plataformes socials. El seu dia a dia es basa precisament en mantenir una relació professional amb aquestes entitats per arribar a acords i evitar sorpreses a les manifestacions. La conflictivitat al carrer ha anat a més a mesura que la crisi feia forat a la societat. Ara arriba una nova prova de foc arran de la vaga general de dimecres, considerada més una vaga social que laboral. Per això, i tenint en compte el trist precedent del 29M, els mossos han ampliat el ventall de contactes i fins i tot han fitxat 6 policies més per ampliar la plantilla de cara l'aturada. Xavier Pastor, inspector en cap de l'Àrea de mediació dels mossosconfia que no acabi en un nou ball de bastons: "És una situació atípica perquè hi ha dues vagues generals en un mateix any i és veritat que vivim una situació excepcional a nivell econòmic i social. És difícil fer una previsió però crec que és bo intensificar contactes i establir espais de diàleg amb tothom i si arriba el conflicte, perquè de vegadesés inevitable, intentarintercanviar punts de vista i arribar a acords puntuals. Si serà més bel.ligerant o no, no ho sabem. El 29 M va ser un punt d'inflexió i desitgem i no sabem si serà així que no arribem a aquest punt"\nTambé hi ha hagut reunions d'alt nivell entre la cúpula dels mossos i la patronal i els sindicatsper separat a la seu central a Sabadell. A la trobada amb els empresaris, que es va fer ahir, hi van assistir una seixantena de representants d'empreses i sectors estratègic, la banca, el transport o les cadenes de distribució. Els van fer recomanacions com que no s'enfrontin als piquets violents o que tinguin les càmeres preparades per enregistrar qualsevol incident. Amb els sindicats volen un pacte perquè aïllin qualsevol que vulgui rebentar les protestes. Amb els responsables de seguretat els han reunit aquest divendresper conèixer de primera mà els recorreguts de les manifestacions previstes per dimecres. Xavier Pastor reconeix que hi ha persones que de vegades senten simpatia pels aldarulls però creu que sovint és conseqüència del moment; "Quan una persona viu una situació complexa i el seu estat influeix molt en el que diu i fa i si aquesta persona si l'agafessis en un altre moment del dia o de la vida segur que pensaria diferent"\nEls mossos intentenevitar una nova batalla campal com la que el passat 29 de març va deixar a Barcelona 80 ferits, un rastre de danys valorat en més de mig milió d'euros, 113 detinguts i 47 imputats. Una desena van ingressar fins i tot en presó preventiva.


Acte Convocatòria Ple ordinari - Torà online\ndivendres 13 desembre de 2019 a les 21:00 h a\nEl divendres 13 de desembre de 2019, a les 21h, a la sala d'actes de l'Ajuntament amb el següent ordre del dia:\n1.- Lectura i aprovació, si s’escau, de les actes anteriors ( 8, 13 i 29 de novembre de 2019).\n2.- Aprovació, si s’escau, l’adhesió a l’acord marc del servei d’assegurances de danys a edificacions i instal·lacions (exp. 2017.06), de la segona pròrroga de l’acord marc del servei d’assegurances (exp. 2015.04), del servei de mediació (exp. 2015.01) i de les pòlisses de vida i responsabilitat civil patrimonial (exp. 2018.08).\n3.- Aprovació, si escau, de la memòria tècnica valorada de pavimentació del camí d’Ardèvol.\n4.- Aprovació, si escau, la bonificació de l’impost sobre construccions, instal·lacions i obres.\n5.- Aprovació, si s’escau, de la ratificació de la resolució d’alcaldia d’adhesió al pla estratègic comarcal.\nII. PART DE CONTROL I FISCALITZACIÓ DELS ÒRGANS DE LA CORPORACIÓ\n7.- Donar compte de la relació de decrets/resolucions d’alcaldia.\n8.- Informes d’alcaldia .\nTorà, 10 de desembre de 2019\nEtiquetes: ple , ordinari\t, torà


El MNAT proposa aquest taller a l'alumnat d'educació secundària, batxillerat, educació en el lleure i públic familiar.\nA partir de les restes epigràfiques que es conserven al Museu, els participants, convertits en reporters del diari VOX POPVLI, podran reconstruir la vida quotidiana de la ciutat romana, així com també conèixer els diferents mecanismes que es feien servir en la comunicació, des de la propaganda política, passant per les làpides funeràries, la informació de les vies o els registres dels artesans terrissaires.\nIntroduir en el concepte de la comunicació, de la informació en època romana.\nAproximar-nos a la lectura de les restes epigràfiques, a través de les rrestes que conserva el Museu.\nConèixer què és i quina funció té el Museu, tot realitzant una primera aproximació global.\nValorar el patrimoni.


TAC12 TV - El carrer Muralla Sant Jordi de Montblanc passarà a ser de sentit únic a partir de dilluns vinent\nEn aquest cas, la muralla Sant Jordi serà d'un únic sentit entre el carrer Santa Coloma de Queralt i l'avinguda Doctor Folch, amb l'objectiu de millorar el trànsit entre les dues zones escolars de Montblanc, sobretot en les hores punta d'entrada i sortida de les escoles.\nTot plegat forma part d'un futur pla de mobilitat que el consistori començarà a treballar per implantar l'any vinent. Aquest carrer, precisament, inclourà camins escolars segurs.\nEl consistori, de fet, ja havia anunciat canvis en aquesta zona un cop acabades les obres del carrer Senan, que permetran millorar la fluïdesa del trànsit a la zona escolar. Ara, els vehicles que agafin aquest carrer en direcció a les escoles, per tornar enrere, podran passar pel carrer Senan.\nA més, es millorarà un dels punts perillosos de la via, on ara tenia prioritat un dels sentits. Els treballs de senyalització començaran aquest dimecres i els canvis es posaran en marxa el proper dilluns dia 30.\nMés en aquesta secció: « L'equip de govern de Montblanc comparteix un vermut amb els veïns per escoltar-los Montblanc apura l'últim recurs per no pagar el deute amb Verallia »


La trobada de motos clàssiques reuneix uns setanta participants || Els expositors es mostren satisfets pels resultats de vendes\n© Algunes de les motos que van estar exposades a Mollerussa.\nEl certamen Expoclàssic de Mollerussa va tancar ahir al migdia la 24 edició amb un balanç positiu avalat per l’increment de visitants i també d’expositors en aquesta edició. El 80% dels expositors van expressar la seua satisfacció amb els serveis de la fira i més del 50% van assegurar haver aconseguit els resultats esperats, segons l’enquesta que es va portar a terme durant el certamen. El president de la fira i alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, va destacar la constant renovació de les firmes participants, amb un 31% que ho fan des de l’inici de la fira. Solsona va recordar que Expoclàssic és un certamen molt professional i “molt ben sectoritzat” a més de ser l’única fira de pagament de les organitzades per Fira Mollerussa. El primer edil es va referir a la celebració l’any que ve del 25 aniversari de la fira, efemèride que “requerirà algun plantejament de rècord o un reconeixement a tots els que l’han fet possible”, va dir.


història d'Alcoleja: La casa (o les cases) de l'alt\nLa casa (o les cases) de l'alt\nBernat Mira Tormo, al llibre "El origen íbero-tartésico del Euskera", Editorial Visión Libros (2006), ens parla del topònim Alcoleja, donant-li una versió distinta a la més comunment acceptada, l'aràbiga.\nALCOLEJA deriva del mateix ètim que ALCOLEA: són germans bessons -lingüísticament parlant-, fills d'una mateixa mare. El nom es troba, així fonètica com semànticament, íntimament relacionat al d'ALCALÀ. Asín Palacios el deriva de la forma àrab al-qulay'a, amb significació de “castellet”, “xicotet enfortiment” (Asín, Contrib., p.54). Així ho han vist Eguílaz, Ribera, Asín i altres arabistes. La llengua mossàrab pogué provocar esta diferent pronúncia. El fonema /tx/, palatal africat, duria molt prompte a la total palatització /c/ = (ch) amb la llengua castellana, el que explica la forma castellana ALCOLECHA.\nEstic d'acord que ALCOLEJA i ALCOLEJA deriven del mateix ètim, però només els dos primers formants del nom, és a dir ALCOLEA. I en la meua opinió, estan tan relacionats fonètica i semànticament amb ALCOI, com amb ALCALÀ. AL-COL-EA es pot traduir per AL = LLOC DE, COL = ALT, i EA variaciaó d'A = EL, amb el significat de EL LLOC ALT.\nMentre que AL-COL-EJA el traduïm per AL = LLOC, COL = ALT, i EJA = CASA, amb el significat de “LA CASA DE L'ALT”.\nA ALCALÀ l'he vist moltes vegades traduït com topònim àrab i amb el significat de “castell”. Potser siga degut a que, en molts llocs que duen este nom, en l'època àrab es construgueren castells. AL-CAL-A es també nom ibèric i el traduïm per AL = JUNT A, CAL = CIM i A = EL, amb el significat de “EL LLOC DEL CIM” o “LLOC ALT DE LA MUNTANYA”, que són llocs idonis per a fer un castell.\nPublicat per Dani a 1:25\nhem rebut de la AVL uns quants fullets de Toponimia dels Pobles Valencians; entre ells està el corresponent a Orxeta que va fer Maria Justiniano.\nAl Barranc de la Mola (que fita amb Aigües i La Vila) trobem un topònim vora riu "L'Alcolegeta" (Algoleja?). Caldria anar-hi i veure allò\n16 de juliol de 2009 a les 4:40\nNo havia vist este missatge fins ara!\nÉs una llàstima perquè és molt interessant el que dius, ja que podria servir per a confirmar l'explicació d'alguns lingüsites que diuen que Alcoleja vol dir terra d'al·luvió vora un riu.\nEixa explicació és lògica, front a la impossibilitat que Alcoleja signifique "el castellet", com es defén moltes vegades, ja que la torre és de factura cristiana i no mussulmana.\nGràcies amb retard!!!\n4 de novembre de 2009 a les 2:21