La ruta del pintxo\nPublicat el Dilluns, 18 Juliol 2011 14:38\nL'Entitat Juvenil Projecte Mexcla't Organitza enguany la Ruta del Pintxo de la Garriga 2011. Un total de 17 establiments prepararan els seus pintxos, podran ser degustats pels participants a la ruta el diumenge 31 de juliol i el dilluns 1 d'agost.\nCada persona podrà degustar els pintxos preparats per un preu de 2 € (que inclou beguda) i després puntuar-los!\nEl dia 3 d'agost, durant els actes de Festa Major, s'entregaran els premis al Millor Pintxo de la Ruta, que serà valorat per un jurat especialitzat i per la votació popular, i també el premi al Pinxo més Popular, que serà escollit només amb els vots de la ciutadania.\nPer tothom que hi voti, el mateix dia 3 d'agost es farà un sorteig d'un circuit termal al Balneari Blancafort per a dues persones!\nEls barris de la Garriga estan de festa!\nPublicat el Dilluns, 11 Juliol 2011 16:57\nDesprés de la sonada festa del Barri de Montserrat celebrada fa unes setmanes, i tot esperant l’inici de la Festa Major de la Garriga, que enguany serà els dies 29, 30 i 31 de juliol i 1, 2 i 3 d’agost, altres barris del poble celebren les seves festes particulars. A continuació us detallem el programa de cadascuna d’aquestes:\nL'èxit dels monòlegs\nPublicat el Dimarts, 05 Juliol 2011 10:09\nLa manca d’oferta d’oci nocturn de la Garriga és un tema recurrent des de sempre (vegeu l’enquesta actual) i molts han estat els intents per a donar una resposta a aquesta demanda per part de la gent del municipi que, tot sovint, ha de buscar en els pobles i ciutats veïns activitats de matinada un cop els bars d’aquí abaixen les seves persianes.\nDes de fa poc més d’un any, el bar Tramonto, conduit amb mestratge per tres emprenedors de la Garriga, busca fórmules imaginatives per engrescar els joves –i no tan joves- i oferir-los una alternativa d’oci dins del poble fins ben bé les tres de la matinada.\nI Concurs de Monòlegs al Tramonto\nPublicat el Dimecres, 29 Juny 2011 16:12\nEl dijous 30 de juny Tramonto Food & Drinks (C/ Josep Maria Sert, 17 baixos) ha organitzat el seu primer Concurs de Monòlegs, el qual es durà a terme cada dijous d'aquest estiu fins el proper dia 21 de juliol, en el qual es celebrarà la gran final.\nPublicat el Dimarts, 31 Mai 2011 15:41\nLa Garriga viurà enguany un Corpus molt estiuenc. La diada tindrà lloc el diumenge 26 de juny, el cap de setmana posterior a Sant Joan i el solstici d'estiu. Tot i que el curs escolar ja s'haurà acabat, des de l'organització de la festa s'espera una àmplia participació que refermi la Festa de Corpus de la Garriga com la més participativa del poble, un esperit col·lectiu que ajuda a superar dificultats, com ara les pluges que ens han acompanyat molts anys. En aquest sentit, es vol animar a participar a tothom en l'enramada popular que tindrà lloc el dissabte 25 de juny a les 7 del vespre a la Plaça de l'Església. Una plaça remodelada que, com el carrer del Centre i Samalús i la plaça de Can Dachs, s'estrenaran en aquest Corpus.\nTercer dia de reunions dels Indignats garriguencs\nPublicat el Dimarts, 31 Mai 2011 11:42\nJa són tres les vegades que els Indignats de la Garriga s’han trobat en assemblea per a seguir amb el moviment de base social que sacseja el nostre país i d’altres arreu d’Europa. Com les altres vegades, el punt de trobada ha estat la Plaça de l’Església, davant de l’Ajuntament, i sembla que cada vegada és més la gent interessada en afegir-s’hi i dir-hi la seva.\nCom ja vam indicar en aquesta mateixa web, la intenció dels Indignats és la de trobar-se cada dilluns i dijous, al mateix lloc, a les 20:30h per a seguir articulant-se, fent propostes i debatent.\nPàgina 34 de 37


Hi ha normes: Cinc coses que fer aquest Nadal i cinc que no\nSanitat i la majoria de comunitats autònomes són partidàries de mantenir la majoria de les restriccions per evitar un repunt dels contagis\nper Jordi Cumplido dimarts, 24 de novembre 2020 - 16:14h\nLa prioritat és evitar les aglomeracions durant les dates nadalenques | Catalunya Diari\nDes de fa diverses setmanes no es parla de res més. Aquest serà el primer Nadal amb el coronavirus, i el Govern ja ha anunciat quines seran les restriccions i què podrem fer durant les festes. A hores d'ara, però, el govern espanyol ja ha trencat el seu silenci i ha donat diverses pistes sobre un Nadal que serà (de ben segur) atípic.\nJa que la gestió de la pandèmia recau ara en les comunitats autònomes, caldrà veure quines restriccions decideix mantenir cada regió. Però hi ha unes línies vermelles que Sanitat no permetrà creuar, i la idea és evitar que el Nadal vagi acompanyat d'un repunt en els contagis.\nEsta Navidad nos moveremos entre el deseo de estar acompañados y abrazar a los que más queremos, y la obligación de protegerlos. Conservemos ese espíritu fraternal sin dejar de respetar las reglas sanitarias tan imprescindibles este año. Debemos evitar una tercera ola. pic.twitter.com/6H9ZA3LBUx\nQuè podràs fer per Nadal\nTot i les restriccions per controlar la pandèmia, hi ha una sèrie d'activitats que sí podràs fer. Com va dir Fernando Simón, serà un Nadal amb limitacions, però podem passar-ho bé.\nLes compres s'han convertit en una tradició nadalenca més a Espanya. I tot i que hi haurà restriccions, els centres comercials i les botigues estaran obertes durant les festes. Els centres comercials hauran de respectar els aforaments, mentre que els mercats nadalencs tan típics d'aquestes dates també podran funcionar amb restriccions.\nAixí i tot, els experts recomanen aquest any optar per les compres en línia el màxim possible, a fi d'evitar les aglomeracions. D'altra banda, les autoritats també estudien com mantenir algunes activitats culturals extremant les precaucions.\nUna de les grans incògnites: Podrem celebrar els sopars en família? Dependrà de la normativa de cada comunitat autònoma. Les restriccions actuals limiten a sis persones les reunions socials o familiars, tot i que en algunes comunitats com Catalunya s'amplia a un màxim de deu persones.\nAixò permet una mica més de flexibilitat a les famílies, que podran reunir-se per Nadal encara que de forma limitada. A més, cal tenir en compte que la intenció és mantenir el toc de queda, de manera que a partir de certa hora tothom haurà d'estar a casa seva.\nAnar al cinema i al teatre\nA aquelles comunitats on es va imposar el tancament als espais culturals susceptibles de ser focus de contagis tornen a la normalitat. Això vol dir que museus, biblioteques, sales d'exposició, cinemes, teatres, auditoris i sales de concert romandran oberts amb les úniques limitacions de l'aforament i el toc de queda.\nTambé caldrà tenir en compte la limitació de mobilitat entre comunitats, ja que si has comprat una entrada en un altre lloc, potser no podràs entrar o sortir. Per tant, dependrà, un cop més, de les restriccions concretes a cada lloc.\nI què passa amb la tradicional missa del Gall la nit de Nadal? En principi la missa se celebrarà i els més devots podran acudir-hi, però cal saber com s'adaptarà l'horari al toc de queda. I, a més, també s'ha de saber que en moltes comunitats els actes religiosos estan permesos amb limitació d'aforament de fins al 50%.\nSense sopars d'empresa i els sopars familiars penjant d'un fil, el gimnàs pot ser una bona distracció durant les festes. Els gimnasos tornen a obrir en comunitats on havien estat tancats per frenar els contagis, tot i que ho faran amb restriccions d'aforament fins al 50% en interiors.\nEl que no podràs fer per Nadal\nJa has vist que, tot i que amb limitacions, hi ha coses que sí que podràs fer. A continuació ve la llista de prohibicions, tradicions sagrades de Nadal a Espanya de les quals aquest any te'n pots oblidar.\nAlgunes grans ciutats s'aferren encara a la possibilitat de mantenir la Cavalcada de Reis. A Barcelona, per exemple, es planeja que sigui estàtica i sense caramels. Però en la majoria de llocs ja han anunciat que aquest any no hi haurà desfilada. Com a Madrid, on s'anul·len en tots els districtes i probablement també la principal.\nA més, els nens tampoc podran lliurar la carta als reis mags pels riscos de contagi que pot comportar. Serà un Nadal atípic i el principal sacrifici serà precisament la Cavalcada de Reis.\nCotillons i festes massives\nEl que segur no podràs fer aquest Nadal és anar-te'n de cotilló per Any Nou i celebrar les festes massives típiques de les dates. El gran cotilló per excel·lència d'Espanya, a la Porta del Sol de Madrid, no se celebrarà. També cau la nit de Nadal universitària de Salamanca, que cada any reuneix milers d'estudiants.\nAltres esdeveniments a Espanya estudien la manera de celebrar-se sense riscos. Com l'encesa de llums de Vigo, on es pretén esglaonar la presència del personal encarregat de la seva instal·lació i tot apunta que es restringirà l'afluència del públic.\nUn altre clàssic de Nadal a Espanya, els sopars d'empresa, es veurà condicionat per les restriccions de comensals en bars i restaurants, i també de reunions socials. Passa el mateix que en els sopars familiars, solament que en aquest cas els sopars solen ser multitudinaris i la limitació de l'aforament fa que, directament, la majoria se suspenguin.\nUna opció que contemplen algunes empreses és dividir els assistents en grups més reduïts dins de la mateixa estada, o mitjançant l'organització d'esdeveniments independents.\nEls espanyols que visquin fora ho tindran més complicat aquest any per tornar a casa per Nadal. No és que no es pugui viatjar, sinó que la normativa exigeix tenir una prova PCR per entrar a Espanya, i els viatgers hauran de calcular bé per tenir temps de fer-se la prova abans de volar.\nA més, la mobilitat a Espanya està limitada. Els viatges entre comunitats romanen restringits i el Govern té la intenció de mantenir les restriccions durant el mes de desembre. Això podria afectar els desplaçaments entre regions durant el Nadal.\nL'oci és un dels sectors en el punt de mira de les autoritats, ja que es considera una activitat no essencial i, a més, susceptible de provocar contagis. Això vol dir que casinos, bingos i sales de joc seran els últims a obrir i probablement no arribaren al Nadal.\nSanitat Govern Espanyol Festes de Nadal


Nova aliança entre l’AIAC i PETMAXX per millorar la recuperació d’animals a l’estranger – CCVC – Consell de col·legis veterinaris de Catalunya\nEl Consell de Col·legis Veterinaris de Catalunya, organisme que gestiona l’AIAC, l’Arxiu d’Identificació d’Animals de Companyia, amb una decisió conjunta amb la REIAC (Red Española de Identificación de Animales de Compañía), ha canviat de partner internacional. A partir d’ara PETMAXX és la nova plataforma per a la recuperació d’animals de companyia a l’estranger.\nAquesta nova aliança aporta beneficis tant a la professió veterinària a Catalunya com a les famílies que tenen animals de companyia.\nPETMAXX és una plataforma universal que agrupa arxius d’identificació d’animals no només d’Europa sinó també d’Àsia, Amèrica i Oceania, des de Rússia, Austràlia, EUA o bé Regne Unit. Per tant, tindrem accés a més bases de dades d’identificació d’animals de companyia.\nAquesta mesura, a la vegada, permet donar un major servei a les famílies usuàries de les nostres clíniques i hospitals.\nEl CCVC, preocupat per la manca d’eficàcia d’altres plataformes de recerca d’animals perduts, portava mesos treballant per tancar aquest acord que de ben segur beneficiarà tant al col·lectiu de veterinaris com els clients, guanyant major accés, gairebé universal a bases de dades d’arreu del món, i alhora, esdevenint l’AIAC un arxiu més eficaç internacionalment.\nEl personal del CCVC, com el del teu col·legi professional estem al teu servei per atendre consultes o aclariments sobre aquest nou servei internacional de recuperació d’animals de companyia.


Pàgina en blanc – What's in my head?\niolandapericas\tObjectius, projectes i canvis\t 17 Novembre 2017 14 Novembre 2017\nDesprés d’assistir al Woman Rocks (podeu veure com ho vaig viure aquí), el que sí tenc clar és que a partir d’ara he de fer que els dies comptin, no han de ser dies en blanc, i he de ser capaç d’emocionar-me, aprendre i sorprendre’m cada dia amb alguna cosa, per petita que sigui.\nEls meus fills, el meu home, la meva família, els meus amics, amb ells cada dia és diferent, perquè me sorprenen, m’enfaden, me fan riure, me fan pensar, m’acompanyen, m’animen… No, no van per aquí els tirs.\nEls qui en saben, xerren de la importància de marcar-te objectius assumibles, un rere l’altre, que junts et condueixin a aconseguir un objectiu major. Com qui vol perdre 10 quilos. Has de començar pel primer, aquest ha de ser l’objectiu real i una vegada assolit anar a per el segon. Si et planteges perdre els 10 de cop, quan veus que només n’has perdut un pots convertir el que és una victòria en un fracàs, que farà que abandonis abans d’hora.\nI sí, és de sentit comú, però jo fins ara ho havia fet al revés. El meu objectiu final és donar un gir a la meva vida, l’immediat és anar fent passetes cada dia perquè això no és quedi en una simple declaració d’intencions.\nObjectiu número 1: que els dies no siguin una pàgina en blanc.\nPublicada 17 Novembre 2017 14 Novembre 2017\nPrevious Post Les pilotes de Hulk\nNext Post No és just…\nOne thought on “Pàgina en blanc”\nRetroenllaç: Opinions alienes – What's in my head?


El PSPV Ports-Maestrat reclama la Samu per a Vilafranca i Morella i la millora del serveis públics a l’interior | DiaDia\nInici Els Ports El PSPV Ports-Maestrat reclama la Samu per a Vilafranca i Morella i...\nEl PSPV Ports-Maestrat reclama la Samu per a Vilafranca i Morella i la millora del serveis públics a l’interior\nLa comissió executiva comarcal del PSPV-PSOE Ports-Maestrat ha mantingut una trobada a Morella, després del qual s’ha subscrit la Declaració de Municipis Rurals elaborada per la secretaria de Petits Municipis del PSPV. Una declaració que reivindica els territoris rurals com a font de riquesa i aposta per instaurar mesures que evitin la despoblació galopant.\nEls socialistes dels Ports-Maestrat reclamen la millora dels serveis públics en un territori que registra la ràtio més baixa de funcionaris per habitant. De fet, els veïns han de traslladar-se a poblacions com Vinaròs per fer pràcticament qualsevol gestió administrativa.\nD’altra banda, la comissió executiva ha analitzat els índexs d’atur en aquestes comarques, i ha lamentat l’absència de polítiques actives per generar llocs aquest treball. A més, ha mostrat la seva preocupació pels insuficients mitjans sanitaris, entre ells la SAMU per a Morella i Vilafranca, el que deixa sense atenció sanitària urgent als veïns dels pobles d’interior de les dues comarques. Totes aquestes circumstàncies obliguen els habitants de les zones rurals a desplaçar-se a poblacions grans, provocant una lamentable despoblació.\nL’executiva va comptar amb la presència de l’alcalde de Morella i vicesecretari de la comarca, Rhamsés Ripollés, així com de l’alcalde de Rosell i secretari comarcal, entre d’altres.


Com s’ho fan les noves colles? | RevistaCastells.cat\n2 Abril, 2014\tPortada, Portada lateral, Reportatges\nDurant les tres darreres temporades el volum de colles no ha parat de créixer. Com s’ho han fet durant aquest temps algunes formacions de nova creació per sobreviure una exigència cada cop més forta? Berga, les Roquetes (Garraf), Solsona i Cornudella de Montsant han trobat, en diferents casos, la fórmula per mantenir-se, tot i les nombroses dificultats.\nEls Castellers de Berga van presentar-se en societat el juliol de 2012. El camí d’aquests vint mesos de la formació de la capital del Berguedà ha estat accentuadament productiu. Només han tingut set caigudes, entre carregats i intents; i dos intents desmuntats. Unes xifres que conviden a l’optimisme; i més quan en un període relativament curt s’ha passat d’assolir estructures de 6 a fer-ne de gamma mitjana de 7 (han fet el 4de7 amb l’agulla). Xavi Torrabadella, president dels de la camisa blau fosc, apunta que “el compromís dels castellers ha estat sorprenent en una ciutat que no tenia de cap noció sobre aquesta pràctica. Som a la colla gairebé prop de 200 castellers i desplacem una gran quantitat d’efectius a la majoria de places. La nostra entitat motiva a la gent, no només a l’assaig i a les sortides, sinó que el fet de tenir un espai gairebé propi et permet organitzar diferents activitats socials per a captar nous integrants”, assegura.\nTorrabadella també creu que “actuar al costat de grans agrupacions és sinònim que la colla visqui aquesta arrencada tan dolça. Al 2014, disposem d’un programa de sortides que barreja el donar-nos a conèixer més a la comarca i la presència a actuacions de més relleu, com Can Jorba a Barcelona o l’aniversari dels Castellers de Sabadell. A més, serà un privilegi tenir els Castellers de Vilafranca a les Festes de la Patum, els quals han donat a Berga la categoria de plaça important, gràcies als dos castells de 9 que hi van plantar l’any 2011”.\nEl nou curs dels berguedans s’encara amb optimisme amb una tècnica que planteja fer més castells de 7, i afegir-ne el 5 o el 3 amb el pilar.\nA més de Berga, el Prepirineu ha vist recentment la creació d’una altra colla, els Castellers de Solsona, apareguts el 2011. Els inicis van ser molt encoratjadors, a causa de la gran implicació de joves. Fins al moment, els de la camisa groga tenen consolidada tota la gamma de 6 i ja han pogut assolir castells bàsics de 7. El seu president, Toni Viladrich, pensa que l’allunyament de la zona tradicional els dificulta créixer: “som uns 180 socis, però només els tenim per la Festa Major i la Diada de la Colla. Durant la temporada registrem una entrada aproximada d’unes 80 camises al local i a plaça. El problema de no tenir més efectius ve perquè el nostre sector jove estudia o treballa a l’àrea metropolitana de Barcelona i li hi és incompatible centrar-se al 100% en l’activitat castellera”, ressalta.\nMalgrat la línia volàtil, la colla intenta captar el màxim de castellers d’una petita comarca que ronda els 12.000 habitants. A més, també hi ha una vocació major per organitzar el major nombre d’iniciatives socials. D’altra banda, Viladrich, explica que “el calendari del 2014 conté moltes actuacions al costat dels Castellers de Lleida i els Margeners de Guissona perquè en trobar-nos en una terra de poca tradició fa molt difícil que vinguin places de més relleu a buscar-te. La gran sort és tenir, en poc temps d’història castellera, la categoria de plaça de 9, gràcies al 3de9 amb folre que els Capgrossos de Mataró van carregar l’any passat. Esperem que amb el temps mantinguem el nivell de la nostra festa de final de temporada”, apunta.\nLa temporada dels solsonins presenta l’objectiu de consolidar la feina realitzada el curs passat amb la gamma bàsica de 7 i intentar portar a plaça, sempre que l’assistència a assaig respongui, algun repte superior.\nEl setembre del 2010 neixen els Castellers de les Roquetes (Sant Pere de Ribes), la tercera colla de la comarca del Garraf. Apadrinats per la Jove de Sitges, els de la camisa gris encaren la cinquena temporada amb molta motivació després de consolidar les estructures de 6 pisos, tot i que encara no han assolit cap construcció de 7. A diferència de les anteriors colles, el procés dels de les Roquetes és més lent. Marina Segovia, presidenta de la formació, ressalta, però, que són “la colla de 6 que està més en forma. Som una setantena de castellers de moltes procedències i tenim una relació molt familiar. Més enllà dels castells, som una entitat social que no s’atura. Portem a la canalla a diferents excursions i organitzem moltes activitats pels adults”. Segovia ressalta que “som molt curosos en l’aspecte econòmic, a causa de la falta de subvencions. Lluitem, des de fa temps, per tenir un local propi, ja que ara mateix assagem al carrer. Hem impulsat diferents recollides per finançar la nostra futura casa. Esperem que ens la concedeixin ben aviat”, assegura.\nD’altra banda, Segovia, apunta que se’ls ha comprimit una mica el calendari, però “això no ens impedeix ser present en cites importants, com la que afrontem el proper 20 de juliol a Sitges al costat de la Joves de Valls i la Jove de Sitges”. Els de les Roquetes han tingut el privilegi d’actuar ja en dues ocasions al costat dels Minyons, convidats per la Jove de Sitges.\nUn dels objectius de la colla de les Roquetes serà intentar un castell de 7 en algun moment de la temporada. “La colla està molt viva i el cap de colla ha esperonat tothom per fer possible el repte”, destaca la presidenta.\nDes de la temporada passada, Cornudella de Montsant torna a tenir colla castellera. La refundació dels Brivalls, els quals ja van existir en una primera etapa entre el 1976 i 1985, tornaven en un territori orfe. El primer curs de la nova era s’ha saldat amb nota i una notable consolidació dels castells de 6 pisos. Aniol Casademunt, president i segon cap de colla, apunta que “la tornada dels castells al Priorat era una assignatura pendent. Som un total de 150 socis, dels quals una vuitantena són castellers. Hem donat a conèixer el projecte a la comarca, però encara el podem exprimir més”, assegura.\nEl calendari de sortides dels Brivalls el 2014 comportarà molts canvis respecte l’any passat. Casademunt pensa que “s’ha dissenyat un programa d’actuacions molt tradicional. A més de recórrer moltes festes majors i fires de la comarca, tenim previstes actuacions menors a Torredembarra, Alcover o Cornellà. Són poblacions que et fan respecte, ja que s’hi celebren grans diades en els mesos d’estiu”, remarca.\nEl president dels de Cornudella no s’atreveix a dir si la colla intentarà algun castell de 7 aquesta temporada i agafa com a referència la mètode de treball que efectuen els Xiquets de Reus, una agrupació que els ha ajudat a recuperar l’activitat castellera al Priorat.


L'adaptació de les instal·lacions afectarà només les demarcacions de Girona, Lleida i Tarragona\nper Dúnia Queralt dimarts, 12 de novembre 2019 - 21:20h\nMolts catalans hauran de canviar les freqüències de la seva TDT | Unsplash\nEl canvi de freqüències de televisió digital terrestre —TDT— a Catalunya començarà aquest dijous. El Segon Dividend Digital no implicarà la desaparició de canals de televisió, sinó que només es desplacen les freqüències. Concretament, l'adaptació afectarà 56.821 edificis, en els quals resideixen 986.982 persones.\nD'aquests, 24.126 blocs i 367.086 ocupants s'ubiquen a Girona, 10.279 edificis i 200.663 residents a Lleida i, la resta, 22.416 habitatges i 419.233 persones són de la demarcació de Tarragona. A Barcelona no hi haurà canvis. A partir de dijous, s'iniciarà l'emissió en simultani en les freqüències nova i antiga de 636 municipis, on migraran d'una a tres.\nAfectarà a les demarcacions de Tarragona, Lleida i Girona\nA Lleida, Tarragona i Girona es produirà també el canvi de freqüència d'algunes demarcacions de televisió digital local, que presten servei a diversos municipis. En canvi, en els 311 municipis de Barcelona no hi haurà canvis en cap múltiple digital estatal o autonòmic, ja que es van mudar a aquests canals a la banda de 700 MHz en el Primer Dividend Digital.\nEl canvi de freqüències no afectarà de la mateixa manera tots els edificis. Les adaptacions s'hauran de fer en els blocs comunitaris de mida mitjana o gran que estiguin equipats amb sistemes monocanals o centraletes programables. Per la seva banda, els habitatges individuals no hauran de fer l'adaptació.\nDurant el canvi de freqüències de TDT, amb la finalitat de facilitar la transició i minimitzar l'impacte per a la ciutadania, les cadenes de televisió emetran simultàniament a través de les freqüències nova i antiga abans d'apagar la vella. L'emissió simultània durarà sis mesos en la majoria de municipis i, en els que sigui més ràpida, tres. F auns mesos també s'anunciava un canvi en les sintonitzacions de televisors per poder ser utilitzats en 5G.\nLa TDT s'adapta als televisors amb xarxa 5G\nÚltima hora: Important anunci de Sánchez sobre el futur govern\nUrgent: El Parlament de Catalunya torna a aprovar el dret a l'autodeterminació


Llagostera Ràdio - 42 conductors denunciats durant un dispositiu de prevenció d’accidents de trànsit de motocicletes a Girona\n42 conductors denunciats durant un dispositiu de prevenció d’accidents de trànsit de motocicletes a Girona\nEl dispositiu Premot dels Mossos al Baix Empordà i la Selva. / Foto: Mossos d'Esquadra\nEls Mossos d'Esquadra de Trànsit del sector de Sant Feliu de Guíxols han fet els dies 23 i 24 de febrer un dispositiu especial per prevenir els accidents de trànsit de motocicletes.\nEl dispositiu Premot es va fer a les carreteres GI-681 i GI-682, entre els termes municipals de Lloret i Tossa de Mar, on en total van denunciar per la via administrativa 41 conductors per infraccions.\nUn dels conductors denunciats va ser un motorista que triplicava la taxa d'alcohol i que va tenir un accident a la GI-682 prop de Lloret de Mar. Quan li van fer la prova d'alcoholèmia, el conductor va donar un resultat de 0,83 mg d'alcohol per litre d'aire expirat, el triple del permès. Per això, el van denunciar per la via penal.\nA més de les denúncies administratives, els Mossos van denunciar penalment un motorista de 46 anys, de nacionalitat espanyola i veí de Badalona, que va sortir de la via a la GI-682, prop de Lloret de Mar i triplicava la taxa d'alcohol permesa.\nnotícia comarcal\tmossos d'esquadra\tlloret de mar


RACC educa: joc en línia\nA qui s'adreça: Alumnes del cicle mitjà i superior d’educació primària i ESO. Descripció: RACC Educa és un programa educatiu en línia per a treballar l’educació per a la mobilitat sostenible i segura a l'aula.\nA qui 'adreça: Alumnes d’ESO, batxillerat i formació professional. Descripció: Amb la idea d’aprofundir en l’educació viària i les responsabilitats en la via pública, el RACC organitza el Premi Joves i Conducció. Es tracta d’un concurs de relats, fotografies i vídeos, organitzat al voltant la seguretat viària.


Frai Juníper Serra | VisitPetraMallorca\nItinerari Juniperià pel municipi de Petra\nAquest itinerari Juniperià està pensat per donar a conèixer les construccions, espais i elements que en la vila de Petra recorden d'una manera o altra la figura de Juníper Serra.\nNo és l'objectiu d'oferir una biografia detallada sobre Juníper i la seva obra a Mallorca i el Nou Món. Per a això ja hi ha molt diverses publicacions. Evidentment, al llarg de l'itinerari s'aniran aprofitant els diferents llocs visitats per oferir aspectes bàsics sobre la vida i obra de l'missioner.\nTambé és un objectiu de l'itinerari destacar alguns aspectes històrics i patrimonials (arquitectònics, artístics, etnològics o urbanístics) representatius dels espais visitats.\nIgualment s'han inclòs en el recorregut elements i espais vinculats a persones que són considerades juniperistas, ja que d'una manera o altra han contribuït al llarg de el temps en la investigació, difusió i reconeixement de la figura de Juníper Serra. En aquest sentit, es pot optar per incloure o no els punts que fan referència a aquests juniperistas dins el recorregut. Són els punts número 2, 3, 5, 7 i 9.\nEls espais que recorden Juníper i els juniperistes poden ser tant espais o elements vinculats directament a la presència d'aquests personatges, com espais o elements que s'han dedicat en la seva memòria (carrers, places, monuments, etc.), sovint coincidint amb dates d'aniversaris juniperians.\nS'ha de precisar que hi ha diversos continguts sobre la biografia de l'Pare Serra, la seva formació i tasca a Mallorca i la seva obra en les missions americanes, que poden ser comentats en diferents llocs visitats durant l'itinerari. En cada cas, s'ha triat el lloc que s'ha considerat més adequat.


Bocins literaris: de juny 2016\n“Encara que mil molles de melangia ballin\nsurt del celler on l'oratge ha reclòs el teu vi”\nCau de llunes. Maria Mercè Marçal\nEtiquetes de comentaris: bocí literari, Cau de llunes, Maria Mercè Marçal, poesia\nque enfanga la sabata,\nla pell se'ns torna brasa”\n“jo sóc aquí, plorant el fàstic\n“en cerca de paraules\ndesterrades fa temps\na les golfes més altes”\n“Drap de la pols, escombra, espolsadors,\nSurt el guerrer vers el camp de batalla”\n“Damunt un cel apedaçat\ndesfem l'amor a l'hora bruna:\nal cap del llit ens reflecteix la runa”\nUna cambra pròpia- Virginia Woolf\nTítol original: A Room of One’sOwn\nTraductor: Helena Valentí i Petit\nLa Temerària Editorial\nUna cambra pròpia és un assaig divertit de la preparació d’una conferència que Virginia Woolf va donar sobre el tema “Les dones i la novel·la” en unes escoles universitàries per a dones. Està estructurat tot formulant els pensaments previs a la xerrada, amb un bon treball del que voldrà exposar i plantejat de forma molt amena. El seu estil és irònic, subtil i punyent. És un luxe tenir l’autora de conferenciant a través d’aquesta cuidada i bonica edició de la Temerària.\nSegons Woolf o l’autora de l’assaig (que fa veure que no és ella i es posa un nom fictici) si una dona de la seva època volia ser escriptora necessitava una cambra pròpia i 500 lliures de renda anual. Independència econòmica i un espai íntim són les claus per poder crear.\nEn la primera part del llibre investiga què han dit els homes sobre les dones, perquè han opinat tant i de forma tan diversa, es pregunta perquè en moltes de les novel·les o escrits sobre les dones fets per homes s’hi pot llegir còlera entre línies, perquè en la literatura el novel·lista home ha enaltit o degradat la dona donant-li un paper del tot irreal, perquè s’ha tractat la dona com a objecte, com a ésser ideal.\nEn la segona part qüestiona què havia de fer una dona que volgués ser escriptora al segle XVI. Teoritza sobre la possibilitat que Shakespeare hagués tingut una germana amb els mateixos dots literaris que ell. Què se n’hagués fet d’ella? També compara escriptores que han escrit lliurement com Jane Austen o Emily Bronte, còmodes en la seva situació de dona, amb d’altres amb més potencial com ara Charlote Bronte. A aquesta li retreu que la seva literatura emani ràbia (per haver estat dona i no haver pogut tenir la mateixa llibertat que un home) o bé que en faci una defensa aferrissada; fet que ha provocat que la seva obra se’n ressenti.\nFa un estudi dels darrers segles i de l’aparició dels llibres escrits per dones. En fa una evolució com a dóna-ésser únic. Com ha anat canviant la literatura femenina? Què escriu la dona? En quin moment s’allibera de les presons del seu sexe que fa que no es noti en la seva escriptura? Escriuen diferents els homes i les dones? Defensa l’escriptura en llibertat, l’escriptura en la veritat, amb l’acceptació del subjecte femení sense ràbia, sense rancúnia. Un pas previ a l’alliberament.\nS’atreveix a fer una teoria sobre l’ànima mig masculina-mig femenina. Demana que els escriptors haurien de ser capaços de reconciliar els dos jo abans de posar-se a escriure, fer-hi les paus i així poder escriure amb autonomia. L’escriptor o escriptora ha de mostrar l’experiència sencera, observar la realitat i no tenir por d’explicar-la. Finalment, fa esment de la importància de tenir solvència econòmica per poder escriure, siguis home o dona. Amb carències econòmiques difícilment ets pots dedicar a l’escriptura i posa exemples concrets d’escriptors coneguts per afirmar-ho.\nI una curiositat: no sé si tenia gaire confiança que les seves deixebles adquirissin la independència econòmica necessària per escriure, el fet és que en el diari personal de la pròpia Woolf, el mateix dia d’haver fet la conferència de debò, l’autora va anotar que havia aconsellat a les noies beure vi, a part de disposar d’una cambra pròpia.\nEtiquetes de comentaris: assaig, ressenya, Una cambra pròpia, Virginia Woolf\n“afrontem el fet, perquè és un fet, que no hi ha cap braç on puguem recolzar-nos, i que anem soles pel món”\nUna cambra propia. Virginia Woolf\nEtiquetes de comentaris: assaig, bocí literari, Una cambra pròpia, Virginia Woolf\n“L'única cosa que compta és escriure allò que vols escriure; i, qui pot dir si comptarà durant segles i segles o només unes hores? Però sacrificar un sol cabell del cap de la teva visió, un matís del seu color, per acatament a un director amb una copa de plata a les mans o a un professor amb un metre sota la màniga, heus aquí una traïció abjecta”\n“Durant molts segles, les dones han fet de miralls màgics, amb el poder deliciós de reflectir els personatges masculins el doble de la mida natural. És probable que si no hagués estat per aquest poder, la terra encara fos un aiguamoll i una selva. Que no s'haguessin produït les glòries de la guerra. Que encara ens dediquéssim a ratllar el contorn dels cérvols damunt la superfície dels ossos dels moltons i bescanviéssim pedres fogueres per pells d'ovella o qui sap quina altra galindaina plaent al nostre tosc sentit del gust”\n“La indiferència del món, que tan difícil de suportar trobaren Keats, Flaubert i altres genis, en el cas de les dones no fou indiferència, sinó hostilitat. A elles, el món no els deia com a ells: <<Escriviu, si en teniu ganes; a mi tant se me'n fum.>> A elles, el món els deia amb una riallada: <<Escriure? Què escriuràs, tu, desgraciada?>>”\n“en els moments de peresa, de somieig, de vegades sura la veritat submergida”\n“quin bon gust, la vida; que dolces, les seves compensacions; que trivial, aquest ressentiment o aquell rancor; que magnífica, l'amistat i la companyia dels teus quan, en havent encès un cigarret, t'enfonses en els coixins del seient vora la finestra”\n“Les rivalitats entre sexes, entre diverses qualitats, les pretensions de superioritat i les imputacions d'inferioritats són coses de l'escola primària, de l'estadi de l'existència humana en què la gent s'organitza en equips, i cal que un equip venci l'altre, és d'allò més important que hom pugui pujar a la tarima del director per rebre de mans seves una copa tota cisellada. La gent madura deixa de creure en equips, en directors i en copes cisellades”\n“em vaig dir que no era gens agradable que et fessin fora d'enlloc; i aleshores se m'acudí que potser encara és pitjor no poder-ne sortir”\n“els novel·listes ens fan creure que els àpats de societat sempre són memorables per alguna cosa molt enginyosa que algú va dir, o per una acció sorprenentment assenyada. I, gairebé mai, no parlen del menjar. Forma part de les convencions dels novel·listes no esmentar mai la sopa, el salmó o les mandonguilles, com si la sopa, el salmó o les mandonguilles no fossin gens importants, com si mai ningú no es fumés un havà o begués un vas de vi”\n“i és que una dona nascuda amb un gran talent al segle setze havia d'acabar boja, s'havia de tirar un tret o morir de vella en una cabana als afores del poble, mig bruixa, mig bruixot, temuda i escarnida de tothom”\nTítol original: Мы\nEn una exposició que van fer al CCCB sobre el futur de la nostra espècie anomenada “+ Humans”, a l’última sala, d’il·luminació tènue molt adient, em va sobtar la maqueta d’una muntanya russa ideada per al suïcidi: Euthanasia Coaster, una atracció sense retorn de poc més de 3 minuts. La maqueta i el vídeo explicatiu, que formaven part d’un projecte imaginari de moment (crec), impactaven, però encara més que algú hagués ideat un invent d’aquesta índole i alhora tan pràctic. Trasbalsada encara per la curiosa idea, en un dels murs de la sala, una frase impresa va captar la meva atenció:\n“A aquell parell, al paradís, els van oferir una elecció: o la felicitat sense llibertat, o la llibertat sense felicitat. No hi havia una tercera opció”\nUna cita d’un llibre, Nosaltres, i d’un autor que no havia sentit mai, Zamiatin. Un cop investigat, vaig veure que Nosaltres era la llavor originària i desconeguda de llibres distòpics que molts hem llegit, com 1984, Un món feliç i, fins i tot Fahrenheit 451. Ens pensàvem que l’Orwell, en Huxley i Bradbury eren originals? Doncs no, la idea va sorgir d’un rus. Casualment l’editorial Males Herbes n’havia fet una edició pocs mesos abans. Vaig córrer a comprar-lo.\nA diferència dels llibres esmentats, el protagonista de Nosaltres, D-503, és feliç en el seu món quadriculat, matemàtic i de vidre, a molts anys enllà del nostre. Li està bé la seva vida reglada. No té cap neguit intern, està còmodament adaptat a l’Estat Únic. La història se serveix de la I-330, que no segueix les normes de l’Estat i de la qual el protagonista se n’enamora perdudament, per destarotar tot el seu món. Altre cop el recurs del mite edènic i la culpabilitat de la dona.\nEl “nosaltres” del llibre no és un tu i un jo. És un nosaltres ampli, de comunitat, d’un tot, de formiguetes que no pensen i per tant, es deixen portar. La individualitat està prohibida (tal i com ho estava en el règim totalitari de l’era Stalin) i la uniformitat de pensament és la norma general. El llibre descriu, mitjançant la comoditat de la no-llibertat imposada en aquest cas per prevenir un terror passat llunyà, la por a ser nosaltres mateixos: la por a la llibertat. La por que el nostre propi jo ens alieni la nostra vida irreal i còmoda.\nEstà escrit com un deliri d’un boig, d’un malalt que pateix. Llegint alguns fragments he arribat a dubtar de l’estabilitat mental de l’autor perquè realment el desvari sembla autèntic, com si el visqués de debò. La narració del patiment al sortir de la tranquil·la falsa felicitat i sentir (enamorament, llibertat) està molt aconseguit i atabala una mica mentre intentes seguir-lo en la seva bogeria. El protagonista té una lluita interna, es tortura i gairebé perd el cap. Les emocions l’aclaparen perquè no sap que fer-ne d’elles (no les ha viscut mai) i li esclaten. És tot un xoc anafilàctic de sentiments.\nNosaltres té un final més realista que els llibres successors. Potser és per això que em quedo amb 1984 o Un món feliç? O és per què me’ls vaig llegir de jove? Si me’ls rellegís ara, què hi trobaria? Si atordeix llegir aquest tipus de llibre ara, és per què ens hem acostumat al Mur Verd, a una vida de cristall net i impol·lut, a una vida asèptica? A partir d’una edat ja és massa tard per llegir-se aquest tipus de llibres? Estem contaminats per la comoditat? Està clar que aquests llibres se suporten millor en la joventut que en la maduresa.\nAl final del llibre, unes postres suculentes: la carta que va enviar el mateix Zamiatin a Stalin criticant la censura a la que havia estat sotmesa la seva literatura i demanant una sortida digna a la seva situació. Al seu país se li havia vetat el poder publicar i això era la mort d’un escriptor. És una carta escrita amb valentia, no s’arrossega, reclama el seu dret. Zamiatin, amb l’ajuda de Gorki (que segurament li devia salvar la vida), va poder marxar a Paris, però el seu llibre va estar prohibit durant 60 anys a la Unió Soviètica.\nEtiquetes de comentaris: Ievgueni Zamiatin, Nosaltres, novel·la, ressenya\n“És sorprenent: sembla mentida que no es pugui trobar cap cura per a aquesta malaltia dels somnis, o si més no una manera de tornar-la racional i potser fins i tot profitosa”\nEtiquetes de comentaris: bocí literari, Ievgueni Zamiatin, Nosaltres, novel·la\n“estic disposat a obrir-li les pàgines del meu cervell: quin sentiment tan serè i delitós”\n“L'últim descobriment de la ciència de l'Estat Únic: el centre de la fantasia és un nòdul cerebral misèrrim a la zona del pont de Varoli. Per mitjà d'una cauterització triple del nòdul amb rajos X, quedareu curats de la fantasia\nSou perfectes, sou com les màquines, teniu via lliure per assolir el cent per cent de la felicitat. Joves i vells, correu tots a sotmetre-us a la Gran Operació”\n“- I com vols que una revolució sigui l'última? No pot ser, les revolucions són infinites!”\n“- Odio la boira. Em fa por.\n- O sigui que t'agrada. Li tens por perquè és més forta que tu, l'odies perquè et fa por i t'agrada perquè no la pots sotmetre. Només es pot estimar el que no es pot sotmetre.”\n“Que simple que és tot. Que grandiosament banal i simple fins al ridícul que és tot”\n“- Mala cosa! Sembla que se li ha format una ànima.\nUna ànima? Aquesta paraula estranya, antiga, llargament oblidada. De vegades sí dèiem unànime, desànim, malànima, però no ànima…\n- És… gaire perillós?- vaig balbotejar.\n- És incurable.”\n“Però per què el no vull viu dins meu al costat del sí que vull?”\n“- I la felicitat, què? Perquè els desitjos fan patir, oi? Llavors és clar que la felicitat es dóna quan no hi ha desitjos, cap ni un… Quin error, quin perjudici absurd que fins ara hàgim col·locat un signe positiu davant de la felicitat quan, és evident, davant de la felicitat absoluta n'hi ha un de negatiu, divinament negatiu”\nTornar és lluny- Francesc Garriga Barata\nTítol: Tornar és lluny\nArran de la mort de Francesc Garriga el 2015, trobo Tornar és lluny. No havia llegit res d’ell i m’agrada. El descobreixo un cop mort: sensació que he fet tard una altra vegada. No hauria de ser difícil conèixer poetes vius i que m’agradessin. Em queda investigar la seva obra anterior i Swing una obra pòstuma que La Breu Edicions ha editat.\nNascut a Sabadell, fou un monjo franciscà caputxí que visqué a l’Amazònia. De retorn, va exercir la docència combinant-la amb la poesia. Quina injustícia per a ell que fos tardanament reconegut! Els premis a la seva carrera poètica, iniciada molts anys abans, li van arribar vorejant la seva fi (el prestigiós premi Carles Riba, el 2012).\nTornar és lluny parla sobre la vellesa. El poeta percep el final a prop, té la mort a tocar i en parla obertament. Malgrat el seu passat, en els poemes no se li filtren influències religioses. La vida se li escapa i ens ho explica sense transcendència. Ens trobem davant un llibre intel·ligent, ple d’un saber franc. És difícil fer-ho senzill i fàcil i que sigui veritat, i Garriga n’és capaç. La seva poesia traspua ironia i escepticisme. Utilitza versos sense títol, sense majúscules (ni darrere els punts), amb un llenguatge planer. Aquests versos minúsculs els entenc com un gest d’humilitat, com si no volgués donar-se importància i just el que aconsegueix és ben bé el contrari: la grandesa d’uns poemes breus que es van assaborint en relectures posteriors.\nEtiquetes de comentaris: Francesc Garriga Barata, poesia, ressenya, Tornar és lluny\n“la vida em deu una mentida”\nTornar és lluny. Francesc Garriga Barata\nEtiquetes de comentaris: bocí literari, Francesc Garriga Barata, poesia, Tornar és lluny\n“raurà el secret de viure a perseguir\nles coses que s'escapen\nenllà del que ja guardes\na toc de cor o seny?”\n“excuses, sempre excuses\nper a la feina d'estimar”


La convocatòria d’eleccions perjudica el Govern d’Armengol\nEl finançament, els convenis, la part fiscal del REB i la gestió de Cabrera, alguns dels assumptes pendents per després dels comicis del 10-N\n3 min. Palma 20/09/2019 21:01\n651x366 La convocatòria d’eleccions perjudica el Govern d’Armengol / ISAAC BUJ La convocatòria d’eleccions perjudica el Govern d’Armengol / ISAAC BUJ\nFrancina Armengol no amaga que la incapacitat de Pedro Sánchez per assolir un acord per formar govern a Madrid i la convocatòria d’eleccions estatals el pròxim 10 de novembre ha suposat un cop dur per al Govern balear. La presidenta ha parlat de “decepció” i ha lamentat l’endarreriment de decisions importants que els comicis provoquen.\nA més, la seva defensa d’una coalició com a fórmula de govern no ha tingut gaire ressò a Madrid, encara que Armengol ha tret pit i ha assenyalat en diverses ocasions que hi ha més cultura de pacte a les Balears que a Madrid.\nLa llista d’assumptes importants pendents no és curta. Per una banda, les Illes encara esperen un desplegament total del REB, sobretot pel que fa a la part fiscal. De fet, l’únic que hi ha segur ara pel que fa al REB és el 75% de descompte aeri, que ha estat posat en dubte aquesta mateixa setmana pel ministre de Foment en funcions, José Luis Ábalos. Cal recordar també que les inversions del fons d’insularitat del Règim Especial dependran d’una comissió bilateral amb representants dels governs espanyol i de les Balears. I què vol dir això? Que no hi haurà inversions fins que hi hagi executiu a Madrid.\nLes Balears, com altres comunitats, també estan a l’espera d’un nou sistema de finançament i que l’Estat trobi una solució per pagar els 177 milions d’euros que deu a la comunitat illenca. Malgrat que la ministra d’Hisenda en funcions, Maria Jesús Montero, ha suavitzat la negativa inicial a pagar, de moment els milions no han arribat. Com tampoc no ho han fet els 180 milions del conveni de carreteres, que s’inclouen en els pressupostos des de fa anys de manera infructuosa.\nA més, el Govern balear té pendent un recurs contenciós administratiu en contra de l’Estat per evitar que Madrid es quedi amb la gestió de l’ampliació del Parc Nacional de Cabrera. Per no parlar de les comissions bilaterals on s’han de resoldre els recursos d’inconstitucionalitat de lleis balears com les de residus o de canvi climàtic.\nPer completar el mapa de la situació, cal recordar que l’Estat encara funciona amb els pressupostos del ministre del PP Cristóbal Montoro, els quals impedeixen que els ajuntaments puguin reinvertir els superàvits, que a hores d’ara resten en els bancs. Així i tot, els pressupostos generals de l’Estat de Pedro Sánchez, que el líder socialista no va aconseguir tirar endavant, suposaven 20 milions d’euros menys d’inversió de l’Estat a les Balears.\nFonts del PSIB han assenyalat a l’ARA Balears que, malgrat el posicionament crític de Francina Armengol respecte de la manca d’acord i la convocatòria d’eleccions, això no implica cap malestar amb la direcció estatal del partit que vagi més enllà d’aquests fets ni cap sensació d’aïllament. Els socialistes recorden que altres presidents, com Ximo Puig, han criticat que no s’hagi format govern i subratllen la necessitat de separar els temes estatals dels autonòmics, encara que reconeixen que els comicis deixen temes pendents. Des del PSIB no es vol parlar de desunió, sinó d’expressar allò que no agrada i després sumar per afrontar amb garanties la cita amb les urnes.


14 agost 2009 | Nepal | 9 comentaris « ant | seg »\nBikram i altres coses…\nAhir vam anar a fer l’encàrrec de 10 bancs i 10 escriptoris per la nova aula a un fuster del poble i de passada ens va poder ensenyar com anava la construcció dels armaris i lliteres que vam encarregar la setmana passada. Quan érem allà en Binod (el podeu a la foto del moble) ens va explicar que justament en aquell edifici, ja fa més de 6 anys, és on es va instal·lar quan va arribar de Kathmandú i on va començar l’orfenat. El primer dels nens va ser en Bikram, llavors un nen de 8 anys que se l’hi havia mort el pare, tenia la mare malalta i era ell qui mantenia la família gràcies a les hores que feia netejant a un restaurant. Avui la seva vida és molt diferent: en Bikram té 14 anys, és un dels nens més grans de l’orfenat i segurament el més espavilat. Fa 5è curs a l’escola d’en Binod, parla un anglès perfecte, és el primer de la classe en absolutament totes les assignatures i ratlla el 10 en totes les matèries. Sempre és el primer en oferir-se per ajudar en el que sigui i es nota que tots els altres l’hi tenen un respecte especial i tothom té clar que podrà aconseguir tot el que es proposi a la vida. Ho volíem explicar perquè a nosaltres ens va posar la pell de gallina i ens sembla molt significatiu de com pot canviar la vida d’aquests nens en venir a parar aquí.\nDit això, us passem el parte de les evolucions del projecte solidari:\n1. La construcció de la nova aula va sobre rodes, ja hem acabat amb les parets i la teulada i demà la començarem a pintar. Com ja hem dit, ja hem anat al fuster per moblar-la tota i també per canviar les pissarres de totes les demés.\n2. Les moquetes ja estan posades a les habitacions i als nens els hi han encantat. Durant aquesta setmana ens portaran els armaris i lliteres triples.\n3. La màquina de cosir, fogons i olles ja funcionen a tot tall!\n4. L’aula que estem construint és bastant gran i segurament anirà dividida en 2 parts i una d’elles farà la funció d’aula d’informàtica. De moment hi posaran l’ordinador que tenen (un) per tots els nens, per tant hem pensat que si al final ens queden 250€ els n’hi comprarem un de nou.\n5. Una part important dels diners els destinarem a comprar-los menjar, alguna cosa per jugar i material perquè puguin millorar la seva higiene com tovalloles, pintes per treure’s els polls individuals (ara la comparteixen…), etc…\nAixò és tot, només dir que no ens queden gaires dies més aquí perquè hem d’anar cap a Kathmandú des d’on agafarem un vol a Delhi, des d’on agafarem un vol a Londres, des d’on agafarem un vol … a casa! Ai mare…\n9 Responses to “Bikram i altres coses…”\nSiso on agost 15th, 2009 5:59 pm\nMolt bé! En bikram sembla un gran nano. A veure si això ajuda a què més nanus puguin seguir els seus passos. He quedat molt sorprès dels diners que heu recaptat, són molts fins i tot aquí a ca nostra! salut.\nCarles on agost 16th, 2009 3:24 pm\nOstres que poc que us queda!\nTornareu a casa amb un gran projecte solidari sota els braços :D del que em sento orgullos per haver participat.\nI l’aula ja comença ha agafar forma oi?\nEva on agost 17th, 2009 7:43 am\nJordi i Anna ¿fareu l’hort finalment?\nImagino que una vegada que marxeu d’aqui, fareu el possible per seguir en contacte amb l’orfenat ¿oi?\nSi algú de nosaltres volem seguir ajudant a l’orfenat ¿com ho hauriem de fer? ¿a traves de vosaltres? ¿directament a ells?… Molts petons.\nnoni on agost 17th, 2009 1:20 pm\nVeig que quan tornis t’haurem de comprar alguna samarra,no?\nApa, que ja que ja tenim masses ganes de veureus!!fins aviat!petons parella!\nde la pia on agost 17th, 2009 4:34 pm\nMolt ignorant per part meva,el que em semblava era millor fer la transferència per internet.Per una oficina bancària cap problema.\nmaria on agost 17th, 2009 4:57 pm\nÉs increible, pell de gallina…Fins d’aquí una setmaneta…quins nervis…\nde la pia on agost 18th, 2009 10:06 am\nEs fàntastic el que esteu fe n com m’agradaria estar aqui,pot ser el meu cap milloraria una mica.Per cert ja he fet la trasferència i per internet mmmmm.estic satisfeta.Petonet a vos i als nens.\nOscar i Anna on agost 18th, 2009 4:45 pm\nHola a tos dos. Som l’Oscar i l’Anna d’Olot. De fet, directament no ens coneixem, però ja sabeu, aquí tothom sabem qui som indirectament. Primer volia felicitar-vos per la vostra valentia en afrontar aquest viatge i per la vostra plana web. No he contactat abans amb vosaltres perquè desconeixia aquesta posibilitat. Segonament, la iniciativa d’aquest projecte solidari és excel.lent. El món es mou a partir de gent que de forma altruista fa aquests tipus de gestos. Encara hi som a temps a fer una aportació? Contesteu, si us plau, ens agradaria colaborar. Suposo que aquest viatge us ha enriquit molt com a persones, però sapigueu que a nosaltres també.\nDani on agost 18th, 2009 4:58 pm\nNo us conec personalment però vaig topar amb la vostra web per casualitat i us segueixo fa temps. És impressionant el que esteu fent! Se’m posa la pell de gallina de pensar com heu canviat la vida a aquesta gent! ENHORABONA!


Sánchez assumeix que hi haurà més rectificacions quan es comence a rebaixar les mesures\nSánchez ha incidit que l'esperit amb el qual actuarà l'exeutiu es resumeix en el fet que és preferible pecar de prudents que ser temeraris\nEl president del Govern central, Pedro Sánchez, ha assumit aquest dimecres que l’executiu farà més rectificacions al llarg dels propers mesos, quan es duga a terme una rebaixa gradual de les restriccions en els desplaçaments i l’activitat econòmica i comercial en funció de com evolucione l’epidèmia.\nEn el ple del Congrés que ha debatut una altra pròrroga de l’estat d’alarma fins el 9 de maig, Sánchez ha defensat que no s’interprete com “un fracàs” sinó com una rectificació “en positiu” per la conveniència d'”escalar” les restriccions on s’hagen atenuat de manera precipitada.\nEn qualsevol cas, Sánchez ha apostat per “una governança compartida” amb les comunitats autònomes, diputacions i ajuntaments en l’anomenada “fase de desescalada” que començarà de manera generalitzada la segona quinzena de maig, tot i que ha obert la porta a prendre algunes mesures per territoris.\nAixò es deu gràcies al fet que la pròrroga, que durarà del 26 d’abril al 9 de maig, habilitarà el ministre de Sanitat, Salvador Illa, a actuar en aquest sentit, tant amb l’objectiu d’atenuar les mesures com de modificar-les o restringir-les encara més.\nSánchez ha incidit que l’esperit amb el qual actuarà l’exeutiu es resumeix en el fet que és preferible pecar de prudents que ser temeraris, tot i que no té dubtes sobre la conveniència d’aplicar un full de ruta per rebaixar les mesures de manera “asimètrica”.\nCom una mostra de la voluntat de comptar amb les CA en aquest pla, el qual coordina la vicepresidenta quarta del Govern central, Teresa Ribera, el president espanyol ha recordat que l’executiu va demanar als governs autonòmics un contacte dels seus experts de capçalera per a aquesta fase.\nSánchez ha explicat que la relaxació de les mesures de manera asimètrica tindrà més a veure amb la grandària dels municipis i les seues característiques que amb l’àmbit autonòmic en si mateix. “Tindrem en compte la diversitat territorial”, ha promès.


Carl Sagan explica si hi pot haver vida extraterrestre en una entrevista inèdita\nEl cèlebre astrònom hi parlava sobre vida intel·ligent fora de la terra, sobre ciència i religió...\nRecentment ha aparegut l’enregistrament d’una entrevista de ràdio al cèlebre astrònom Carl Sagan, autor de la mítica sèrie de divulgació científica ‘Cosmos’. En l’entrevista, del 4 d’octubre del 1985, Sagan parla dels extraterrestres, de com projectem les noestres pors, els desigs i els prejudicis en ells, i de la possibilitat que hi hagi vida en altres llocs de l’univers. És una magnífica síntesi del pensament de Sagan, impulsor del projecte SETI, de cerca d’intel·ligència extraterrestre. En aquest vídeo que us oferim hi ha un resum de l’entrevista, amb subtítols en català generats automàticament amb el traductor.\n‘Hi pot haver intel·ligència, allà fora?’, li demanen. I respon: ’N’hi pot haver, sens dubte. Hi ha una gran varietat de sistemes planetaris en estrelles pròximes Hi ha una gran quantitat de llocs potencials per a la vida. Això és una cosa. Després hi ha la qüestió de la matèria orgànica. Les mol·lècules orgàniques que són essencials per al tipus de vida que coneixem són fantàsticament abundants; cobreixen l’univers: en els cometes, els asteroides, en les llunes del sistema solar exterior. I fins i to en els indrets més foscos i freds entre les estrelles. O sigui que la matèria de la vida és a tot arreu. I després hi ha el temps: hi ha milers de milions d’anys d’evolució biològica en tots aquets móns, en móns molt més vells que el nostre. Si ho poses tot junt, un munt d’indrets, molta matèria orgànica, molt de temps… sembla difícil de creure que el nostre petit i insignificant planeta sigui l’únic habitat.’


El Ple de la Ràpita destina més recursos a la lluita contra la pandèmia de la Covid-19 | Aguaita.cat\nEl Ple de la Ràpita destina més recursos a la lluita contra la pandèmia de la Covid-19\nEl primer plenari telemàtic de la Ràpita aprova una modificació pressupostària de 100.000 euros per ampliar els ajuts a les famílies i les empreses\nper Aguaita.cat , La Ràpita, 30 d'abril de 2020 a les 17:35 |\nEl Ple de l’Ajuntament de la Ràpita ha aprovat una modificació del pressupost del 2020 de 100.000 euros per tal de dotar de més recursos la resposta a la crisi provocada per l’emergència sanitària del coronavirus de la Covid-19. La nova partida pressupostària es destinarà directament a ampliar la dotació econòmica dels ajuts i subvencions que ofereix l’Ajuntament.\nEl regidor d’Hisenda i portaveu del grup municipal d’ERC, Albert Salvadó, ha apuntat que és “una obligació” adaptar “a la nova realitat” el pressupost del 2020, aprovat a finals de l’any passat. “És una primera modificació dedicada a donar suport social i al teixit econòmic del poble”, ha afegit Salvadó. El regidor ha avançat que l’equip de govern està desenvolupant el pla de reactivació econòmica i treballant en noves línies d’ajuts per al teixit empresarial de la localitat.\nEn un altre punt del debat, també s’ha aprovat la modificació per simplificar i agilitzar les bases dels ajuts directes que presten els serveis socials per cobrir les despeses de subministrament o lloguer de les famílies més vulnerables.\nEstes mesures s’afegeixen a altres que ja ha aprovat el consistori rapitenc des de l’inici de la crisi del coronavirus. Com ara, la congelació del pagament dels tributs municipals i la bonificació d’algunes taxes o la posada en marxa del programa d’ajuts ‘La Botigueta’, per a la compra d’aliments frescos.\nLes mocions que han presentat els grups municipals de l’Ajuntament de la Ràpita han tingut com a indiscutible protagonista la crisi del coronavirus. El Partit Socialista ha presentat una moció per demanar destinar els imports dels actes “emblemàtics i multitudinaris” suspesos a la lluita contra la pandèmia que s’ha rebutjat amb els vots en contra d’ERC i els vots a favor de la resta de grups. El grup republicà ha argumentat que aquestes mesures ja s’estan tenint en compte en la gestió de l’equip de govern en un sentit més ampli.\nPer la seua part, Junts per Catalunya ha presentat per urgència una moció que reclama a l'Estat que cedeixi a la Generalitat de Catalunya les competències per gestionar les fases del desconfinament i que la unitat de desconfinament sigui la regió sanitària i les àrees bàsiques de salut. La moció ha prosperat amb els vots a favor d'ERC, JxCAT, Més Ràpita i l'abstenció del PSC.\nFinalment, Més Ràpita ha presentat dues mocions d’urgència. La primera per destinar un 5% del pressupost de les festes majors a la Creu Roja que s’ha rebutjat amb els vots a favor del PSC i MR, l’abstenció de JxCAT i el vot en contra d’ERC, considerant que la moció no s’ajusta a la situació assistencial de l’entitat. La segona moció de Més Ràpita demanava la compra de 30.000 mascaretes, però també s’ha rebutjat argumentant que ja s’estan distribuint per part de la Generalitat de Catalunya.\nCoronavirus, Política, Ajuntament de la Ràpita, ajudes econòmiques, pressupost, La Ràpita, Covid-19


Es va donar a conèixer el 1981 amb la publicació de l'obra La generació del 56, sobre les revoltes estudiantils contra el règim franquista succeïdes en Madrid al febrer de 1956. El llibre, en la seva segona edició (2006), ha estat prologat pel Defensor del Poble, Enrique Múgica Herzog.\nEl 1984 es va estrenar en Televisió Espanyola amb un programa d'entrevistes en profunditat anomenat Autorretrato, inaugurat amb una entrevista a la musa de la movida madrilenya, llavors en plena expansió, Oblit Gara, i que de seguida va captar l'interès del públic.\nLa temporada 1989-1990 va passar a la recentment creada cadena autonòmica Telemadrid, on va conduir l'espai d'actualitat cinematogràfica Butaca de patio.\nEl gener de 1993 va dirigir el Telemaratón d'Antena 3, vuit hores de televisió en directe, presentat per Emilio Aragón i amb la pretensió de recaptar fons per a atendre causes benèfiques.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pablo_Lizcano_Fernández&oldid=30227669»\nDarrera modificació: 27 maig 2022 a les 21:09\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 maig 2022 a les 21:09.


L'Escola Municipal de Música obre les preinscripcions per al curs 2010-2011 — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / L'Escola Municipal de Música obre les preinscripcions per al curs 2010-2011\nEscola de Música - Mostra\nAquest dilluns, 22 de febrer, l'Escola Municipal de Música de la Seu d'Urgell obre les preinscripcions de cara al nou curs acadèmic 2010-2011. El període per a dur a terme els tràmits s'allargarà fins al dia 6 de març.\nLes preinscripcions s'hauran de fer de manera presencial a l'Oficina d'Atenció Ciutadana de l'Ajuntament urgellenc, de dilluns a divendres de nou del matí a dues del migdia; dilluns i dijous de dos quarts de cinc a les set de la tarda; i els dissabtes de les deu del matí a la una del migdia.\nL'Escola Municipal de Música ofereix de cara al curs vinent classes d'instruments diversos, essent novetat la incorporació de la trompa i la posada en marxa de diferents grups orquestrals, a més del cor de noies Lux Aurumque.\nL'Escola Municipal de Música ofereix classes a nens i nenes a partir dels 3 anys, així com a adults sense límit d'edat. Els alumnes actuals estan exempts de fer la preinscripció.\nMostra de Música tradicional i moderna\nD'altra banda, aquest dissabte, 20 de febrer, els alumnes i professors de l'Escola Municipal de Música de la Seu d'Urgell oferiran a les sis de la tarda, a la sala d'actes de l'Institut Joan Brudieu, una mostra de música tradicional i moderna.\nEl repertori de la proposta musical serà instrumental i vocal, amb agrupacions variades que faran un intens recorregut pels diferents estils de música de la segona meitat del segle XX, així com de les tendències més actuals. Alumnes i professors volen oferir "ritmes, sonoritats i sensacions de la música tradicional" que estan arrelant darrerament a l'escola.\nL'entrada a la Mostra de Música tradicional i moderna és lliure. Des de l'Escola es vol oferir "una tarda musical on les noves i joves promeses puguin deixar empremta".


> Tots els productes>Manualitats>ORIGAMI DINOSAURES\nL'Origami és l'art japonesa de doblegar el paper, també conegut com a papiroflexia. Partint d'una base inicial (rectangle, triangle o altres formes) es poden arribar a crear figures precioses. L'única norma és que tot s'ha de fer doblegant el paper, no es pot trencar o enganxar.\nÉs un kit que conté diversos papers per plegar i crear dinosaures. A més, porta unes instruccions que expliquen pas a pas i de forma senzilla com crear aquests animals.


Amb què amaneixo les amanides de l’estiu? | ets el que menges\nAmb què amaneixo les amanides de l’estiu?\nÉs possible que molts de vosaltres, quan aneu a comprar els aliments per amanir les amanides d’estiu, agafeu el caramel de vinagre de Mòdena, ple de sucre i conservants; l’oli d’oliva verge, que, si no és extra verge, vol dir que hi ha mescla amb olis refinats; i sal, que si no us hi fixeu bé, és refinada i amb additius antiaglomerants.\n5 de juliol 2016 per Martina Ferrer\nPer això us volem ajudar i fer una llista dels productes que fem servir nosaltres i que podem trobar en alguns supermercats ecològics per amanir els plats refrescants de l’estiu.\nComencem amb el vinagre. Un dels millors vinagres que hi ha al mercat per la seva capacitat alcalinitzant, és el vinagre d’umeboshi, d’origen asiàtic i molt usat en la cuina macrobiòtica. Prové de la fermentació d’una pruna amb sal, per això té un sabor àcid, típic del vinagre, però també té el gust salat. També hi ha pasta d’umeboshi, molt concentrada de sabor i que també es pot fer servir per fer salses i vinagretes. Us convidem a fer una salsa de tahina blanca, aigua i vinagre o pasta d’ume.\nL’altre vinagre recomanable és el vinagre de poma sense pasteuritzar. Podreu observar que quan el compreu serà d’un color viu, i un cop obert, a mesura que van passant els dies, la part del fons es va enfosquint; això és símptoma que és viu.\nFinalment, per donar un toc àcid a les amanides no us oblideu del suc de llimona o de llima. Aporta un punt de frescor deliciós a qualsevol salsa o vinagreta, i, a més, l’àcid us ajudarà a fer millor la digestió, ja que acidificarà el pH de l’estómac.\nTots tres els podeu fer servir per marinar verdures, carns crues per fer un tàrtar, per exemple, o per marinar peix, si voleu fer un ceviche la recepta és amb suc de llima, o per marinar uns seitons i fer seitons en vinagre. A més com ja hem comentat, amb qualsevol d’aquests vinagres o amb el suc de llimona podeu fer moltes salses i vinagretes que alegraran els plats estiuencs.\nPel que fa als olis, també n’hi ha molts, però sempre cal mirar que siguin de primera pressió en fred; és la garantia que no han estat sotmesos a temperatures elevades. Si us costen de trobar, procureu que siguin extra verges, per garantir que no hi hagi mescla amb olis refinats. Com ja deveu saber, el millor oli que tenim a la nostra latitud és l’oli d’oliva extra verge. A Catalunya se’n produeix de molt bo; aprofitem-lo. L’oli d’oliva és ric en greixos monoinsaturats i en substàncies antioxidants molt interessants; regueu les vostres preparacions amb un bon raig d’aquest oli.\nA més, actualment als supermercats hi ha més olis a la nostra disposició; per exemple l’oli de sèsam, que queda molt bé si fem una amanida d’arròs integral amb panses i pinyons; o l’oli de lli, molt ric en greixos poliinsaturats sans per l’organisme. També podem trobar l’oli de gira-sol, molt ric en vitamina E, un gran antioxidant.\nPerò en referència als olis de llavors, volem destacar algunes coses importants. Cal que siguin de primera pressió en fred, cal guardar-los a la nevera per evitar que es facin malbé, ja que són delicats i molt sensibles a la temperatura. Finalment també s’ha de destacar que és imprescindible que no els fem servir per cuinar; n’aprofitareu millor els beneficis i evitareu que es tornin rancis si els fem servir en cru.\nEl tercer ingredient de la base de qualsevol bon amaniment és la sal. Hem d’optar per sal marina sense refinar, però una molt bona manera de salar qualsevol preparació sense fer servir la sal és fer servir aigua de mar. L’aigua de mar aporta tots els minerals necessaris per al funcionament correcte de l’organisme i es pot posar a qualsevol vinagreta o salsa per guarnir les amanides. També es pot fer servir per salar una crema de verdures o per coure cereals diluint-la amb la resta de l’aigua mineral de la cocció.\nSens dubte, abans d’acabar, no volem deixar de mencionar les herbes aromàtiques. A la conca del Mediterrani en tenim moltes, i totes en general tenen propietats antioxidants, nutritives, aporten olis essencials, sabor i la possibilitat d’enriquir qualsevol plat o salsa. Les podeu fer servir fresques o seques i sempre que pugueu busqueu-les silvestres, ja que són més gustoses i aporten més substàncies beneficioses per a l’organisme.\nTots els productes els trobareu als supermercats Llobet.


Ets a: Inici > Ajuntament > Àrees Municipals > Àrea Desenvolupament Econòmic > Servei de Consum > Servei de Consum\nQuè heu de fer per trametre una queixa/consulta?\nL'ajuntament de Corbera de Llobregat dona un servei gratuït d'atenció personalitzada que té com a objectiu la defensa dels drets de les persones consumidores i usuàries a través de la informació, la formació i l'orientació en la resolució de conflictes de consum.\nAquest servei es dona des de l'Oficina Provincial d'Informació al Consumidor (OPIC) gràcies a un conveni de prestació tècnica signat amb la Diputació de Barcelona, que inclou:\n· Visites de les unitats mòbils d'informació al consumidor:\nPeriòdicament ens visita una unitat mòbil al consumidor on personalment es tramiten les consultes/reclamacions, donant una atenció més directe i ràpida. La unitat mòbil es situa a la Plaça del Mil·lenari l'últim divendres de cada mes a excepció dels mesos d'agost i desembre. Les visites s'informen a la ciutadania mitjançant aquesta pàgina web, la ràdio i en cartells penjats pel municipi.\n· Bústia del ciutadà:\nGestió i tramitació de consultes i reclamacions de la ciutadania directament en les dependències municipals. Es dona un primer assessorament i posteriorment es dona trasllat a la Diputació de Barcelona. Per fer ús d'aquest servei cal demanar cita prèvia.\n· Campanyes de caràcter informatiu als comerços:\nEs realitzen visites informatives als comerços del municipi, amb la finalitat d'informar-los de la normativa vigent relacionada amb la defensa dels drets de les persones consumidores.\n· Activitats de sensibilitació en matèria de consum responsable.\nC/ La Pau, 4\nHorari: de dilluns a divendres de 8 a 15 h. Cal demanar cita prèvia\nFuncions de l'OPIC:\n· Informar, orientar i assessorar a les persones consumidores en matèria de consum per a l’adequat exercici dels seus drets.\n· Tramitar les denúncies, queixes i reclamacions dels consumidors o usuaris i remissió a les entitats o organismes corresponents.\n· Ajudar a resoldre els conflictes que sorgeixin en matèria de consum mitjançant la mediació.\n· Elaborar i/o fer difusió de material informatiu d’interès per als consumidors i usuaris.\n· Promoure formació i educació en temes de consum per a col·lectius específics.\n· Fomentar un consum responsable .\n· Projectes i activitats elaborades per a diferents sectors de la població.


Tormo (PSPV-PSOE): “La pandèmia ha agreujat la discriminació a les persones LGTBI i per això hem de continuar treballant per una societat igualitària” (elperiodic.com) - Castello LGTBI\nL’executiva del PSPV-PSOE de la província de Castelló se suma des de Llucena a la manifestació online organitzada per Orgull LGTBI estatal, de la qual forma part Castelló LGTBI, sota el lema ‘Sororitat i feminisme per a Transformar’\nEl PSPV-PSOE de la província de Castelló s’ha sumat hui des de la localitat de Llucena a la manifestació online organitzada per Orgull LGTBI estatal, de la qual forma part Castelló LGTBI, sota el lema “Sororitat i feminisme per a TRANSformar. Dones lesbianes, trans i bisexuals en acció! Per les més vulnerables!”. A l’acte ha assistit la secretària de LGTBI de l’executiva provincial del PSPV-PSOE de la província de Castelló i regidora d’Igualtat a l’Ajuntament d’Almassora, María José Tormo, qui ha manifestat que la pandèmia “ha agreujat la discriminació a les persones LGTBI i per això hem de continuar treballant per una societat igualitària”.\nAixí mateix, ha assenyalat la necessitat d’aprovar la Llei Estatal LGTBI que reculla les “reivindicacions històriques” de tot el col·lectiu, així com de la Llei Integral d’Igualtat de Tracte i No Discriminació, la Llei Estatal LGTBI, i una normativa específica contra Delictes d’Odi. En l’acte també ha estat el portaveu del grup municipal socialista de Llucena, Gerardo Beltrán, qui ha assenyalat els “grans avanços” en matèria d’igualtat que hi ha hagut amb el partit socialista i que, “seguirem treballant per a aconseguir una societat en què impere la igualtat, el progrés i la tolerància”.\nTormo ha explicat que este any 2020, per tot el patit a causa de l’emergència sanitària, “volem ressaltar que la pandèmia ha afectat de manera especial als col·lectius més vulnerables, també al col·lectiu LGTBI, que ha vist agreujat la discriminació que ja abans patia”. “Hem vist com el confinament ha agreujat problemàtiques ja existents com a situacions molt conflictives, sobretot entre els i les més joves, dins de les seues cases quan no respecten la seua orientació sexual, augment de la violència intragénere, augment del sentiment de soledat no desitjada en un col·lectiu que viu ja per si mateix en soledat de manera considerable, etc”, explica.\nPer això, “hui més que mai, hem de continuar reivindicant la posada en marxa d’eines que garantisquen una societat més justa i igualitària. Hui, l’orgull LGTBI és més necessari que mai”, ha destacat Tormo qui, en este sentit, ha assenyalat la necessitat de “continuar millorant i implantant” el Pla de convivència escolar per a la igualtat de tracte per a les persones LGTBI “perquè l’educació és la base per a aconseguir una societat igualitària en la qual no tinga cabuda l’odi”.\nD’altra banda, Tormo ha recordat que fa 15 anys, “un govern socialista va convertir en drets i igualtat real una de les grans reivindicacions de l’activisme LGTBI: el matrimoni entre persones del mateix sexe. Esta llei va fer possible que el nostre país retornara la dignitat deguda a les persones LGTBI”. “Però continuem treballant i no ens resignem; exemple d’això és que en els últims mesos de l’anterior legislatura el govern del PSOE va incorporar a la cartera de serveis bàsics del Servei Nacional de Salut el dret fonamental d’igualtat de tracte a les dones lesbianes en matèria de reproducció humana assistida, assegurant així que la inscripció dels fills i filles d’estes parelles es produïra sense cap discriminació”, ha afegit.


Barcelona disposarà de 228 nous agents, que se sumen als 156 ja desplegats a l'estiu\nEl conseller d’Interior de la Generalitat, Miquel Buch, en una imatge d’arxiu. MARC ROVIRA\nBarcelonaEl conseller d'Interior, Miquel Buch, ha dit aquest dimarts que els Mossos d'Esquadra han d'estar preparats per resoldre "qualsevol escenari" que es pugui plantejar complint el marc jurídic, és a dir, la llei de cossos i forces de seguretat i la llei de la policia. Per a Buch, fent referència a la resposta ciutadana a la sentència del judici al Procés, la "complexitat" dels últims temps es pot "incrementar encara més" els pròxims dies. Per això ha animat els agents a demostrar la seva "professionalitat" complint les funcions de policia de seguretat ciutadana i policia judicial. Segons el conseller, el cos haurà de protegir "el lliure exercici de drets i llibertats" i garantir la seguretat ciutadana "vetllant per la convivència pacífica".\nEn un discurs als nous agents dels Mossos que s'incorporen a Barcelona, Buch s'ha mostrat convençut que se "sobreposaran a les adversitats". El conseller també ha considerat que els policies resoldran "bé" les adversitats i ha volgut verbalitzar el seu suport al cos. "Sempre em tindran al seu costat en el compliment de deures i funcions", ha recalcat Buch, que ha afegit: "Tenen la meva confiança plena". El conseller ha dit que els Mossos han demostrat "professionalitat i rigor" en moments "complexos de gestionar" i ha posat d'exemple el seu desplegament o la situació política dels últims anys, que ha recordat que han "afectat" directius i comandaments, com ara Joaquim Forn i Josep Lluís Trapero.\nBuch ha fet les declaracions davant els nous agents dels Mossos de Barcelona. La capital catalana disposarà de 228 nous policies que se sumen als 156 ja desplegats a l'estiu, 22 dels quals al metro de la ciutat. El conseller d'Interior ha posat com a repte "revertir la sensació d'inseguretat" a Barcelona. Ha afirmat que la situació ha millorat i ha posat d'exemple la "pràctica desaparició" dels narcopisos o la davallada dels delictes comesos per grups organitzats. Ha lamentat, però, que alguns delictes han pujat, encara que ha apuntat que amb la col·laboració ciutadana i dels poders públics es podrà superar el "debat estèril" que "alguns pretenen obrir" al voltant de la seguretat.\nEn total, aquest any Barcelona haurà rebut 384 nous efectius que treballaran en diferents grups per millorar la seguretat a la ciutat. Buch ha recordat que es modificarà l'estructura de comandaments de la regió policial amb nous comandaments a les escales "executives i superiors" per donar més capacitat directiva als canvis que s'introduiran, amb l'objectiu de reduir la delinqüència. El cap de la regió metropolitana a Barcelona, Carles Anfruns, ha agraït que el 82% dels 454 nous agents de la nova promoció dels Mossos s'hagin destinat a la ciutat i ha animat els efectius, ja que a la capital catalana els policies "es doctoren". El 64% dels nous agents destinats a Barcelona treballaran als districtes de Ciutat Vella, Eixample, Sant Martí i Sants-Montjuïc.\n1 octubre seguretat Judici presos polítics


Penya Immortal Girona: d’agost 2017\nSí, ho sabem. Vam prometre que la pròxima entrada seria dedicada al Congrés Nacional de Penyes de Granada (que ja seria hora) i no és així. Amb la voluntat de no assemblar-nos als mals polítics, que tenen sempre excuses per no dur a terme el seu programa, garantim que aprofitarem aquesta primera aturada de la competició pels partits de seleccions per publicar-la. L'allau de primeres vegades d'aquestes setmanes, aquelles que recordarem tota la vida, mana. De moment, anem amb la primera victòria a Primera Divisió.\nSi en temporades anteriors ens agradava viure cada partit del Girona FC com una festa, ara que vivim l'experiència única d'estar a la Liga Santander, encara més. De fet, ja portem dues prèvies de dues possibles amb les aficions visitants. En aquesta ocasió vam ser amfitrions de la recepció oficial i el posterior dinar de germanor organitzats per la Federació de Penyes del Girona FC per rebre a la Federación de Peñas del Málaga CF. La del 106 no va ser aquesta l'única trobada entre aficionats d'ambdós equips, ja que la Penya Gironina va rebre al Frankfurt Cross a integrants de la Peña Malagusita "Los 300" de Barcelona. Ens agrada veure com l'esperit de concòrdia entre seguidors, independentment dels colors de cadascú, va essent cada cop més generalitzat.\nLa federació de penyes del conjunt boquerón va estar representada pel seu president, Miguel Molina, i el vicepresident, Arturo Caracuel (amb el que alguns immortals havien compartit taula al Congrés de Zaragoza del 2016). La resta de l'expedició malaguenya la va completar un grup de membres de la Peña Malacitana de Blanes, associació de seguidors del conjunt blanc-i-blau a la nostra província que s'ha reactivat amb l'ascens del Girona i la possibilitat de veure al seu equip a prop de casa. Per part gironista, a més de quasi una vintena de membres de la Penya Immortal Girona, vam comptar amb la presència d'alguns amics de la Penya Paparres Gironins. Un ambient envejable, com es veu reflectit a la instantània que corona aquestes línies.\nUn dels punts de connexió entre ambdós bàndols va ser l'existència de lligams familiars amb Málaga d'alguns dels socis de la nostra penya. L'exemple més clar és la Sandra, que sempre ha fet gala del seu amor per la terra dels seus orígens (qui no l'ha sentit alguna vegada cridar allò de Viva Málaga?) i que va viure una jornada molt especial. Amb el cor dividit, no va poder resistir la temptació de lluir la samarreta del Málaga, si bé ja ens ha deixat clar que al partit de la segona volta té decidit anar a La Rosaleda amb la del Girona. I ni falta que fa que ens demostri el seu sentiment blanc-i-vermell, la Sandra és de les que ja anava a Montilivi a Tercera Divisió i porta un bon grapat de quilòmetres a l'esquena seguint al nostre club.\nEl matx va jugar-se amb una xafogor desesperant que per sort no va descentrar als homes de Machín. Els jugadors blanc-i-vermells van fer un partit molt complet, esforçant-se al màxim i deixant espurnes de qualitat per les que sembla que la factura del canvi de Segona a Primera està pagant-se amb elevades dosis de valentia. El millor d'aquest equip és que no es fixa límits. Ara venen dues setmanes en les quals, tret dels internacionals (sí, sí, ara en tenim més d'un!), tots els nostres futbolistes podran carregar piles per estar al 100% al nou San Mamés. Nosaltres serem allà per oferir-los-hi tot el nostre suport. I per si no n'hi hagués prou, ja estem preparant la festassa que viurem amb la visita del Sevilla al nostre estadi. Seguiu atents!\nEnviat per Penya Immortal Girona a 10:36 Cap comentari:\nEnviat per Penya Immortal Girona a 13:07 Cap comentari:


La ciutat llunyana: Apunts a dos dies del 27s\nApunts a dos dies del 27s\nA la recta final d’una de les eleccions al Parlament més emocionants i estranyes (per bé que ens hauríem d’acostumar a eleccions “estranyes”, perquè possiblement siguin la norma a partir d’ara), les estimacions de les enquestes publicades aquest mes ens deixen damunt la taula alguns elements dignes d’anàlisi. Certament, en un escenari convuls i incert les estimacions de vot són més arriscades que mai, però també és cert que no tenim cap altre instrument de mesura. De manera que a mig camí entre la credulitat absoluta i les teories conspiranoiques, apuntem algunes claus de la “foto finish” d’aquesta campanya.\nFracàs de les apostes estratègiques\nAquesta convocatòria electoral està marcada pels canvis en l’oferta partidista. Per primer cop, opcions tradicionals no es presenten com a tals. A les taules electorals els votants no trobaran les paperetes de CiU, ni d’ERC, ni d’ICV. Al seu lloc, hi hauran llistes d’agregació, que tenen com a propòsit ampliar l’espai de suport tradicional d’aquestes opcions.\nAra bé, aquestes propostes no semblen haver funcionat. Segons totes les enquestes, Junts pel Sí obtindrà un resultat per sota de l’aconseguit conjuntament per CiU i ERC el 2012 (fins i tot si considerem l’estimació de vot a Unió, que en aquestes eleccions es presenta en solitari). L’aposta d’un gran moviment que aglutini tot l’independentisme en una sola candidatura no sembla que funcioni (en part perquè, com ja va passar a les municipals, les CUP se n’emporten una porció important).\nTampoc no sembla acabar de rutllar l’aposta de l’esquerra de reproduir a Catalunya l’èxit aconseguit per Barcelona en Comú a les municipals. Segons totes les enquestes, Catalunya sí que es pot només aconseguirà afegir un petit percentatge al vot d’ICV-EUiA de fa tres anys. Magra pesca per un combinat que inclou Podemos i aspirava a ser de lluny la primera força de l’esquerra no independentista.\nTampoc sembla que funcioni l’aposta del PP per Albiol. La seva elecció com a cap de llista i la tria per una línia dura de confrontació no sembla haver aturat l’hemorràgia de vot popular cap a C’s, que les enquestes situen a l’entorn del 40% del vot al PP de 2012. L’aposta Albiol no ha acabat de funcionar, segons tots els sondeigs.\nEn canvi, les enquestes apunten a un notable creixement d’aquelles opcions que han mantingut el perfil estratègic, per bé que hagin canviat els seus caps de llista. Tant les CUP (amb Baños substituint Fernández a causa de la limitació de mandats que impera en la formació) com C’s (amb Arrimadas prenent el testimoni d’un Rivera que apunta a Madrid) milloraran els seus resultats, segons totes les enquestes.\nFinalment, el PSC és l’única opció que perd pes tot i mantenir el seu perfil estratègic. En el cas dels socialistes sembla clar que la polarització i el fet de representar la “vella política” pesaran més que els esforços coreogràfics del seu cap de cartell.\nDel 20/60/20 al 40/40/20\nEl 27s refermarà algun element de fons que ja va apuntar la convocatòria de 2012. Catalunya ha canviat. Tradicionalment, l’electorat català es distribuïa al voltant d’un espai central, el catalanisme, amb totes les seves variants. Aquest espai agrupava el 60% dels electors, i deixava a banda i banda les opcions més extremes: l’independentisme i l’espanyolisme, cadascuna agrupant al voltant del 20% del cens.\nAquest esquema centrípet salta pels aires entre 2010 i 2012, quan la sentència del TC sobre l’estatut deixa el catalanisme tradicional sense recorregut i quan CDC (amb Unió a remolc) es resitua en aquest nou escenari tot abraçant la causa independentista. Ambdós moviments fan que una part del catalanisme (un 20%) es desplaci cap a l’independentisme, fent néixer un nou equilibri de forces: 40/40/20. És a dir, un 40% d’independentistes, un 40% de catalanistes diversos (federalistes, confederals i demés) i el 20% tradicional de l’espanyolisme.\nAquestes eleccions són les primeres que es juguen en aquest nou terreny de joc. D’aquí que l’independentisme hagi guanyat pes front al més tradicional catalanisme d’arrel pactista, que ja no representa la gran majoria que tradicionalment representava. Ara bé, d'aquí també que a l'independentisme per si sol li costi tant assolir el 50% dels suports.\nMalgrat aquest canvi substancial en l’equilibri de blocs, la clau d’aquestes eleccions continua sent a l’espai del mig, que tot i disminuït manté un pes decisiu, sobretot si l’independentisme aspira a aconseguir el 50% dels vots (fita màgica per desplegar el “full de ruta”).\nEls independentistes han intentat jugar a la desmobilització dels electors que se situen entre ells i l’antiindependentisme (identificat amb les opcions del camp espanyolista: PP sobretot, però també C’s). El problema per al camp independentista és que la necessitat de polaritzar la campanya per mantenir el seu camp mobilitzat podria haver despertat la “zona gris”. I aquí resideix el punt d’incertesa d’aquestes eleccions: la mobilització del bloc del mig, d’aquest 40% clau.\nSi com a mínim un 10% d’aquests acaba optant per candidatures independentistes (Junts pel Sí, principalment), aquestes assoliran el 50%. També podrien assolir-lo si una part significativa del vot del mig acaba no anant a votar. Però si aquest bloc s’activa i opta per alguna llista “grisa” (Catalunya sí que es pot, PSC, Unió, fins i tot C’s), els independentistes quedaran per sota del 50%.\nMalgrat el canvi profund operat en l’electorat català aquests últims cinc anys, l’independentisme no és (encara no és) majoritari. De manera que la seva victòria per més de la meitat dels vots (una altra cosa són els escons) dependrà dels no independentistes. Al final, hi ha coses que no varien. També CiU guanyava les seves majories en funció del que feia aquest bloc. O bé s’abstenia perquè no trobava oferta o bé votava per una opció nacionalista moderada embolcallada de tecnocràcia i modernitat (és així com Mas va aconseguir els seus tan preuats 62 escons el 2010).\nEn unes eleccions a vida o mort com les del 27s, a Junts pel Sí els és difícil aspirar a atraure aquest vot (per bé que l’”operació Romeva” anava per aquí), i fins i tot podria ser que el seu plantejament de campanya (la polarització plebiscitària entre sí i no) acabi sent en última instància la responsable de no assolir el 50% dels vots.\nI el 28s, què?\nPràcticament totes les enquestes (de fet, totes menys una) suposen que Junts pel Sí no assolirà la majoria absoluta d’escons, de manera que haurà de pactar amb una altra força per investir un president. I aquí s’obren mil hipòtesis. L’aliat “natural” de Junts pel Sí, les CUP, ja han manifestat que no pensen investir Mas (ni facilitar-ne la investidura, és a dir abstenir-se), el que posa més pressió a l’escenari. Si això fos així, l’aposta de Mas hauria fracassat en els dos objectius principals: el primer, assolir un resultat molt més ampli que el vot a CiU i ERC de fa tres anys; el segon, garantir la continuïtat del propi Mas a la presidència de la Generalitat.\nA partir d’aquí, s’obren diversos escenaris. El més obvi, la pressió sobre les CUP per terra, mar i aire per garantir la investidura de Mas. Si això no fructifica, la cerca d’alguna opció alternativa dins de les pròpies files de Junts pel Sí (aquí hi pot jugar Romeva, però també Junqueras o algun candidat “civil”). El problema en qualsevol cas és la pluralitat interna de la candidatura, i del grup parlamentari resultant. Depenent del resultat final, CDC podria disposar de menys de quaranta escons al nou Parlament, que serien suficients per bloquejar una sortida diferent a la de Mas (l’”opció Romeva”) però no serien prou per evitar aliances, que no sembla que puguin ser altres que ERC i les CUP (l’opció d’investir Mas amb els vots de Catalunya sí que es pot és hores d’ara pura ciència ficció).\nFinalment, cal tenir en compte que la nit del 27 comença la precampanya de les generals (si és que no ha començat ja), de manera que no és previsible que les posicions es relaxin. Ens podríem trobar, doncs, en una situació de bloqueig institucional, amb l’amenaça de fons d’haver de cridar a noves eleccions en el termini de dos mesos després de la primera votació d’investidura.\nTot això, és clar, en el ben entès que les enquestes no s’equivoquin...\nPublicat per Oriol Bartomeus Bayés a 17:16\nRajoy vol guanyar les generals (al preu que sigui)


Les dones no som (tan) complicades...: i no sé el que m'ha dit...\ni no sé el que m'ha dit...\nDijous actuen Els amics de les arts ací a València, al Palau de la música. Jo ja tinc la meua entrada, i tu?? ;)\nNomés volia deixar-te aquesta versió de Quelqu'un m'a dit de Carla Bruni que van fer els amics, que em sembla molt genial. I no sé el que m'ha dit... (però semblava important).\nVés que aquest dematí m'he aixecat fent un bot\nm'ha arribat un missatge i deia:\nsobretot carinyo hem de parlar,\nque havia esdevingut un amic de veritat,\nun company pistonut, ha deixat anar un sospir,\nm'ha mirat fixament, ha parlat una estona i ha marxat corrents.\nI no sé el que m'ha dit, però semblava important...\nI no sé el que m'ha dit, quin gran interrogant.\nMés tard un vell amic m'ha trucat fet un nyap,\ndes d'un àtic del centre m'ha vist caminant,\nm'ha dit: bon amic meu m'has de fer un gran favor\njo demà no hi seré.. i ha saltat pel balcó.\nI no sé el que m'ha dit però semblava important,\ni no sé el que m'ha dit, ha volat un instant.


el didal koniec: 2011\nWork in progress: "Els dimarts..."\nBones festes a tothom! Aquí deixo una nova pàgina del conte, la penúltima. De fet, tot el conte ja està fet, només falta fer uns petits retocs a la pàgina 1o i a la darrera, per això encara no les he penjat. Ho faré en breu.\nPublicat per didalkoniec a 19:55 Cap comentari:\nWork in progress: "Els dimarts...\nUna altra pàgina del conte sobre el tiet bipolar. Aquí el pobre se sent com un extraterrestre extraviat.\nPublicat per didalkoniec a 11:30 Cap comentari:\nWork in progress: "Els dimarts,...\nI aquí la següent pàgina, la que fa 8. Ja falta menys per ternir-ho tot enllestit...\nPublicat per didalkoniec a 15:22 Cap comentari:\nI dues pàgines més.\nPublicat per didalkoniec a 10:59 1 comentari:\nDues noves pàgines del conte escrit pel Dídac Micaló, la quatre i la cinc. Déu ni do com pesen els arxius originals. El meu ordinador està a les últimes i quan arribo al final de cada pàgina agonitza amb cada clic. Creuo els dits perquè arribi sencer al final del projecte.\nPublicat per didalkoniec a 19:05 Cap comentari:\nWork in progress: "Els dimarts, el meu tiet i els extraterrestres"\nEstic treballant en el conte "Els dimarts, el meu tiet i els extraterrestres", un conte del Dídac Micaló que va guanyar el Premi "Contes d'emocions: si em coneixes m'entens" de l'Associació de Bipolars de Catalunya. Estarà acabat en poques setmanes i ja tinc moltes ganes de veure el resultat final i tenir-lo físicament a les mans. El procés de realització ha estat molt llarg i, tot i que l'estil visual és molt diferent a com l'havia concebut al principi del projecte n'estic quedant força content.\nDeixo aquí les imatges de la portada i les tres primeres pàgines finalitzades. Aniré penjant la resta de pàgines a mida que les vagi enllestint.\nPublicat per didalkoniec a 22:49 2 comentaris:\nAmb tot, havia oblidat penjar la darrera paraula del projecte Artafacta. És una llàstima que l'abecedari arribés al final, sempre era motivador enfrontar-se a cada nova paraula. Estic molt content d'haver pogut participar-hi, encara que fos en el seu tram final.\nPublicat per didalkoniec a 12:42 1 comentari:\nM'adono que ha passat força temps des de la darrera entrada. Us deixo unes pàgines d'una de les llibretes de treball amb una mica de tot per anar fent boca. A veure si aconsegueixo ser més regular i trec més el nas pel bloc.\nPublicat per didalkoniec a 12:24 Cap comentari:\nWork in progress: "Els dimarts, el meu tiet i els ...


Sant Josep valora positivament les accions empreses pel seu govern en el seu primer any d'executiu\nActualizado 16/6/2008 19:58:10 CET\nEl batle de Sant Josep de sa Talaia, Josep Marí Ribas, 'Agustinet', ha comparegut avui, juntament amb tots els regidors del seu executiu, per fer un balanç del primer any a la institució on va destacar "l'alt grau de compromís" de tot l'equip de govern per complir un gran percentatge de les propostes electorals que "ens van permetre guanyar les eleccions".\nEntre les mesures impulsades per protegir el territori i el medi ambient de la població el primer edil va esmentar l'aprovació inicial de les seves noves Normes Subsidiàries, el començament dels tràmits de demolició de la casa il·legal de Puig d'en Serra, la regulació de llicències concedides en anys anteriors, o les al·legacions al projecte modificat per acabar l'autovia "amb el menor impacte possible".\nL'electrificació de la zona de Cala d'Hort, el soterrament de les línies d'alta tensió de Sant Jordi, la millora de la xarxa d'aigua del municipi, o les modificacions de la carretera de Cala Vadella eren altres de les iniciatives destacades per 'Agustinet'.\nEl primer edil també va recordar que el seu executiu ha iniciat accions en matèria de ciutadania com ara la publicació del catàleg de patrimoni o la creació de nous equipaments educatius. En matèria econòmica va aprofundir en la finalització de la seguida fase del pla d'excel·lència de Cala de Bou, o en la licitació de les concessions de platges.\nJosep Marí Ribas va destacar que "encara que un any no és gaire temps" si que ha servit per fer canvis en les estructures antigues que va deixar el passat equip de govern "amb la comprensió dels funcionaris de la casa".\nSobre aquesta qüestió va recordar les accions empreses a l'àrea de govern per impulsar una ordenança reguladors dels horaris de zones d'oci, l'ocupació de la via pública o la publicitat.\nEntre els projectes més destacats el primer edil va destacar les més de 350 cites amb més de 1.000 persones que ha mantingut tant amb associacions, col·lectius de diferents tipus i particulars de tot el municipi de Sant Josep per conèixer les seves problemàtiques existents.\nPÈRDUA D'UN MILIÓ D'EUROS\nPer part seva la portaveu de l'oposició a l'Ajuntament de Sant Josep, Encarna Castro, es mostrava en desacord amb aquesta visió "optimista" de l'equip de Govern i denunciava, a més, que per la seva gestió "el municipi ha deixat d'ingressar un milió d'euros mitjançant l'adjudicació de les concessions dels serveis de platges", a l'haver-se efectuat aquest, segons la regidora, "de manera aleatòria i arbitrària".\nCastro va agregar que s'ha beneficiat a familiars de regidors del municipi "en comptes de donar prioritat a les persones que oferien quanties majors".\nPer a la 'popular' la justificació que s'ha ofert des del consistori és que les persones que han rebut aquestes concessions oferien serveis complementaris com dutxes o aparcaments, alguna cosa que, segons la portaveu de l'oposició, no és real "ja que ofereixen serveis sol a clients dels establiments que posseeixen".\nCastro també ha afirmat que per culpa d'aquestes actuacions l'Ajuntament va haver de sol·licitar un préstec per pagar la nòmina dels treballadors.\nEl primer tinent de batle del municipi, Josep Antoni Prats, va afirmar que les accions del seu equip de govern "són totalment transparents" i que els problemes econòmics del seu equip de govern "són una herència de la gestió incorrecta precisament del PP".\nSANT JOSEP NO EDIFICARÁ EN SA CAIXOTA\nPrats, va afirmar, a més, en declaracions a Europa Press que preveu reunir-se pròximament amb els afectats per l'enfonsament dels 26 apartaments ubicats a la zona de sa Caixota per unir postures tot i que "es manté ferm en la no edificabilitat de la zona".\nPer al primer tinent de batle "no pot permetre's que es repeteixi la història de manera que el nou plantejament urbanístic del consistori vetllarà abans que res per la seguretat de les persones".\nSobre aquesta qüestió va recordar que els dos habitatges de la zona alta de la vessant que en el primer plantejament quedaven fora de la zona verda "tampoc s'erigiran després de ser un error ja solucionat".\nPrats va agregar que moltes de les 500 al·legacions, presentades durant el període d'exposició pública de les noves Normes Subsidiàries del municipi seran acceptades i que serà a la tardor, quan s'elaborin els plans definitius que podrien estar llestos a començament de 2009.


La Comissió Europea posa en marxa una consulta en línia sobre el futur d’Europa oberta a tots els ciutadans – Lo Campus diari\nLa Comissió Europea posa en marxa una consulta en línia sobre el futur d’Europa oberta a tots els ciutadans\nData publicació 9 maig 2018 9 maig 2018 per redacció\nAquest Dia d’Europa d’enguany, la Comissió Europea ha posat en marxa una consulta pública en línia que s’adreça a tots els europeus per preguntar-los quina és la direcció que ha de prendre la UE en el futur.\nAquesta consulta, que forma part del debat més ampli sobre el futur d’Europa que es va llançar amb el Llibre Blanc de la Comissió l’1 de març del 2017, ha estat preparada per un panel de 96 ciutadans de 27 Estats membres que es van reunir per decidir quines preguntes calia formular als seus conciutadans europeus.\nEl president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker, ha declarat que «amb les eleccions europees a la cantonada, és l’hora de decidir el que hauria de ser la Unió Europea dels 27. Sigui com sigui, Europa l’han de construir els europeus». «La consulta que es posa en marxa avui plateja a pregunta a tots els ciutadans: -Quin futur volem per a nosaltres, per als nostres fills i per a la nostra Unió? Ara és el moment que els europeus facin sentir la seva veu, forta i clara, sobre els afers que els preocupen i sobre allò que volen que els seus dirigents facin al respecte», ha conclòs.\nPer primera vegada, la Comissió va convocar un panel de ciutadans els dies 5 i 6 de maig per elaborar un projecte de consulta pública. Sota els auspicis del Comitè Econòmic i Social Europeu, un grup de 96 ciutadans europeus es van reunir a Brussel·les i van elaborar una enquesta en línia composta de dotze preguntes. Aquest exercici únic de democràcia participativa és la mostra que els ciutadans són realment al centre de la conversa sobre el futur d’Europa.\nLa consulta forma part del debat que s’està desenvolupant sobre el futur de l’Europa a 29 i que es va llançar amb el Llibre Blanc de la Comissió l’1 de març de 2017. La consulta que comença avui completa aquesta iniciativa i permet que els ciutadans puguin enviar, ja, les seves opinions en línia. De forma paral·lela, segueix en marxa la iniciativa «Diàlegs amb els ciutadans» que organitzen la Comissió Europea i els Estats membres. Des de 2012 s’han fet prop de 700 d’aquests debats interactius en 160 ciutats i la Comissió els intensificarà d’aquí a les eleccions de maig de 2019 amb l’objectiu d’arribar a fer fins a 500 actes més.\nA més de la feina de la Comissió, els governs nacionals estan organitzant també ara diàlegs amb els ciutadans a tots els Estats membres, seguint una iniciativa de França que va rebre el suport de tots els caps d’Estat i de govern de la futura UE-27. La Comissió està compartint la seva experiència en l’organització d’aquests esdeveniments amb els Estats membres. La consulta ciutadana en línia estarà oberta fins el 9 de maig de 2019. La Comissió presentarà un informe provisional als Estats membres sobre el procés del Llibre Blanc al Consell Europeu de desembre de 2018. A continuació es presentarà un informe final en la primera cimera de la UE-27 a Sibiu, Romania, el 9 de maig de 2019, poques setmanes abans de les eleccions europees.\nEl març de 2017, la Comissió va posar en marxa un debat sobre el futur de la UE a 27 amb la publicació d’un «Llibre Blanc sobre el Futur d’Europa». Els membres de la Comissió han viatjat per tota Europa i han escoltat les opinions dels ciutadans sobre els diferents escenaris que s’hi plantegen, donant a tots els participants l’oportunitat de contribuir a la configuració de la Unió.\nConsulta sobre el futur d’Europa … clicar aquí