Es posen en servei les dues noves primeres línies de bus en el marc del projecte europeu ConnECT - amtu\nEs posen en servei les dues noves primeres línies de bus en el marc del projecte europeu ConnECT\nEn el marc del projecte europeu ConnECT des d’avui es posen en servei dues noves rutes d’autobús per impulsar la mobilitat de l’Espai Català Transfronterer (ECT) i afavorir la interconnexió, la coordinació i la millora d’horaris i freqüències entre municipis, regions i veïns a totes dues bandes de la frontera. Es tracta de les línies Porté-Puigcerdà-Montlluís i Formiguera-Puigcerdà-Er.\nLa primera línia, Porté-Puigcerdà-Montlluís, connectarà els ciutadans francesos amb l’Hospital Transfronterer i l’estació de tren de Puigcerdà i als ciutadans de Puigcerdà i la Cerdanya els permetrà desplaçar-se en bus fins l’estació d’esquí de Porté o anar a Montlluís i d’allí arribar a Perpinyà.\nAmb l’altra línia, Formiguera-Puigcerdà-Er, els ciutadans francesos tindran dos expedicions per anar a l’Hospital Transfronterer i a l’Estació de tren de Puigcerdà.\nEn concret, en sentit Montlluís-Porté, els ciutadans francesos tindran dues expedicions per anar a l’Hospital Transfronterer i a l’Estació de tren de Puigcerdà. Una que surt a les 8:40h de Montlluís i arriba a les 9:30h a l’Hospital i 9:35h a l’Estació de tren; i l’altra expedició surt a les 14:05h de Montlluís i arriba a les 14:55h i 15:00h, respectivament. A més, aquestes dues expedicions, tenen coordinació amb serveis de bus que venen de Perpinyà.\nEn aquesta mateix sentit, Montlluís-Porté, els ciutadans de Puigcerdà i de la Cerdanya podran agafar un autobús a les 9:35h a l’Estació de tren de Puigcerdà per anar a l’estació d’esquí de Porté a les 10:25h.\nEn sentit Porté Montlluís, els ciutadans francesos tindran dos expedicions per tornar de l’Hospital Transfronterer o intercanviar amb l’Estació de tren de Puigcerdà. Una que passa a les 11:50h per l’Hospital i 11:55h per l’Estació de tren i que arriba a Montlluís a les 12:45h; i l’altre expedició que passa a les 16:40h per l’Hospital i 16:45h per l’Estació de tren i que arriba a Montlluís a les 17:35h.\nEn sentit Porté-Montlluís, els ciutadans de Puigcerdà i de la Cerdanya podran agafar un autobús a les 16:45h a l’Estació de tren de Puigcerdà per arribar a Montlluís a les 17:35h, on podran agafar un altre autobús que arribarà a Perpinyà a les 19:45h. Aquest autobús està pensat per quedar-se a Perpinyà. Per poder tornar a Puigcerdà, hi haurà un autobús que surt de l’Estació de tren de Perpinyà a les 6:30h i arriba a Puigcerdà a les 9:35h, fent transbord a Montlluís.\nEn sentit Formiguera-Er, els ciutadans francesos tindran dos expedicions per anar a l’Hospital Transfronterer i a l’Estació de tren de Puigcerdà. Una que surt a les 8h de Formiguera i arriba a les 9:25h a l’Hospital i 9:30h a l’Estació de tren; i l’altre expedició surt a les 13:35h de Formiguera i arriba a les 15h i 15:05h respectivament.\nEn sentit Er-Formiguera, els ciutadans francesos tindran dos expedicions per tornar de l’Hospital Transfronterer o intercanviar amb l’Estació de tren de Puigcerdà. Una que passa a les 13h per l’Hospital i 13:05h per l’Estació de tren i que arriba a Formiguera a les 14:35h; i l’altre expedició que passa a les 17:15h per l’Hospital i 17:20h per l’Estació de tren i que arriba a Formiguera a les 18:50h.\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat, mitjançant la Direcció General de Transports i Mobilitat, és el soci principal o cap de fila del projecte europeu ConnECT per ampliar i millorar el servei d’autobús de l’espai català transfronterer entre Catalunya i França. Els altres dos socis que participen en el Projecte són, d’una banda, la Regió d’Occitània i de l’altra, el Consell Departamental del Pirineu Oriental CD’66.\nAquest projecte, que duu el lema “unim persones, eixamplem horitzons”, implementarà noves rutes d’autobús per afavorir la mobilitat i la interconnexió, la coordinació i la millora d’horaris i freqüències entre municipis, regions i veïnatge a totes dues bandes de la frontera. Alhora, afavorirà el contacte territorial amb l’Hospital de la Cerdanya, a Puigcerdà, i amb tota la xarxa de salut.\nRecorreguts consultables al Mou-te\nTota la xarxa de transport públic de la Regió d’Occitània ja es pot consultar al cercador de rutes “Mou-te amb transport públic per Catalunya”, des de la pàgina web i a través de qualsevol dispositiu mòbil. “Mou-te” permet consultar informació actualitzada de les línies -recorreguts, parades, horaris i afectacions-.\nEl projecte ConnECT està cofinançat en un 65% pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) del Programa Interreg V-A EspanyaFrança-Andorra (POCTEFA 2014-2020). L’objectiu del POCTEFA és reforçar la integració econòmica i social de la zona transfronterera Espanya-FrançaAndorra, i se centra en el desenvolupament d’activitats econòmiques, socials i ambientals transfrontereres a través d’estratègies conjuntes a favor del desenvolupament territorial sostenible.\nDarrera actualització el 03 Setembre 2020


TotsRucs - Herois - 1a. Temporada (HD-DVD+DVD)\nHerois - 1a. Temporada (HD-DVD+DVD)\nHerois - Pilot no emès\nPilot no emès d'Herois en Alta Definició.\navi Xordi 841 2007-10-23 19:29:21\nHerois -1x01- Gènesi\nCom si hi hagués un eclipsi total i tot el planeta quedés entre les ombres, un professor de genètica de l'Índia, impulsat per la desaparició del seu pare, descobreix una teoria secreta: que hi ha persones amb poders molt especials entre nosaltres. Un jove somiador intenta convèncer el seu germà, un polític, que és capaç de volar. Una "cheerleader" d'una escola superior descobreix que és totalment indestructible. Una mare soltera que lluita per tirar endavant el seu fill petit descobreix que la seva imatge reflectida al mirall té un secret. Un noi dotat per l'art a qui l'addicció a les drogues està destrossant la vida i la seva relació amb la seva xicota, pot pintar el futur. I al Japó, un noi descobreix una manera d'aturar el temps. Encara no saben res els uns dels altres, ni tan sols que el seu destí és: salvar el món.\navi Xordi 788 2007-10-23 19:30:08\nHerois -1x02- No miris enrera\nAl mateix temps que hi ha gent arreu del món que veuen les seves vides alterades per les seves noves i extraordinàries habilitats, les autoritats investiguen estranys i horribles assassinats. Matt Parkman, un policia que pot sentir els pensaments dels altres, s'uneix a l'equip i és l'únic que és capaç de sentir els crits d'una nena petita desapareguda. D'altra banda, la Claire, gairebé confessa la seva habilitat secreta a tota l'escola després de veure que el seu vídeo ha desaparegut. La Niki perd molt temps pensant que s'està tornant boja, quan intenta trobar el responsable d'un brutal assassinat al seu garatge. Mentre Hiro investiga a Nova York, Nathan s'enfronta a Peter que es llança d'un edifici.\navi Xordi 652 2007-10-23 19:30:50\nHerois -1x03- Un gran salt\nEls herois van provant els superpoders que acaben de descobrir. Mentrestant la Claire intenta mantenir una vida social normal just quan una relació amb el quaterback de l'equip fa un gir tràgic. Hiro convenç el seu amic que estan destinats a viatjar a Amèrica per salvar el món. La Niki, espantada, segueix instruccions d'una misteriosa font que la porta al mig del desert. Nathan fa servir l'accident del Peter per rellançar la seva carrera política. I Matt i l'FBI, amb la col·laboració de Suresh, cacen en Sylar gràcies al diari del seu pare, on hi havia pistes molt valuoses.\navi Xordi 647 2007-10-23 19:32:31\nHerois -1x04- Col·lisió\navi Xordi 668 2008-01-24 16:36:01\nHerois -1x05- Hiros\navi Xordi 635 2008-01-24 16:36:12\nHerois -1x06- La meitat bona\navi Xordi 622 2008-01-24 16:36:30\nHerois -1x07- Res a amagar\navi Xordi 625 2008-01-24 16:36:45\nHerois -1x08- Set minuts per la mitjanit\navi Xordi 574 2008-01-24 16:37:02


Busquets presenta dos projectes de millora d'espais públics al Port d'Alcúdia\n05 març 2021 11:22\nLa vicepresidenta i consellera d'Innovació, Recerca i Turisme, Bel Busquets, juntament amb el batle d'Alcúdia, Antoni Mir, han presentat aquest dilluns els dos projectes de l'Ajuntament d'Alcúdia que compten amb cofinançament del Consorci Borsa d'Allotjaments Turístics (CBAT).\nLa vicepresidenta ha explicat que «les inversions del CBAT pretenen donar suport als ajuntaments de Mallorca en la millora de les infraestructures i l'oferta turística durant els mesos d'estiu». Busquets ha destacat que els dos projectes que s'executaran en el Port d'Alcúdia suposaran la millora del mobiliari urbà, la pavimentació, l'accessibilitat, l'eficiència energètica i l'evolució cap a un model de mobilitat més sostenible, amb la disminució del tràfic de cotxes.\nMillores que «contribuiran a tenir un municipi més habitable i més acollidor, tant per als nostres visitants com per a la gent del poble», ha constatat. Així, ambdós projectes tenen un pressupost de 2,1 milions d'euros i preveuen obres de millora del carrer Hostaleria i tram de la carretera Port d'Alcúdia-Artá, i el projecte de millora del carrer de Teodor Canet, també en el Port d'Alcúdia.\nEl Consorci Borsa d'Allotjaments Turístics, amb la convocatòria de 2017 de projectes d'inversió i actuacions per a la millora de les infraestructures turístiques i per al foment de la diversificació i la desestacionalització de l'oferta turística de Mallorca, invertirà 992.593 euros i l'Ajuntament finançarà 1.143.648 euros.\nA la presentació també han assistit el director general de Turisme, Antoni Sansó, i el regidor de Turisme de l'Ajuntament d'Alcúdia, Joan Gaspar Vallori, entre altres.\nActuacions de remodelació de l'àrea martítima\nLes actuacions que es duran a terme suposen una remodelació urbana de l'àrea marítima del Port d'Alcúdia i inclouen la pavimentació amb asfalt polit del carrer Artà i Hostaleria per reduir la contaminació acústica, millorar la seguretat i l'accessibilitat a les persones amb mobilitat reduïda.\nTambé s'instal·larà una il·luminació Led que suposarà un estalvi energètic i es reordenarà el mobiliari urbà que estarà específicament dissenyat per al lloc i se simplificarà la utilització de materials per fer la zona més transitable i habitable. D'altra banda, es revitalitzarà la segona línia de la zona del passeig marítim d'Alcúdia que arriba al port, una àrea d'atracció d'activitats econòmiques i comercials, amb la rehabilitació del carrer Teodor Canet, en el qual s'ampliaran les voreres i s'incrementarà la zona de jardí.\nEl CBAT és l'òrgan gestor de les places turístiques a l'illa de Mallorca. Formen part el*Govern, el Consell i els agents socials i econòmics del sector turístic. L'objectiu de les actuacions del CBAT per a la Millora de les Infraestructures Turístiques i per al Foment de la Desestacionalització de l'Oferta de l'Illa de Mallorca és incrementar la qualitat de l'oferta turística, potenciar el patrimoni, per rehabilitar edificis i zones d'interès dels visitants, així com fomentar activitats que persegueixin diversificació i desestacionalització de l'oferta turística.\nPer Ja he perdut una altre vot, el meu., fa mes de 3 anys\nVenga a tirar doblers.


El Poble Nou de Benitatxell torna a oferir el curs de Monitor de temps lliure infantil i juvenil conjuntament amb altres municipis – Portalcomarcal\nInicio>C. Valenciana>Poble Nou de Benitatxell>El Poble Nou de Benitatxell torna a oferir el curs de Monitor de temps lliure infantil i juvenil conjuntament amb altres municipis\n2 octubre, 2013 Portal Comarcal3590\nDesprés de l’interès per aquest curs despertat l’any passat, el departament municipal torna a oferir l’activitat formativa conjuntament amb les regidories homòlogues dels ajuntaments de Dénia, Xàbia, Teulada, Benissa i Calp.\nAquest curs està adreçat a joves a partir de 17 anys però que complisquen 18 anys durant la realització del curs. Els participants obtindran el títol de monitor homologat per l’Institut Valencià de Joventut (125 h. teòriques i 125 h. pràctiques). En la primera edició del curs, organitzada de forma conjunta entre els sis municipis, prop de 60 persones van obtenir el títol.\nL’activitat serà impartida per tècnics de l’Escola d’Animació Juvenil ABAST, que s’encarregaran de donar les pautes educatives de l’animació, la metodologia de treball en equip, psicologia evolutiva, dinamització de grups, disseny i organització d’activitats en temps lliure, així com tallers de manualitats, animació i associacionisme, entre altres temes. Això certificarà la capacitat dels alumnes per a desenvolupar actuacions com a monitors d’oci i temps lliure.\nEl curs s’iniciarà el 9 de novembre i s’impartirà fins al 29 de març de 2014. Es realitzarà els dissabtes, en horari de matí i vesprada, de manera itinerant a les instal·lacions dels municipis participants.\nLes persones interessades podran sol·licitar informació al departament de Joventut (966493992 o joventut@elpoblenoudebenitatxell.org). La formalització de la inscripció s’ha de fer de l’1 al 18 d’octubre a la Biblioteca. El preu del curs, 150 €, s’ingressarà a partir del 21 d’octubre després de la confirmació del grup.\nTagged ABAST, Ajuntament del Poble Nou de Benitatxell, Benissa, Calp, curs de Monitor de Temps Lliure Infantil i Juvenil, Dénia Xàbia, El Poble Nou de Benitatxell torna a oferir el curs de Monitor de temps lliure infantil i juvenil conjuntament amb altres municipis, Escola d'Animació Juvenil ABAST, IVAJ, Poble Nou de Benitatxell, Teulada\nPoble Nou de Benitatxell: El Consistori signa el conveni del Pla Modernització amb la Diputació\nL'acord possibilita la implantació de la plataforma per a aconseguir que l'administració electrònica siga una realitat en els pròxims mesos.\nL’alcalde i el regidor signen el conveni per a l’ús de la piscina municipal dels veïns empadronats a Xàbia\nAquest conveni ha sigut signat amb els representants homòlegs de Xàbia, el primer edil, José Chulvi, i el regidor, Juan\nBons resultats de les I Jornades ModaNova Alcoi


Dídac Masip: Cursa 2 Turons de Moià\nCursa 2 Turons de Moià\n5:30h del matí. És hora de llevar-se. Encara mitg endormiscat acabo de preparar-me la motxilla. Mentrestant a fora,n'hi ha que encara segueixen de festa, la meva per sort, encara ha de començar.\nEn poc més de 1h 25m arribo a Premià de Mar. Allà m'espera el Fede, comapany d'estudis i ara també de fatigues. Les sensacions d'aquests últims dies no han estat les d'esperar però les ganes de tornar a córrer han pogut més que la confusió, una confusió que a l'hora de la veritat només porta problemes i més problemes.\nAmb puntualitat, arribem a Moià. Allà tenim temps de recollir dorsals i fer la ja coneguda rutina de tot runner. Els nervis comencen a apoderar-se del meu cos. Sense poder fer res, em moc amunt i avall, d'un costat a l'altra, només queden 10 minuts, 10 minuts per tornar a gaudir del trailrunning i aquest cop amb gent de la talla de Gerard Morales(buff). Alguns riuen, altres amb el rostre seriós i desafiant, es limiten a observar els que serán els seus rivals mentre que els darrers observen el rellotge impacients per sortir.\nAixò és el trailrunning, un esport on guanya un mateix, on l'escència de la pròpia muntanya i l'amistat difuminen l'autèntica competivitat. Potser ha sigut aquesta escència la que ha fet que renunciés a córrer la Mitja del meu poble.\nLa cursa ja ha començat. Alguna cosa em diu que avui tornarem a patir, i es que el ritme que estem portant es superior al habitual. La cua de corredors comença a estirar-se a mesura que passen els kms . Em trobo bé, les cames tiren i puc mantenir un ritme constant.\nkm8'5, acabem de deixar una forta però curta pujada. La boira segueix espessa i persistent creant així un entorn idílic i un pel fantasmagòric, així qui no corre?.... Al fons comença a intuïr-se un tímid sol que atrapat per la boira sembla no tenir sortida.\nÚltim km. Després d'una divertida i entretinguda baixada, aconsegueixo atrapar al corredor de davant. El miro, em mira, el passo i em passa....el segueixo, el torno a pasar... Això sembla el joc del gat i la rata. Darrera baixada asfaltada pels carrers de Moià. Apreto punys, tanco ulls i arribo a meta amb uns bons 58'! Molt satisfet pel resultat obtingut i sobretot per les sensacions. Sembla que poc a poc tornem a donar guerra. Poc després arriba el meu company qui també fa una gran cursa.\nUn tall de coca, xocolata calenta, caldo aneto i visita inesperada dels meus tiets!.Bona combinació per posar fi a una cursa diferent, una cursa ràpida però amb un ambient inmillorable.\nDes d'aquí vull donar molts ànims al company d'equip Juan qui el van agredir. Recuperate pronto crak!!;)\nPublicado por Dídac en 13:26


La Penya de Londres, amfitriona de la gran mobilització penyística\nUn sopar de benvinguda i una concentració a Piccadilly Circus han marcat l’agenda penyística a Londres\nEls penyistes són el batec del barcelonisme i partits com el del Chelsea - Barça d’ahir no fan més que demostrar-ho: més de 330 penyistes de 150 penyes d’arreu del món es van desplaçar des de dilluns a la capital britànica per viure el partit en primera persona.\nEn aquest escenari de gran mobilització penyística, la Penya Blaugrana de Londres va actuar com a amfitriona, organitzant dos actes clau que van marcar l’agenda penyística.\nEn primer lloc, el sopar previ al partit de vuitens de final a la seu de la Penya de Londres, que va comptar amb la presència, entre d’altes, d’Antoni Guil, President de la Confederació Mundial de Penyes, Josep M. Barnils, Directiu en Cap de la Comissió Social del FC Barcelona, Eduard Manas, President de la PB Londres i Jennifer Velasco, Cap de Relacions Polítiques de la Generalitat del Regne Unit. L’acte de cloenda del sopar va estar a càrrec de Josep M. Barnils, que va lliurar un obsequi a l’Eduard Manas i la Jennifer Velasco.\nEl sopar va transcórrer en un ambient distès i amistós on els assistents van poder intercanviar opinions i inquietuds amb la mirada posada al partit de Champions contra el Chelsea.\nPiccadilly Circus es tenyeix de blaugrana\nD’altra banda, Piccadilly Circus es va convertir ahir en un veritable símbol blaugrana. Desenes de penyistes i aficionats, acompanyats del President de la Confederació Mundial de Penyes, l’Antoni Guil, es van desplaçar a l’emblemàtica plaça de la capital britànica amb un mateix objectiu: escalfar motors pel partit de Champions i animar als jugadors del primer equip en un camp difícil com ho és l’Stamford Bridge. I tot sota una passió blaugrana inconfusible.


RodaMots - Enigmot II: desllorigador\nEnigmot II: desllorigador\nD’entrada, moltes gràcies a tot(e)s pel vostre interès en el concurs de la setmana passada, sobretot als qui vau enviar respostes possibles (un total de 84). Sentim no haver donat respostes individualitzades a tots els missatges rebuts, però no hauríem donat l’abast!\ndilluns: SARRÓ – dimarts: XACRA – dimecres: MAINADERA – dijous: FATO – divendres: FOTIMER\nLes bases completes de participació les teníeu aquí, com constava al peu de tots els missatges de la setmana: http://rodamots.cat/escreix/enigmot-maig-2005-bases/\nEn acabar la setmana havíem rebut 33 respostes, però cap de correcta. És per això que dilluns vam decidir prorrogar un parell de dies el termini per enviar respostes i incloure tres petites pistes en el mot del dia. Bé, potser no tan petites! Una d’elles explicitava amb totes les lletres el tema de la setmana.\nSembla que les pistes eren massa subtils i van passar desapercebudes per a la majoria dels concursants, perquè tot i que van continuar enviant respostes cada cop més inspirades, ningú no queia en el tema dels anagrames.\nLa primera resposta correcta ens va arribar dimarts a quarts de vuit del matí. Xavier Gil, de Barcelona, ens enviava aquest missatge:\nAvui m’he adonat d’una cosa… però és una mica recargolada…\n* De SARRÓ podem treure’n els anagrames ARRÒS, ORSAR, RAORS, ROSAR, i SORRA.\n* De MAINADERA, en surt DEMANARIA i REANIMADA.\n* De FATO, podem fer TOFA.\n* De FOTIMER, traiem FITOREM i FOTRÍEM.\n* Però… de XACRA no he trobat anagrames…\nQuantes coses més s’AMAGARAN en un ANAGRAMA?\nDoncs no s’hi amaga res més que això! Justa la fusta! I no és pas tan «recargolada», tot i que sí que és un pèl desconstructivista, diguem en la línia de Ferran Adrià però aplicada al lèxic. No hem d’oblidar que justament el llibre anterior d’en Pau Vidal, coescrit amb Elisenda Roca, es titulava justament Joc de paraules.\nAlfred Giné, també de Barcelona, va molt ben encaminat però es queda a mig camí: considera que el mot SARRÓ no és com els altres perquè se’n pot treure un parell d’anagrames, ‘sorra’ i ‘arròs’ («que a més a més són palíndroms», afegeix), però en canvi dels altres, no. Ups, si que ens cansem aviat de jugar amb els mots! El tema que proposa, doncs, és justament el contrari del que és (paraules que no admeten anagrama), però la voluntat de jugar amb els mots hi és i cal reconèixer-ho.\nLa resposta més popular (subscrita per un total de 14 rodamotaires) ha estat que el mot que no encaixa amb els altres és FATO. Per què? Doncs per la senzilla raó que és l’únic que no apareix al llibre En perill d’extinció, de Pau Vidal! Alerta, però, que sí que hi apareix: el fet que cap dels dos exemples que il·lustraven l’ús de FATO no estigués signat pel Pau no vol dir que no hi aparegui. De fet, el fragment d’Emili Teixidor es va extreure tal qual d’En perill d’extinció.\nUna altra resposta prou comuna ha estat associar tots els mots menys XACRA a conjunts, col·lectius, quantitats o fins contenidors (tot i que, amb aquest mateix tema, alguns eliminaven la MAINADERA). O bé considerar que MAINADERA no encaixa perquè no es pot dur, arrossegar o traginar, com sí que es pot fer amb els altres.\nEn el capítol de propostes més ludolingüístiques mereixen una menció especial els successius intents d’Emma Botines, de Valldoreix, que ens va enviar un total de nou possibles respostes (potser t’enviarem un exemplar del llibre, si tan interessada hi estàs!), la majoria basades en la posició de les vocals i les consonants en els diferents mots. Ara bé, diu Pau Vidal, això «més que ludolingüística seria matemàtico-lingüística, o més poèticament mètrica. Per ser considerat ludolingüística cal que hi hagi, com el nom indica, algun joc o manipulació a efectuar/solucionar».\nCris Antillach, de Tarragona, ocupa el segon lloc del rànquing de provatures amb cinc intents, alguns dels quals coincideixen amb les propostes de l’Emma i d’altres subscriptors. Efectivament, MAINADERA és l’únic dels cinc mots que té una síl·laba amb més d’una vocal, i FOTIMER és l’únic que no acaba en vocal i que no té una A a la primera síl·laba, com també observa Carme Garcia, de Vilanova i la Geltrú. Marta Rollan, de Barcelona, tria també FOTIMER, l’únic que no acaba en vocal, no et fot. I l’Emma compta les síl·labes i descarta també aquest mateix mot, perquè és l’únic que té un nombre imparell de síl·labes (en canvi, a ningú no se li acut comptar les lletres de cada mot i observar que FATO és l’únic que té un nombre parell de lletres: ens has fallat, Emma!). En la línia de presència i absència de vocals i consonants diverses, també volem remarcar la resposta de M. Magdalena Obrador, de Mallorca: el mot sobrer seria FATO «perquè és l’únic en el qual les dues darreres lletres no són una vocal i la R» (sarRÓ, xacRA, mainadeRA, fotimER).\nCristina Niell, de Vilassar de Mar, proposa un tema de pes: «paraules vinculades amb el PES: xacra (el pes del anys), sarró (el pes de la pròpia bossa que es porta penjada), fato (el pes de l’equipatge) i fotimer (el pes de l’abundància)». La que no hi encaixa, per tant, és MAINADERA, «l’única que està directament relacionada amb una activitat humana» (tema suggerit per altres subscriptors) i «l’única que té, directament, substrat llatí» (l’etimologia dels diversos mots també ha donat peu a tota mena de conjectures).\nFrancesc Fontanals, de Molins de Rei, i Carme Garcia Gallego, de Vilanova i la Geltrú, coincideixen a descartar XACRA per una raó paraliterària, i és que construeixen la frase «En el sarró de la mainadera hi ha un fotimer de fato». La mainadera no té xacres, encara. Margarida Salvans i Font va més enllà i es munta la pel·lícula següent: «A qui té un fotimer de nens li cal una mainadera que li doni un bon suport i li ajudi a fer el transport del fato dins el sarró en cas de mobilització. Tot i que ningú no assegura que no li quedi cap xacra per raó de l’aventura». I afegeix: «I com que encara no se sap si aquesta disquisició pot gaudir d’una bona relació, o no, jo deixaria la XACRA aparcada per a alguna altra ocasió».\nAparcada la xacra, doncs, veiem per acabar una proposta prou enginyosa de Carme Prats, de Barcelona, que descarta FATO perquè és l’únic mot del grup que no es pot relacionar amb el verb fotre: «Sarró és la bossa de pell on es guarda el menjar que hom s’ha de fotre. Xacra és la seqüela després d’haver estat molt fotut. Mainadera és la persona que cuida els fills que han fotut uns altres. Fotimer és la paraula que ha derivat de l’expressió ‘fot-n’hi més’».\nEi, quasi ens en descuidem! També hi ha una segona encertant, Imma Ruiz, de Gandia, a qui també li toca un exemplar d’En perill d’extinció.\nAu, felicitats per als guanyadors (que properament rebran al seu domicili un exemplar d’En perill d’extinció, de Pau Vidal, gentilesa d’Editorial Empúries) i moltes gràcies de nou a tothom per la participació, la imaginació i la paciència per haver arribat fins aquí. Fins al proper concurs!\nredactor de RodaMots\nPS Un agraïment especial a Pau Vidal pel seu llibre i el seu suport entre bastidors en la preparació i desenvolupament del concurs. Per cert, que ens ha fet arribar aquesta nota: «Ja em perdonareu, però em penso que el veritable guanyador del concurs he estat jo: gràcies a les vostres imaginatives respostes he descobert que la ludolingüística va més enllà del joc de paraules per abraçar la metafísica, la psicoanàlisi i fins i tot la lírica. L’enhorabona, doncs, a tots els verbívors que hi heu participat, especialment als guanyadors, en Xavier i l’Imma, perquè vosaltres sí que no esteu en perill d’extinció. I a RodaMots, que n’és profeta (per cert, ja us heu adonat que RodaMots té l’anagrama assegurat?)».\nL’1 de juny del 2005 es va enviar als subscriptors una versió resumida d’aquest text.\nEl llibre En perill d’extinció. Cent paraules per salvar, de Pau Vidal, s’ofereix als guanyadors per gentilesa d’Editorial Empúries/Grup 62.\nSubscriptors de ‘Cada dia un mot’ (31/05/05) … 4.554\nRespostes rebudes … 84\nEncertants (paraula que no encaixa+tema) … 2\nEncerten el tema però no el mot que no hi encaixa … 1\nOpció més votada: FATO (perquè «no apareix» al llibre de Pau Vidal) … 14\nSARRÓ … 2 (2,4%)\nXACRA … 26 (31%)\nMAINADERA … 21 (25%)\nFATO … 19 (22,6%)\nFOTIMER … 16 (19%)


Unió Esportiva Olot » En un obrir i tancar d’ulls (UE OLOT 2-0 Ontinyent CF)\nEl fortí de la Unió Esportiva Olot segueix a ple rendiment amb una victòria ben madurada davant l’Ontinyent CF, que ha presentat batalla a la primera part però ha capitulat a la represa després de l’expulsió de Carrasco. La verticalitat de Jordi Xumetra, protagonista en les dues dianes consecutives de Marc Mas i Toril, ha estat cabdal per donar una altra estrebada cap a la permanència. Els de Garrido es situen dos punts per sobre de la promoció abans de visitar el Municipal de Llagostera en el derbi gironí.\nHi ha partits que s’han de treballar més del compte, sembrar la collita i esperar el moment, deixar-los caure com fruita madura. El d’avui s’entreveia duríssim atenent la rocositat de l’Ontinyent CF, un bloc sòlid i compacte que s’ha enlairat a la sisena posició i que es preveia difícil de penetrar. I certament, la primera meitat ha estat més aviat travada, amb moltes imprecisions en el joc i amb escasses arribades a les dues porteries. Les defenses s’han imposat als atacs en uns primers 45 minuts en els quals la mala notícia ha estat la cinquena groga de Masó, que es perdrà el duel contra el seu ex-equip. Precisament el fontcobertí ha estat l’únic que ha posat a prova el porter Álvaro amb un xut sec que ha pogut blocar amb comoditat. Per part dels visitants, que han près la iniciativa en els compassos inicials, dues rematades força tímides de Soler i Rubio i un parell de centrades enverinades de l’ex-Olot Tito Malagón han estat el seu principal bagatge. Calia agitar el matx, calia revolucionar el ritme i calia posar una marxa més… I tot això era sinònim de Jordi Xumetra.\nLa represa ha arrencat amb oportunitats més importants als dos costats. Primer ha estat Sascha, l’ex del Cornellà, que ha etzibat un cop de cap força ajustat al pal dret de Ginard. Poc després, Héctor i Pedro han disposat d’una doble opció que ha pogut desbaratar el porter ontinyentí. I a falta de vint minuts per acabar, la jugada decisiva que aplanaria el camí del triomf olotí. Carrasco comet una falta i veu la segona targeta groga, deixant els de Parras amb deu homes. A més, Xumetra acabava d’entrar al camp i tenia ganes de gresca, cada vegada amb més espurna i explosivitat. La Bala de l’Estartit ha assistit Marc Mas amb una passada interior de fantasia i el killer de Sils no ha fet un lleig al caramel. Definició ràpida al pal curt davant la porteria d’Àlvaro per obrir la llauna i marcar el seu vuitè gol a la competició (78′). Sense temps ni per pair l’eufòria del primer, ja ha arribat el segon. Ha estat en un contraatac per banda dreta de Xumetra, que ha servit per Héctor prop de la frontal i aquest ha habilitat Toril, acabat d’entrar al camp, que ha finalitzat a la xarxa amb un pèl de fortuna. El rebot del defensa ha desviat la trajectòria i ha despistat per complet al porter de l’Ontinyent (80′). Dos minuts màgics d’inspiració servien per finiquitar el matx davant d’un rival abatut i molt desgastat físicament per la inferioritat numèrica. A partir d’aquí, els de Garrido han jugat a plaer i han monopolitzat la pilota, gaudint de més ocasions per ampliar la renda. Ho ha intentat Xumi, picant-la per sobre Álvaro després de la passada d’Alfredo, i el refús ha caigut al cap de Toril, que l’ha enviat a la fusta. A la desesperada, l’Ontinyent ha buscat ajustar la diferència però no hi hagut manera de traspassar una teranyina que fa quatre partits que no encaixa cap gol a l’Estadi Municipal, on ha obtingut tres victòries dels últims quatre partits. Un factor decisiu per explicar l’escalada de l’Olot, que hores d’ara té 33 punts, dos per sobre de la promoció de descens i tres sobre el descens directe. L’efecte Garrido continua ressonant amb força cap a l’objectiu desitjat, tot esperant el derbi de diumenge a Llagostera davant d’un altre adversari directe. Avui, digerim tres punts que tenen un gust exquisit i dolçíssim, com el moment de forma de l’equip. I gràcies a l’afició per ajudar-nos a cuinar-los!\nUE OLOT: Ginard, Jose (c), Carles Mas, Barnils, Guzmán, Masó, Blázquez, Héctor, Marc Mas (Alfredo, 83′), Pedro (Toril, 79′) i Marc Cosme (Xumetra, 70′).\nOntinyent CF: Álvaro, Soler, Verdú, Russo, Carrasco, Juanan (c), Rubio, Anaba, Sascha (Álvaro, 70′), Fran Machado (Nemesio, 61′) i Tito Malagón (Rober, 74′).\nGols: 1-0, Marc Mas (78′), 2-0, Alberto Toril (80′).\nÀrbitre: Alejandro Sánchez Alba. Ha amonestat Masó i Héctor (UEO) i Álvaro Campos i Russo (Ontinyent). També va expulsar el visitant Carrasco per dues targetes grogues.\nIncidències: partit corresponent a la jornada 28 del campionat de lliga del grup 3 de Segona B amb la presència de 874 espectadors a l’Estadi Municipal d’Olot. Abans del partit s’ha guardat un minut de silenci en memòria de l’ex-jugador del Barça i Sporting Enrique Castro “Quini” i també per Anna Margreth Bonde Petersen, mare d’Helena Martínez, directiva del club.


Inicio » Recetas » Pastas y pizza » Espaguetis amb salsa de camembert i harissa.\nReceta con una salsa muy especial\n1.Primer de tot posem a bullir els espaguetis amb la formula 1000X100X10= 4 litres d’Aigua, 400 grs de pasta i 40 grs de sal, fins que estiguin cuits al gust. Els passem per aigua freda i els reservem.\n2.A continuació fem la salsa; agafem el formatge i el trèiem la escorxa i en un casso els desfem a foc molt baix. Una vegada desfet afegim la nata i ho deixem una mica sense que arribi a bullir, ho apartem del foc i afegim la mesclà d’espècies anomenada harissa, segons ens gusti mes o menys picant.\nHarissa: Els ingredients més importants d’aquesta mescla d’espècies són, el bitxo vermell picant, l’all, la menta, el coriandre molt, la matafaluga, el comí, l’oli d’oliva i sal. Es pot fer cassolana però actualment també és fàcil trobar-la en pols i envasada en llaunes.\nJo l’he comprat en una tenda àrab.


Agost | 2006 | Diari d\_’un home gris\nEl ritme social\nPublicat el 26 Agost 2006 per daymon\nTornàvem a casa després d’un dia d’escalada i una estona a la platja de Port Ginesta, per relaxar-nos i refrescar-nos després de la calor passada al sector. Tot i que la tarda no acompanyava gaire, hem passat una bona estona … Continua llegint →\nPublicat el 20 Agost 2006 per daymon\nFeia uns dies que notava molèsties al taló del peu esquerre, sobretot quan sortia a córrer o caminar una estona. Ahir, mentre provava de fer algun dels blocs que hi ha a la zona d’escalada de Collsuspina, vaig saltar a … Continua llegint →\nPublicat el 16 Agost 2006 per daymon\nLa gemminola m’ha passat aquest meme i, tot i no ser gaire amic d’aquestes coses, aquí estan les meves respostes: [@more@] Les tres coses que faries si fossis milionari: Viatjar, viatjar i viatjar. Però sense grans luxes ni hotels de … Continua llegint →\nSeguint els nostres camins\nPublicat el 14 Agost 2006 per daymon\nAquests dies de vacances se m’estan fent eterns. Anar a dormir tard i llevar-se cada dia més tard s’ha convertit en la meva rutina, una monotonia que omple tots els dies i que ho tenyeix tot del mateix color: gris. … Continua llegint →\nPublicat el 7 Agost 2006 per daymon\nBé, no és del tot cert. Avui no és el meu aniversari, però tampoc he escollit aquesta data per a emmascarar quin és el dia real que faig anys. Simplement, avui faig tres anys. Tres anys des del dia en … Continua llegint →\nPublicat el 5 Agost 2006 per daymon\nDesprés d’uns quants dies una mica desconnectat, a vegades voluntàriament, d’altres no tant, m’he decidit a escriure. La veritat és que la primera setmana de vacances ha estat massa curta: massa coses a fer i poc temps, o això m’ha … Continua llegint →


Kitchen Princess - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMiyuki Kobayashi (història)\nNatsumi Ando (art)\nKitchen Princess (キッチンのお姫さま, , Kitchen no Ohime-sama?) és un shōjo manga escrit per Miyuki Kobayashi i dibuixat per Natsumi Ando. Fou guanyador del Kodansha Manga Award per millor manga infantil en l'any 2006.\nKitchen Princess és publicat per Kodansha al Japó i per Del Rey Manga en els Estats Units.\nCom la protagonista de la història és xef, les receptes de qualsevol cosa que ella cuina estan incloses en la part de darrere dels volums dels mangues com un omake ("bonus" o "extres").\nLa història gira al voltant de Najika Kazami, una òrfena i una excel·lent xef d'Hokkaidō, i la seua arribada a l'Acadèmia Seika. Najika desitja ser una gran xef com els seus difunts pares, però la veritable raó per la qual entra a l'acadèmia és per a trobar al seu "Príncep Flam", un xic que li salva de caure ofegada a un riu i li regala una tassa de flam i una cullera platejada amb l'emblema de l'Acadèmia Seika gravat en ella. Ella li promet que algun dia li prepararà el millor plat del planeta. No obstant això, Najika assoleix entrar en la Classe A de l'acadèmia, on haurà de suportar els constants insults d'Akane Kishida i el seu grup d'amigues. Però les coses empitjoren quan Najika sospita que un dels seus amics. Sora i Daichi Kitazawa, els germans més populars de l'acadèmia, pot ser el seu "Príncep Flam".\nNajika Kazami (風見 七虹香, , Kazami Najika?)\nNajika és la protagonista de la història. Ella és una òrfena que vivia en Hokkaidō abans de perdre als seus pares en un accident quan esta era molt menuda. Durant la seua vida en l'orfenat, un misteriós xic li regala un plat de flam i una cullera platejada. A l'anar-se aquest, Najika ho anomena el seu "Príncep Flam" i es proposa tornar a trobar-lo. Al passar al setè grau es dirigeix a una nova escola, l'Acadèmia Seika, on coneix a Sora i Daichi Kitazawa, els fills del director de l'acadèmia, amb qui fa amistat. Najika entaula bones relacions amb la majoria dels xics del seu grau, raó per la qual és humiliada per Akane Kishida. A pesar d'açò, en el segon volum Najika tracta freqüentment entaular amistat amb Akane però aquesta s'oposa. Cert dia Akane li proposa a Najika córrer carrer baix cap al restaurant Fujita's, que es convertix en la segona llar de Najika, però en realitat Akane li havia tendit un parany per a ensenyar-li les seues habilitats a Sora i a Daichi sense que Najika arruïnara els seus plans.\nSora Kitazawa (北沢 空, , Kitazawa Sora?)\nUn talentós pianista i el germà major de Daichi Kitazawa. És el president del consell estudiantil i director substitut de l'acadèmia. És freqüentment assetjat per les xiques de l'escola. Des del moment que Najika comença a treballar en el Restaurant Fujita's ell comença a desenrotllar un profund sentiment cap a esta. Ha donat al llarg de la sèrie proves indirectes de que ha conegut a Najika en algun moment, li diu que ell era el "príncep flam" però mor atropellat per un camió i abans de morir li diu que ell no era el seu "príncep flam"\nDaichi Kitazawa (北沢 大地, , Kitazawa Daichi?)\nEl germà menor de Sora Kitazawa que posseeix una gran passió per el bàsquet. Té una atracció secreta cap a Najika però sempre tracta d'ocultar-lo. Akane està enamorada d'ell.\nAkane Kishida (岸田 茜, , Kishida Akane?)\nUna xica que desitja convertir-se en supermodel igual que la seua mare. Per a complir el seu somni, ella usa dietes extremes pel que algunes vegades ens fa pensar que pateix d'anorèxia. Ella freqüentment es refusa a menjar qualsevol cosa que Najika li oferisca. Al final de la història Akane demostra ser una xica digna de témer i de bons sentiments, pel que acaba sent la millor amiga de Najika.\nHagio (萩尾先生, , Hagio-sensei?)\nÉs una de les encarregades de l'orfenat. Ella li brinda suport a tots els xiquets de l'orfenat i li regala una foto dels pares de Najika a aquesta. És una molt bona cuinera.\nFujita (フジタ, Fujita?)\nFujita és l'amo del Restaurant Fujita's. L'és un home molt mandrós, i sempre li deixa tot el treball a Najika.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Kitchen_Princess&oldid=16597244»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 març 2016 a les 13:35.


CIDOB - Informe nacional per a Espanya NIEM 2020 sobre sol·licitants i beneficiaris de protecció internacional\nMIGRACIONS - 26/06/2020\nL'increment de les demandes d'asil, la manca d'un model governança multinivell i l'escassetat de recursos, principals problemes del sistema d'asil a Espanya\nSegons l'Informe Nacional per a Espanya del projecte National Integration Evaluation Mechanism (NIEM), el Sistema d'Acollida de Protecció Internacional espanyol (SAPI), no ha sabut respondre a l'augment exponencial de les demandes d'asil –115.190 el 2019 enfront de les 57.745 de 2018–, sent Espanya el país que ha registrat l'increment anual més alt entre els principals països receptors d'Europa. Tot i haver augmentat la seva capacitat i flexibilitzat l'acollida, la manca de reglamentació i escassetat de recursos no garanteixen la integració de tots els sol·licitants d'asil.\nL'estudi, dirigit pel CIDOB a Espanya i finançat per la Comissió Europea, ofereix una anàlisi comparada dels sistemes nacionals d'acollida de 14 països de la UE: Bulgària, Eslovènia, Espanya, França, Grècia, Hongria, Itàlia, Letònia, Lituània , Països Baixos, Polònia, República Txeca, Romania i Suècia. Les dades destaquen la dimensió normativa com l'aspecte més positiu dels sistemes nacionals d'acollida (amb una puntuació de 69,4 sobre 100). Els problemes més greus afecten la fase d'implementació (31,1 sobre 100).\nL'informe NIEM 2020 posa en relleu les deficiències que té el sistema d'asil i acollida espanyol a l'hora de tractar amb casos de sol·licitants d'asil i persones refugiades LGTBI. Destaca la manca de formació específica de les persones avaluadores en matèria de diversitat sexe-genèrica i competències interculturals, la manca d'informació respecte al país d'origen i la presència d'estereotips.\nReptes i límits de sistema d'acollida de protecció internacional a Espanya\nL'informe NIEM 2020, dirigit pel CIDOB a Espanya, aprofundeix en el sistema d'acollida de protecció internacional espanyol (SAPI). Espanya és el país que ha registrat el major increment de demandes d'asil a Europa, amb 115.1190 noves sol·licituds el 2019. El SAPI ha intentat adaptar-se a aquest increment, i al que aquest ha significat en termes d'exigències d'acollida i integració, augmentat la seva capacitat (pel que fa a números d'entitats involucrades, places disponibles i personal empleat) i flexibilitzant l'itinerari d'acollida (passant de dos a tres fases). Tot i això, "la resposta no ha estat a l'alçada de la nova demanda", afirma Francesco Pasetti, investigador del CIDOB i coordinador d'aquest informe. Les dades confirmen les tendències observades el 2017: malgrat un marc jurídic obert i favorable (84 sobre 100), en la pràctica el sistema d'asil espanyol és incapaç de garantir estàndards d'acollida i integració a tot el col·lectiu. Els problemes principals concerneixen al marc de les polítiques (61 sobre 100), subratllant la falta d'un reglament d'actuació, però sobretot en la fase d'implementació (34,5 sobre 100), on destaca la manca de recursos i altres factors, com una formació insuficient del personal per atendre necessitats específiques i diversificades. Com assenyala Francesco Pasetti, "un model de governança de l'acollida eficaç passa inevitablement per la inclusió d'actors regionals i municipals, per un marc de cooperació i planificació més extens i que sigui capaç de canalitzar la solidaritat demostrada per la societat espanyola".\nEls sistemes d'acollida de protecció internacional a Europa. Una mirada comparada\nL'informe NIEM 2020 presenta una anàlisi comparada dels 14 països objecte d'estudi. Amb una puntuació de 69,4 (sobre 100), la dimensió normativa representa l'aspecte més positiu dels sistemes nacionals d'acollida europeus. En la majoria de les àrees analitzades, des de la inclusió en el mercat laboral fins a la integració lingüística, els estats membres garanteixen als sol·licitants d'asil l'accés a drets, recursos i serveis en igualtat de condicions amb la resta de la població. No obstant això, "a mesura que ens allunyem del marc jurídic sobre el paper i ens acostem a la concreció de les accions a la pràctica, els sistemes nacionals d'acollida resulten més deficitaris i problemàtics" declara Pasetti. Els problemes principals del marc de les polítiques (47,1 sobre 100) concerneixen costos i barreres administratives que perjudiquen la igualtat de tracte i augmenten el nivell d'inseguretat de les persones sol·licitants i beneficiàries de protecció internacional. Els problemes més greus, però, afecten la fase d'implementació (31,1 sobre 100), és a dir, a l'etapa en què les mesures fixades en el marc jurídic i desenvolupades en els documents executius són posades en marxa.\nCeuta i Melilla: de l'asil en frontera a les fronteres de l'asil?\nL'informe també examina les dinàmiques i els problemes de l'accés a la protecció internacional a Ceuta (Tarajal) i Melilla (Beni-Enzar), i posa de manifest el baix nombre de sol·licituds d'asil rebudes en aquests dos llocs fronterers. L'estudi al·ludeix a dues possibles causes: les pràctiques discriminatòries dutes a terme per les institucions de frontera (que limiten la possibilitat d'accedir a l'asil basant-se el color de la pell); i les devolucions en calent (legalitzades el 2015) de les persones que arriben Ceuta i Melilla de forma irregular acaben negant, de facto, l'accés a el dret d'asil per a les persones migrants d'origen subsaharià.\nRefugiats LGTBI a Espanya\nL'informe NIEM 2020 posa en relleu les deficiències que té el sistema d'asil i acollida espanyol a l'hora de tractar amb casos de sol·licitants d'asil i persones refugiades LGTBI. Destaca la manca de formació específica de les persones avaluadores en matèria de diversitat sexe-genèrica i competències interculturals, la manca d'informació respecte al país d'origen i la presència d'estereotips. L'informe exposa que els refugiats LGTBI es veuen exposats a una discriminació que emergeix no només de la seva orientació sexual i/o identitat de gènere, sinó també de la intersecció d'aquests factors amb altres eixos de desigualtat com l'edat, la raça o origen ètnic, o la religió. Aquesta discriminació es fa patent sobretot en l'accés al mercat laboral, l'habitatge i la sanitat, i la pateixen especialment les persones trans, donada la visibilitat de la seva corporeïtat.\nL'informe es completa amb un capítol dedicat a la recent emergència sanitària causada per la COVID-19 i el seu impacte tant en el sistema d'asil espanyol com a la vida dels sol·licitants d'asil i refugiats, i presenta els resultats d'una enquesta sobre les trajectòries residencials dels sol·licitants d'asil a Catalunya.\nSobre el projecte NIEM\nEl projecte NIEM, liderat pel CIDOB a Espanya, té com a objectiu millorar la qualitat i l'eficàcia dels processos d'integració dels sol·licitants i beneficiaris de protecció internacional (SBPI) a 14 estats membres de la UE: Bulgària, Eslovènia, Espanya, França, Grècia, Hongria , Itàlia, Letònia, Lituània, Països Baixos, Polònia, República Txeca, Romania i Suècia. Per això, compta amb un sistema de 173 indicadors que avalua, en una escala de 0 a 100, que els sistemes nacionals d'acollida compleixin els principals estàndards europeus i internacionals en els camps de l'asil, de la integració i dels drets humans. Els socis de el projecte inclouen tant institucions acadèmiques com organitzacions no governamentals, liderades per l'Institute of Public Affairs de Polònia.\n>> Accedeix a la publicació Sobre los solicitantes y beneficiarios de protección internacional. Informe Nacional para España, NIEM 2020 aquí\n>> Accedeix a la pàgina web del projecteaquí


La mesura s'ha pres després la incidència que ha patit la plataforma tributària els darrers dies\nAndorra la VellaEl Govern ha decidit no aplicar recàrrecs fins el 4 de febrer inclòs per les declaracions de l'Impost General Indirecte i de l'Impost de les Rendes dels Nous Residents. Aquestes declaracions finalitzen el 31 de gener, però a causa de la incidència que hi ha hagut aquests dies sobre la plataforma tributària, l'executiu ha decidit aprovar que no es desenvolupin recàrrecs fins el 4 de febrer per acompanyar els empresaris en el procés de presentació de les seves obligacions tributàries.\nDe fet, tot i que la incidència s'ha pogut resoldre aquest dimecres al migdia, en els darrers dies, i principalment aquest dimarts i aquest dimecres al matí "hi ha hagut una impossibilitat completa per presentar declaracions en aquest portal", ha explicat Jover, motiu pel qual el Govern ha decidit prendre aquesta decisió de no aplicar recàrrecs. A més, un altre element era que els pagaments es podien fer per domiciliació bancària en aquest període voluntari, i quan finalitza, s'han de fer per transferències. Per aquest motiu, "amb la voluntat d'ajudar l'obligat tributari", l'executiu també ha allargat fins el 4 de febrer inclòs la possibilitat de fer els pagaments associats a aquests dos impostos per domiciliació bancària.\nS'incrementa un 3,7% el salari mitjà\nD'altra banda, s'ha aprovat un decret que fixa el salari mitjà, a proposta de la CASS, en 2.158,40 euros, el que suposa un increment del 3,7% respecte de l'any anterior. A més, també s'han fixat els preus de compra i de venda dels punts de jubilació. Concretament, el de venda serà de 2,34957 euros i el de compra de 22,5558 euros.\neconomia impostos declaracions


Admissió i matrícula de l’alumnat estranger – CENTRE ESPECÍFIC D'EDUCACIÓ A DISTÀNCIA CEED\nAdmissió i matrícula de l’alumnat estranger\n1. Accés als estudis de Batxillerat, Cicles Formatius\t2. Accés als estudis i programes de formació de persones adultes (FPA)\t3.Anul·lació de la matrícula condicionada si no es compleixen els requisits\n1. Accés als estudis de Batxillerat, Cicles Formatius\nL'alumnat estranger major de 18 anys podrà incorporar als ensenyaments postobligatoris no universitaris sempre que disposi dels documents acreditatius que s'enumeren:\nTargeta d'identitat d'estranger/a , expedida per la comissaria de policia o oficina d'estrangers, així com de l'visat d'estudis.\nTargeta d'estudiant estranger/a .\nA més, ha de complir els requisits acadèmics i d'escolarització següents:\nCondicions generals d'accés a les corresponents ensenyances\nConvalidació de títols o estudis anteriors i\nExistència de lloc escolar en el centre educatiu\nUn cop finalitzats els estudis en què s'hagi matriculat i superades totes les matèries o mòduls, el CEEDCV proposarà l'expedició de la titulació acadèmica corresponent, previ pagament de la taxa acadèmica .\nEn totes les situacions anteriors, si la persona interessada en el moment d'efectuar la matrícula no aporta els documents necessaris, la matrícula serà condicionada a la seva presentació abans de la finalització de el curs en què es matriculi.\nEn cas que no presenti la documentació necessària en el termini previst, la matrícula serà anul·lada.\n2. Accés als estudis i programes de formació de persones adultes (FPA)\nEn el cas persones adultes amb nacionalitat espanyola:\nEn el cas de persones adultes estrangeres:\na) si la persona és menor de 18 anys:\nCertificat d'empadronament en el municipi de residència\nVisat d'estudis i, en cas que la durada dels estudis sigui superior a sis mesos, la Targeta d'Estudiant Estranger.\nb) si la persona estrangera és major de 18 anys:\n3.Anul·lació de la matrícula condicionada si no es compleixen els requisits\nL'alumnat amb matrícula condicionada haurà de presentar a la secretaria del CEEDCV, abans de la data d'inici dels exàmens de l'última avaluació parcial:\nLa targeta d'identitat d'estranger/a o la targeta d'estudiant estranger i/o\nLa convalidació dels estudis cursats a l'estranger que sigui requisit d'accés als estudis en els quals està matriculat.\nEn cas contrari, la secretaria procedirà a cancel·lar la matrícula d'ofici , ja que l'alumnat que no compleix els requisits de matrícula no pot ser avaluat i, en conseqüència, no ha de figurar en les actes finals de el curs.\nNormativa : Resolució de 9 de febrer de 2005 de la DG d'Ensenyament , DOGV de 23 de febrer de 2005 , Reial Decret 557/2011 de 20 d'abril , Resolució de 5 d'agost de 2012, DOCV 17-08- 2012.


Brussel·lesTornen a reduir-se la llista de paradisos fiscals, que s'havia ampliat abans de les eleccions europees. Aquest dimecres els ministres d'Economia i Finances de la Unió Europea han acordat retirar d'aquest llistat de jurisdiccions Costa Rica, Suïssa i els Emirats Àrabs, entre d'altres. Els Emirats Àrabs només han estat a la llista set mesos. Els ministres de la UE consideren que aquests països han fet les reformes pertinents o compleixen els requisits després d'haver estat inclosos a la llista. D'aquesta manera la llista negra es redueix de nou a quinze jurisdiccions considerades paradisos fiscals.\nparadisos fiscals Emirats Àrabs Units Suïssa fiscalitat Ecofin Unió Europea


Joventut oferirà assessorament per internet en matèria d'ocupació juvenil — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Joventut oferirà assessorament per internet en matèria d'ocupació juvenil\nJoventut oferirà assessorament per internet en matèria d'ocupació juvenil\nL'objectiu és donar servei als nuclis rurals de Lleida i de l'Alt Pirineu i Aran La Generalitat vol millorar la promoció i difusió dels serveis i recursos ocupacionals per als joves\nJoventut - Reunió ocupació\nEl secretari de Joventut d'Acció Social i Ciutadania, Eugeni Villalbí, proposa fer un pla d'actuació conjunt en matèria d'ocupació juvenil per assessorar i acompanyar els joves empresaris a través d'internet. La demarcació de Lleida és la més extensa i la més dispersa però les entitats que donen informació i suport als joves estan majoritàriament al Segrià i en concret a la capital.\nL'objectiu d'aquest pla és oferir un bon servei a tots els nuclis, per petits que siguin, i per això es preveu que tots els tràmits presencials es puguin fer a través d'internet abans de l'estiu. Segons Villalbí, cal sumar esforços per impulsar l'emprenedoria ja que a Catalunya, l'atur juvenil s'ha triplicat en dos anys.\nEl secretari de Joventut del departament d'Acció Social i Ciutadania, Eugeni Villalbí, i el director territorial del departament a Lleida, Carles Vega, han presentat aquest dimarts l'estudi 'Anàlisi del recursos ocupacionals per a la joventut de les terres de Lleida, Alt Pirineu i Aran' que ha fet la Fundació Privada per a la Promoció de l'Autoocupació a Catalunya de Lleida. Aquest estudi, adreçat a informadors juvenils i a assessors laborals, és una anàlisi actualitzada del diferents recursos per trobar feina de què disposen els joves de la demarcació, amb l'objectiu de facilitar la seva inserció laboral en un moment de crisi en què la taxa atur juvenil s'acosta al 30%.\nEl document fa una radiografia dels serveis d'ocupació disponibles per al jovent i fa diverses propostes per facilitar la inserció laboral d'aquest col·lectiu, en la línia del que proposa l'Acord de Mesures per a l'Ocupació Juvenil 2009-2012 aprovat pel Govern i els agents socials l'any passat. Una de les propostes més destacada recollida a l'estudi és la creació d'un espai de participació, col·laboració i coordinació que aplegui administracions, agents econòmics, entitats juvenils locals i joves per acordar mesures d'ocupació transversals que s'adeqüin a la realitat del territori.\nL'estudi també planteja la creació d'un servei transversal d'informació i assessoria on-line especialitzat en matèria ocupacional i dirigit a la població jove. L'objectiu és facilitar l'atenció als joves d'aquells municipis que no disposin d'oficines d'atenció presencial.\nA més, proposa millorar la promoció i difusió dels serveis i recursos ocupacionals per a joves existents a la demarcació i potenciar les actuacions en matèria d'ocupació ofertes per les entitats lleidatanes, adequar les accions de formació a les noves demandes del mercat de treball així com promoure programes d'intercanvi i formació professional a l'estranger per millorar la preparació del jovent en un entorn econòmic cada cop més globalitzat.\nTambé es proposa promoure l'esperit emprenedor i donar suport a la materialització dels seus projectes empresarials, especialment en temps de crisi, i assegurar la igualtat d'oportunitats dels joves en l'obtenció de feina, tenint en compte la diversitat de procedències i aquelles persones joves que pateixen discapacitats, físiques o psíquiques, oferint una atenció i assessorament personalitzats.


Raça britànica dels gats\nunes vistes precioses d'aquesta famosa raça gatets no deixaran indiferent fins i tot l'oponent més ardent dels gats, i un saber mirar intel·ligent i de gran abast per convertir-se en adults no pot deixar de fer que el respecte dels que creu que el contingut dels gats a casa - només un caprici i la niciesa.\nMolts estan familiaritzats amb l'heroi del famós conte "Alícia al país de les meravelles", però molt poques persones saben que un prototip del famós gat de Cheshire amb el seu inigualable somriure va servir com a representants d'una de les races més populars avui en dia - els britànics. És inherent a aquest incomparable somriure sardònic britànic, que, però, un home rus és més com Vasnetsov va acarnissar el gat que es va menjar la crema amb la meva àvia, i no l'heroi a l'estranger. Potser, només per aquesta raó que la raça britànica dels gats a Rússia avui dia és molt comú i gloriós, els seus representants són molt populars entre els amants de les mascotes.\nFos el que fos, però els britànics - gats en tots els aspectes, una molt digna, que té moltes qualitats positives, que van des de l'exterior bell i acabant amb la laxitud en la cura i l'alimentació. I això, és clar, amb tal origen aristocràtic. No obstant això, els veritables intel·lectuals sempre han estat poc exigent i l'educació.\nLa característica principal dels gats britànics es considera que és densa i talla la pell, pel que els seus representants es classifiquen també com el britànic curt. Pel que fa al color de la llana, la gran varietat de colors. El color més comú és considerada sòlida per avui: blau, xocolata i negre. La més exquisida - plata i or. A més, la raça de gat britànic es caracteritza per una constitució forta, de manera que els adults i els gatets s'assemblen a la seva aparició petits óssos de peluix.\nPerò l'avantatge més important d'aquesta raça - el caràcter. Aristocràtica, independent, intel·ligent, fresc i tranquil en absolutament qualsevol situació, els gats britànics, però, són capaços d'obtenir porto molt bé amb tots els membres de la família, amb paciència i amb dignitat de suportar les bromes de qualsevol nen. D'altra banda, poden donar lloc a una mena de estimat mestre (i bastant llarga i fascinant) el diàleg, en resposta als senyals miol típic. Però què dir, només mirar als ulls de gat britànics, per entendre - al davant de tu és un molt raonable i perfectament entès que ser.\nExperimentant un gran amor i afecte per al propietari, els gats britànics, però, en la seva absència, és capaç de trobar alguna cosa per a tothom. La personificació de la moderació i veritables britànic aristòcrata mai es mostren com estava trist i sol en absència d'un ésser estimat, sortir a la nit per reunir-se amb l'amo gràcil importància intel·ligent.\nraça britànica dels gats és bo per al fet que aquests animals no estan inclinades a l'agressió, són extremadament pacient i gairebé mai recórrer a les urpes. Els britànics llestos des de fa molt temps i amb evident plaer de jugar amb els nens, perfectament coexistir amb altres animals que viuen a la casa pot ser molt de temps a la cuina amb el propietari, que proporciona ajuda al seu fins i tot amb la seva presència. Britànics - amics veritables i lleials, mai triar el seu favorit entre els membres de la família, tenint en compte tots els habitants d'una casa o apartament com un sol clan d'utilitzar.\nCom ja s'ha esmentat, la raça de gat britànic no requereix cures especials. El pèl curt suficient per pentinar un cop al dia amb un raspall suau, i en el menjar britànica sense pretensions, no requereix menú especial gourmet. L'única regla que s'ha de seguir - no dóna molt peix i limitar la mascota dels aliments grassos, ja que els britànics són propensos a l'obesitat, que està ple de l'aparició de moltes malalties i trastorns.\nEn general, els gats britànics - animals domèstics meravellosos que porten alegria a la família, i una sensació d'estabilitat i tranquil·litat.\nTerrier irlandès. Irish Soft Coated Wheaten Terrier\nMicoplasmosi: símptomes i tractament\nEls animals domèstics i salvatges divertida\nPer què els gats mengen els seus gatets? Recomanacions per a la cura de la cura del gat embarassada\n"Trontsil-K" per als gats: mètode d'ús, dosi, contraindicacions, opinions\nEl fàrmac 'Diuver'. Guia d'Ús medicament\nSudamina ha aparegut en el nen. Com tractar-la a casa?\nMedicaments "Betaserk". Instruccions d'ús\nBeure "Sprite": amb una set de vida!\nLlicència addicional per a llargues jornades de treball. Art. 119 TC RF\nCasquet dels nens Joli Beu - diversió per al nen i els seus pares\nCaviar òssia amb maionesa - no a l'estranger, però molt saborós\nCom funciona el "directe" ( "Yandex")? Com tractar amb "Yandex": comunicat\nTot el drama "The Lovely Bones": els actors, els personatges, la història de la creació\nInstitut d'Aviació de Moscou (Universitat Nacional d'Investigació): la direcció, dels departaments i especialitat\nQuan es crea una pàgina en el "BK"? Mitjans de verificació\nCom funcionen les tisores "Maynkraft" i com usar-los


El paper de Manresa dins de Catalunya | El Pou\nEl paper de Manresa dins de Catalunya\nper Antoni Daura , 16 de juny de 2015 a les 13:00 |\nEl mes passat, i des d’aquesta mateixa tribuna d’opinió que ens ofereix El Pou Digital, l’Adam Majó reflexionava públicament sobre el paper que hauria de tenir la nostra ciutat en l’àmbit català. Defensava que, més enllà d’anar darrere d’una capitalitat administrativa que fa dècades –i segles!–que, sense èxit, s’ha anat perseguint, calia tenir un projecte ferm i engrescador per exercir realment de capital (o, millor dit, pol d’atracció) bo i fent de Manresa un lloc vertebrador, atraient i amb qualitat de vida, que vagi més enllà dels vells esquemes territorials. Hi estic, naturalment, d’acord. Jo mateix recordo haver reflectit idees semblants o en la mateixa línia en tribunes d’un any enrere. És obvi que determinades ciutats catalanes han gaudit d’ésser considerades capitals d’alguna cosa, especialment d’una província espanyola, des de mitjan segle XIX, més o menys. En canvi, Manresa no ha estat mai capital important de l’administració civil o religiosa i que anés més enllà de la comarca estricta, la qual tampoc no es va fer efectiva fins als anys trenta del segle XX, amb la nova divisió comarcal de la Generalitat. Caldria remuntar-nos, doncs, a quan era cap de vegueria (segles XIII-XVIII) o de corregiment (segle XVIII).\nÉs per això que Manresa no ha gaudit mai de les infraestructures i les inversions d’altres centres urbans catalans que l’administració corresponent ha “premiat” per coordinar o estructurar un territori determinat, malgrat que per potència demogràfica, econòmica i comercial ho podia haver estat. S’ha hagut d’espavilar soleta. Catalunya és un país molt trencat físicament que ha afavorit la presència de poblacions que exerceixen de pal de paller del seu entorn immediat, però és també evident que això tampoc no implica que hi hagi d’haver necessàriament un magma d’oficines governamentals a tot arreu. De fet, amb les noves tecnologies no es fa tan imprescindible la presència física d’oficines de l’administració. És més, si a poc a poc ens anem desburocratitzant, com seria desitjable, el concepte de capitalitat no hauria d’anar tan lligada a aquesta presència diguem-ne oficial.\nAra que acabem d’inaugurar un nou consistori on la cultura del pacte es fa indispensable, seria un bon moment per repensar el paper de Manresa i fer-ho sense caure en els tòpics i la resignació estèrils. Sembla, tanmateix, clar que si no s’aconsegueix la independència d’Espanya, difícilment disposarem dels recursos i la voluntat política per vertebrar el país d’una manera eficient. Però quan això succeeixi (espero que aviat), Manresa ha de tenir la força necessària per aprofitar la seva bona ubicació geogràfica, a mig camí del mar i de la muntanya catalanes. I tenir bona part dels deures fets. S’ha de treballar i enfocar les coses al marge de rebre prebendes externes. Cal, doncs, apostar per una certa reindustrialització, innovadora, efectiva i adaptada als nous temps, com també aprofitar actius importants de la comarca, com poden ser la mineria i la possibilitat d’esdevenir un bon centre logístic, per sobre de la gran corona metropolitana. I també cal mantenir el centre urbà en perfecte estat de revista, viu i amb un comerç de proximitat atractiu i eficient. A banda de potenciar el seu tradicional dinamisme cultural, al qual cal afegir la promoció turística, que caldria potenciar en major mesura. En resum: ser ambiciosos i no esperar que tot ens vingui donat des de fora com si hi tinguéssim només dret per ser qui som. Potser vaig equivocat, però ara mateix jo ho veig així.


Activitat avaluadora: cartes des del front de guerra – Geografia i Història. ESO / Batxillerat\nActivitat avaluadora: cartes des del front de guerra\nRecurs 1. Fragments de cartes de soldats des del front [Font: DW]\n“No tinc la més remota idea de per què hem de seguir lluitant, potser perquè els diaris puguin publicar una història que no és la real… Qui vol que la guerra continuï no pot ser anomenat mai més ‘ésser humà‘. La desesperació no pot ser més gran en territori enemic, així com a casa. Només pot quedar gent que no té idea de tot això “. (Carta des del front occidental datada el 17 d’octubre de 1914. Un exemple de la diferència entre el que es viu en el front de combat i les versions oficials publicades a la premsa alemanya).\n“Un correu ens va portar la notícia que les nostres metralladores estaven provocant baixes a civils que havien estat molt amables amb nosaltres. En una retirada, van disparar a casa d’ells, van calar foc i aviat una columna de fum va enfosquir la tarda. En els pujols es van reunir la gent gran i altres, la majoria dones, que vivien a les cases cremades. Els soldats van treure a la gent jove que va ser descoberta amb armes. Aquests van ser executats sumàriament “. (Carta des del front belga, Lieja, publicada el 18 de septembre de 1914 al Schwäbischen Merkur).\n“Mentre els escric aquestes línies, a les 20 hores, vuit soldats són enterrats junts en una fossa comuna. Avui un tret al pit, demà a la freda tomba. Un xut va donar de ple en una caseta. Aquests vuit eren part d’un equip de 15 braus soldats, que abans que s’adonessin ja estaven morts. Una cosa de cada dia “. (Carta oberta del professor catòlic Schäfer del 6 d’abril de 1916 a la seva antiga classe. Publicada al diariFreiburger Tagespost. Un exemple dels intents, portats a terme especialment per la premsa confessional, de mostrar “a les noves generacions la serietat de el que passa “).\n“L’ordre era ‘salta, avança, avança‘. Vam ser sorpresos per una pluja de bales enemigues. En un nou intent, Heinrich va dir, a uns metres de mi, que havia estat aconseguit per dos impactes. Li vaig demanar que em seguís parlant, però em va respondre ‘no té sentit, saluda, si us plau, als meus pares i als Tulla‘. El vaig trucar un parell de vegades, però no va respondre res, només va quedar el silenci. Tot d’una va arribar l’ordre: ‘Retrocedir‘. No vaig poder quedar-me “.\n(Carta d’un jove voluntari datada el 23 d’octubre de 1914).\nRecurs 2. Article sobre cartes des del front aparegut a la versió digital del diari “El Mundo”, per María Jesús Hernández. Fes clic aquí per a la seva consulta.\nRecurs 3. Empatia a la classe d’Història, de Felipe Pizarro i Patricia Cruz Pazos\nRecurs 4. Documental sobre cartes des dels fronts de la Gran Guerra.\nRecurs 5. La “grip espanyola” va ser una epidemia que provocà coetàniament a l’esdeveniment bèl·lic més morts que la mateixa guerra. Degut a la censura va ser un tema exclós de la premsa de les potències en guerra. De fet el nom per el qual és coneguda deriva de la situació d’Espanya, estat no bel·ligerant i on aparegué sovint a la premsa les conseqüències mortals d’aquesta grip.\nLa grip espanyola a Sant Cugat. Font: Tot Sant Cugat. Fes clic aquí per a la seva consulta.\nArticle de la revista Mètode sobre la Grip Espanyola. Fes clic aquí per a la seva consulta\nRecurs 6. Dones a la Gran Guerra.\nAquesta activitat avaluadora es fonamenta i inspira en la platejada en el Recurs 3. En el punt 4 de dit recurs apareixen les característiques de com ha d’escriure cada alumne la seva carta. Com a possibilitat d’ampliació del què es planteja en el recurs 3, el personatge escollit pot ser relatiu a la Revolució Russa (en molts sentits part i/o conseqüència de la Gran Guerra), una persona de la reraguarda, un objector de consciència britànic prestant serveis auxiliars, una infermera al front, etc.\nCada alumant haurà de triar un personatge i el·laborar una carta, seguint el plantejament del recurs 3, apartat 4. Un cop enllestida la mateixa s’haurà d’entregar al professor, qui farà el rol de censor durant la guerra. A classe es marcarà el temps que tindrà l’alumnat per a la confecció de la carta (una setmana, en principi).\nUn cop entregades totes les cartes i “passades per la censura”, el professor repartirà cada carta a altra alumne de l’aula, qui farà el rol de receptor/a de la mateixa. Durant una o dues sessions es llegiran les mateixes a la resta de la classe. L’alumnat receptor haurà de valorar la carta rebuda seguint els paràmetres de l’activitat, valorant si compleix o no els requisits establerts.\nEs realitzarà una sessió de debat i síntesi de les mateixes i el professor establirà finalment el grau d’assoliment de cada alumne en aquesta activitat. Es valorarà molt positivament la credibilitat històrica de la misiva i la qualitat empàtica del contingut.


Els fantàstics llibres voladors del Sr. Morris Lessmore - Andana Editorial\nDescarregar portada (qualitat alta)jpg ~ 2.4 MBDescarrega les primeres pàgines~ 1.2 MB\nTotes portem un Sr. Morris Lessmore en el nostre interior.\nEl protagonista d'aquest àlbum illustrat aconsegueix despertar en nosaltres l'amor per "les paraules, per les històries i els llibres".\nSi alguna vegada t'has endinsat en un llibre i has sentit la màgia de la literatura, llavors et sentiràs identificada amb el protagonista d'aquest compte que ens convida a viure un somni de llibres.\nAquest àlbum il·lustrat és un dels llibres que parlen de llibres, que s'ha convertit en un dels contes de capçalera de moltes lectores i lectors.\nAquest llibre ens relata la vida del Sr. Morris Lessmore, un protagonista que ens recorda molt a l'còmic nord-americà Buster Keaton, un clar homenatge a l'estètica de la gran època de cinema mut.\nQuan tot sembla ordenat i feliç, arriba un fet inesperat que ho canvia tot. Un gran huracà arrasa amb tot el que havia conegut. Trist i desolat, el protagonista d'aquest llibre infantil inicia el seu retorn.\nEn aquest punt arriba el moment més màgic, una dona impulsada en l'aire per un grup de llibres voladors, apareix en escena.\nAquesta "inspiradora" dona lliura al Sr. Morris Lessmore un misteriós i màgic llibre.\nEl nostre protagonista es deixa guiar pel seu nou company fins arribar a una gran casa plena de molts altres llibres plens de vida.\nEl Sr. Morris Lessmore descobrirà que la seva gran passió és llegir llibres, submergir-se en les històries, reparar obres en mal estat i escriure la història de la seva vida en aquest llibre particular que li va lliurar aquella dona màgica.\nEl temps passa i aquest meravellós llibre ens porta cap a un emotiu final que als amants dels llibres els omplirà d'esperança i que no podran oblidar.\nEls fantàstics llibres voladors és un conte infantil inspirat en el curtmetratge que va aconseguir un Oscar a la millor obra d'animació.\nEl llibre i la pellícula d'animació ens ofereixen unes illustracions d'un estil vintage i ple de referències a grans clàssics de el cinema i la literatura com Alícia al país de les meravelles o El mag d'Oz.\nFomentar l'amor pels llibres\nSi volem que els més petits de la casa o que les nostres alumnes i alumnes sentin amor pels llibres aquest és el conte ideal per aconseguir-ho.\nLa potència emotiva i visual de la història aconsegueix atrapar-los i portar-los a través de les seves meravelloses pàgines.\nEls lectors, tant nens com adults, ens sentirem identificats amb la història de l'entranyable Sr. Morris Lessmore i desitjarem gaudir en la nostra vida de la meravellosa màgia que ens regalen els "llibres voladors" que tots tenim a la nostra biblioteca particular.\nUna vegada finalitzada la lectura, em va servir per constatar que em podia fiar de la meua intuïció; una lectura magnífica! Per a mi, una història poètica, emotiva i entranyable que homenatja el meravellós món que s’amaga dins els llibres i la seua capacitat per a fer volar la nostra imaginació.


El terme encreuament prova no està recollit en cap diccionari de referència en català, però és la forma paral·lela al terme anglès test cross o testcross.\nHi ha un altre terme relacionat amb aquest que està molt més documentat en diccionaris i en textos especialitzats, i que és l’encreuament retrògrad o retroencreuament. Aquest terme correspon a l’anglès backcross, però sovint es troba utilitzat com si es tractés de l’encreuament prova. Val a dir que l’encreuament prova és un tipus de retroencreuament, però no tots els retroencreuaments són encreuaments prova, com s’explica a Difference Between.com.\nSorprèn que en la documentació trobada en català i en castellà s’acostumi a tractar els termes encreuament prova (cruzamiento prueba), encreuament retrògrad (cruzamiento retrógrado) o retroencreuament (retrocruzamiento o retrocruce) de manera indistinta o clarament com a sinònims. (En molt pocs casos es fa la distinció, com en BiologíaSur.) Per aquesta raó s’ha fet una consulta a especialistes de la UB, que han confirmat que es tracta de dos conceptes diferents, que es poden definir de la manera següent:\nEn l’encreuament prova (test cross o testcross) s’encreua un individu que presenta el fenotip dominant d’un caràcter amb un individu que presenta el fenotip recessiu. L’encreuament prova s’utilitza per establir si l’individu de fenotip dominant és homozigot o heterozigot.\nEn l’encreuament retrògrad o retroencreuament (backcross) s’encreua un individu heterozigot resultant de l’encreuament d’individus de dues línies pures que difereixen pel caràcter considerat (homozigòtica cadascuna per un al·lel diferent), amb individus d’una o altra línia pura.


Xina Acrílic Jacquard Fabric Fabric Fabric & Suppliers & Factory - Custom Acrylic Jacquard Fabric Fabric Cloth Wholesale - Shengzhou Yili\nEl teixit de teixit jacquard acrílic es produeix mitjançant la màquina de teixir. La solidesa del color és de bona qualitat, que es pot convertir en efecte arrugues. Limitat per a la màquina, l'ordit continua sent polièster, però el teixit és molt més gruixut i més càlid que el teixit de polièster pur. I com sembla fer-ho, és ...\nEl teixit de teixit jacquard acrílic es produeix mitjançant la màquina de teixir. La solidesa del color és de bona qualitat, que es pot convertir en efecte arrugues. Limitat per a la màquina, l'ordit continua sent polièster, però el teixit és molt més gruixut i més càlid que el teixit de polièster pur. I com sembla fer-ho, també s'anomena llana falsa. Els nostres dissenys són tots d'Itàlia, i també podem fer dissenys personalitzats.\n150 ~ 170 cm\nDeformació de la densitat\n108 o 114 anys.\n100 metres / color\nEmbalat en borsa impermeable, llavors empaquetat en bossa teixida o cotó.\nHot Tags: teixit de tela jacquard acrílic, Xina, fabricants, proveïdors, fàbrica, majorista, personalitzat\nMocador de seda setinat


• S’ha dut a terme la processó de la Relíquia de Sant Jordi, amb el protagonisme dels càrrecs festers, però especialment del xiquet Sant Jordiet • A la vesprada tindrà lloc la Diana Vespertina del Cavallet\nEnviat per Redacció Muntanyes en 5 de maig de 2019.\nLa Segona Diana ha sigut l’acte que ha inaugurat el dia dedicat al patró d’Alcoi, Sant Jordi. Les bandes mores, des del carrer País Valencià, i cristianes, des de la Font Redona, han desfilat fins a la plaça de l’Ajuntament. Ha destacat la participació de xiquetes i xiquets.\nTot seguit, s’ha dut a terme la processó de la Relíquia de Sant Jordi, amb el protagonisme dels càrrecs festers, però especialment del xiquet Sant Jordiet. El públic li ha dibuixat una estora de clavells blans i rojos al seu pas pel carrer Sant Llorenç.\nDesprés de la celebració de la missa major, esclatarà una gran mascletà que, com és tradició, ressonarà en tota la ciutat.\nA la vesprada tindrà lloc la Diana Vespertina del Cavallet, a càrrec de les filaes Realistes i Berberiscos, que eixirà, a les 18:00h, des de la Font Redona fins a la plaça d’Espanya.\nA les 19.30 hores, se celebrarà la Processó General, acompanyant a la Relíquia i a la imatge eqüestre de Sant Jordi. El dia finalitzarà amb la retreta, que començarà a les 23.30 hores.


Tertúlia : UDC, l'últim que tanqui la porta!\nAvui el diari tornava a parlar de Demòcrates i Lliures, dues formacions polítiques de la dreta catalana amb un punt de discòrdia important: la independència de Catalunya. Demòcrates, l'escissió d'UDC, es manifesta clarament independentista i recupera Josep Maria Vila d'Abadal que havia abandonat abans el partit. Per la seva banda, Lliures, liderat per qui fou conseller i militant convergent, Antoni Fernández Teixidó, ha dit per activa i passiva que són anti-independentistes, i aquesta va ser la principal raó d'abandonar CDC.\nFa dies, però que no sento a parlar d'UDC, i desconec si la fuga de militants continua. Sens dubte que amb el deute que tenen, qualsevol es queda a dins! El fracàs del seu enfrontament, primer internament i després amb Convergència Democràtica, constatat en les dues convocatòries electorals que els varen deixar fora del Parlament català i del Congrés espanyol, no els ha donat gaires ànims per continuar endavant. Quines són les opcions dels seus militants?\nUna primera seria quedar-se a casa i dedicar-se a altres activitats, o bé escollir una opció política de la dreta catalana que cada dia es troba més dividida. Abans, com li va passar al delegat del govern a Catalunya, el senyor Josep Enric Millo, la sortida de CIU només t'oferia la possibilitat del PP. I ben bé que li ha anat! Ara, però l'oferta és molt variada, amb el perill, però, que molts tornin a quedar a fora.\nQuines possibilitats tenen Demòcrates o Lliures de treure algun diputat a les primeres eleccions que es presentin? S'hauran de refiar d'una nova davallada de PDECat?\nCom que la CUP continua en la seva línia habitual, no ens pot sorprendre que abans d'un any se'ns convoqui novament a les urnes i d'aquesta manera podrem veure qui s'hi presenta i quin resultat obté la dreta catalana en les seves diferents versions.\nPublicat per xfebrer el dilluns, de desembre 12, 2016\nEtiquetes: Abandonar, Conseller, Convocatòries, Demòcrates, Deute, Discòrdia, Dreta, Electorals, Govern, Independència, Lliures, Militant, Polítiques, Urnes


Vives es reuneix amb els grups parlamentaris\nActualitzada 03/07/2019 a les 06:57\nEl Copríncep episcopal va rebre ahir els dirigents del grup demòcrata, socialdemocràta i liberal. Està previst que avui rebi el grup parlamentari de terceravia+Unió Laurediana i divendres els consellers de Ciutadans Compromesos. Aquestes trobades s’inscriuen en les relacions habituals que el Copríncep manté amb els representants elegits per al Consell General.\nAmb el berenar que hus vau fotre, n'hi ha que menjen tota la setmana!!\nEl Sr. Copríncep també hauria de rebre/convidar a parlar amb ell al significatiu nombre de catòlics assenyadament "progressistes" i socials que respectem la normativa de l'església (avortament, eutanàsia...) però que no podem acceptar que un estat paracatòlic imposi a la majoria dels ciutadans unes normes que ells no accepten por molts motius, potser el principal perquè no són catòlics


Bloc d'en Jaume Oliveras Malla: PLE FEBRER 2017: ADHESIÓ AL PACTE NACIONAL PEL REFERÈNDUM!\nPLE FEBRER 2017: ADHESIÓ AL PACTE NACIONAL PEL REFERÈNDUM!\nSi bé, ja sigui per la baixa intensitat en la majoria d'intervencions dels diferents portaveus municipals, o pels pocs punts a l'ordre del dia i mocions, el cas és que, al menys, va destacar l'aprovació de l'adhesió al Pacte Nacional pel Referèndum per vuit vots a favor (PDECAT I Demòcrates, Guanyem Palau, ERC, ICV, la CUP i el Regidor Miquel Truyols), cinc abstencions del PSC, i tres vots en contra de C's i PP. Per tant, com en tantes altres vegades, el nostre Ajuntament ha estat a l'alçada, i hem tornat a deixar clar que el poble de Palau-solità i Plegamans, es manifesta favorable a la celebració d'un referèndum vinculant sobre la independència de Catalunya.\nI és aquest, el punt més destacable del Ple i el que va resultar més intens des d'un punt de vista de debat polític, ni que sigui, perquè en Junta de Portaveus va ser la representant del PP qui va exigir dos torns d'intervenció de tres minuts cadascun. Suposo que això deu obeir a una mena d'estratègia de partit. Estratègia que es va demostrar del tot equivocada, ja que les seves intervencions van ratllar el ridícul més absolut. Va dedicar-se a l'atac sistemàtic contra tot el que fés olor de Democràcia, va barrejar el terrorisme i els assassinats amb el col·lectiu de persones favorables al referèndum, així com un poti poti de conceptes inexcrutables i inconexos que, en la majoria de casos van arribar a provocar la ignorància de la resta de portaveus davant tanta demagògia i ràbia desenfrenada, que potser només podria justificar-se per la proximitat del Carnestoltes o la ressaca dels àpats del Dijous Gras. en tot cas, a la vista d'aquestes desafortunades intervencions i de la coincidència amb l'aniversari del 23F d'ara fa 36 anys, vaig voler remarcar dues coses: Que ara fa trenta-sis anys uns quants tricornis van voler segrestar la voluntat popular i la sobirania nacional metralleta en mà ocupant el Congrés dels Diputats, i que ara s'intenta fer exactament el mateix, però a través de fiscals i tribunals. I per altra banda, vaig voler recordar les paraules de Gandi en uns moments com aquests: "Primer t'ignoren, després s'enriuen, després t'ataquen i al final guanyem!"\nIndependentment d'aquesta adhesió del nostre consistori al Pacte Nacional pel Referèndum, al que també personalment ens hi hem adherit els regidors/es del nostre Grup municipal, s'havia donat compte anteriorment, per una banda, de la rendició trimestral respecte del compliment de la legislació sobre morositat en el pagament de les factures a proveïdors per part de l'Ajuntament, evidenciant-se que ens trobem en un promig de pagament de factures de vint-i-dos dies, tenint en compte que la llei estableix que cal que siguin abonades en un termini no superior a trenta. I suposo que per trobar-nos en tant bona salut econòmica, és la raó per la qual cap grup de l'oposició va intervenir. I d'altra banda, també es va donar compte de la delegació de l'àrea d'Igualtat a la Regidora Luisa Fernández Garcia de Guanyem Palau. Fins ara s'havia encarregat de gestionar-la la pròpia alcaldessa i a partir d'aquest moment serà la regidora Fernández qui compaginarà les àrees de Mediambient i Gestió de residus amb la d'Igualtat. Li desitjem molta sort!\nFinalment, es van portar al ple dues mocions. Per part de l'equip de Govern, una a petició del Sindicat Unió de Pagesos, que demana la renovació del contracte entre la societat i la nostra pagesia, dignificant la professió dels pagesos catalans. I una altra presentada per ICV, qui, per cert, també va presentar la d'adhesió al Pacte Nacional pel Referèndum, en aquest cas, demanant la recuperació de les partides econòmiques destinades a les polítiques feministes i a combatre la violència de gènere, tot reconeixent que el govern de la Generalitat està treballant intensament per recuperar els pressupostos en qüestió i denunciant que és el govern espanyol qui ha rebaixat les partides en aquest terreny en més d'un 75%!\nEn aquest sentit, val a dir que el Ple es va iniciar amb un minut de silenci respectuós, amb tot el consistori dret, en senyal de dol per l'assassinat el dia abans d'una dona a Santa Perpetua de Mogoda a mans del seu antic marit o company.\nAcabo manifestant que en aquest ple vam ser setze i no disset els regidors presents. El regidor no adscrit José Luís Heras, no va assistir. Diuen que tampoc se l'espera ja. En definitiva, no es va notar la seva absència, ja que quan hi és tampoc fa cap tipus d'intervenció, limitant-se a emetre el seu vot sense cap tipus d'explicació. Algun dia suposo que en sabrem alguna cosa!


elseullibre | Qui som\nENLLAÇOS SOBRE ELS LLIBRES EN CATALÀ\nBib botó Grup de treball de Biblioteques Infantils i Juvenils\nSom un grup d’amics i companys de feina, i la família Aymà. Engeguem aquesta tasca sense ànim de lucre perquè serveixi a tots els ciutadans.\nLlicenciada en Història de l’Art i Documentació, treballo de bibliotecària des de fa més de 20 anys. Actualment combino la meva feina com a bibliotecària a la Universitat Pompeu Fabra amb la codirecció de la companyia de teatre Peixospeixeres. Hi ha moltíssimes coses que m’agraden i m’apassionen, entre elles la lectura, el cinema, el teatre, l’òpera i els animals.\nSoc llicenciada en Història tot i que fa molts anys que em dedico a la documentació. Treballo al Centre de Documentació de la Direcció General de Política Lingüística, on va néixer la meva amistat amb en Josep Maria Aymà i em vaig engrescar amb el projecte elseullibre.\nMateu, Maria Rosa\nProfessora de francès i lingüista jubilada (Escola Solc, CIC, UPC, entre altres). Dedico estones a tasques relacionades amb la llengua. Intento mantenir-me en forma nedant.\nLa Mixa és Blogger literària, Booktuber i Quellegista (membre veterana del fòrum “Què Llegeixes?”). Participa a presentacions de llibres, taules rodones, xerrades, entrevistes i modera clubs de lectura. Li agrada considerar-se una reportera cultural i col·labora amb la ILC i Biblioteques de Barcelona entre d’altres. Actualment és també locutora de ràdio i la mestra més jove a la xarxa internacional d’acadèmies d’anglès Helen Doron, que inclou a més de 4.000 professors a 36 països.\nGeògraf i historiador, faig de bibliotecari des de fa 26 anys, bàsicament al Departament de Cultura. Sóc realista, encara que això signifiqui rebre crítiques d’optimistes irreals que ho qualifiquen de pessimisme. Finalment, m’agraden els misteris de l’univers.\nLlicenciada en Història i Documentació. Actualment treballo en el món de les biblioteques especialitzades i en l’educació dels meus dos fills. M’agrada llegir i la moda del “handmade”.\nLlicenciat en català per la Universitat de Barcelona, he estat funcionari del cos de Planificació Lingüística de la Generalitat de Catalunya. Pretenc retornar part del que he rebut al llarg de la meva vida. M’agraden els llibres, la música, els paisatges i les passejades. Visc a les Terres de l’Ebre.\nLa Lali és Llicenciada en Ciències de la Informació i treballa a la Universitat de Barcelona. L’any 2019 va fer el Postgrau de Llibreria a la Facultat d’informació i Mitjans Audiovisuals i, actualment, també treballa (els dies que pot) en una llibreria del barri de Sarrià. Els llibres i llegir, viatjar i compartir el temps amb els amics son les seves aficions més destacades.\nNascut a la Galera (Montsià), soc enginyer químic, encara que m’he dedicat sempre a la informàtica. Ara estic prejubilat. M’agrada molt xerrar, de gairebé qualsevol cosa, i si els altres en saben, encara millor. També m’agrada molt la història, viatjar, llegir, fer fotografies i anar d’excursió, si pot ser, per la muntanya.\nProfessora d’EGB i Mestra de català. Tècnica en formació de professorat de català per a adults a la Direcció General de Política Lingüística. M’agrada escoltar música, llegir i fer activitats manuals. Sóc titulada en Esmalts artístics al foc sobre metalls i canto en corals.\nVaig estudiar Biblioteconomia i Documentació (Grau d’Informació i Documentació) a la Universitat de Barcelona. Tinc un diploma de postgrau de l’Escola de Llibreria de la Universitat de Barcelona i un Màster de Gestió Cultural a la UOC. Responsable de la biblioteca de l’Escola Oficial d’Idiomes EOI3 (Sant Gervasi). Trastejo el blog de l’Escola de Llibreria i el seu tuiter. Practico ioga.\nEconomista i auditor de comptes en excedència. Col·laboro en temes de la meva professió, si és possible relacionats amb aspectes socials, i m’agraden, bàsicament, la lectura i la natura.\nTècnic en reprografia i fotògraf documentalista: monuments i paisatgisme www.catalunyafotos.cat.\nHistoriador, geògraf i sociolingüista jubilat (Direcció General de Política Lingüística). Camino distàncies com més llargues millor, com la travessa d’Europa, perquè m’agrada veure món i si puc córrer, encara millor (transeuropa.today). Dedico estones a tasques culturals com aquesta.\nHe treballat de productor a Televisió Espanyola a Catalunya, com a cap de producció i realització dels Serveis Informatius. Ara, prejubilat, classifico la documentació que va deixar el nostre pare, dipositada a l’Arxiu Nacional. La principal afició és la lectura, molt especialment la negra, però el meu personatge preferit de tota la vida, és Tintin.\nArabia Ventura, Mariona\nFilòloga, blogger i community manager freelance. Soc llicenciada en Llengües i Literatures Modernes, i amb un Postgrau d’Assessorament Lingüístic i Serveis Editorials per la UB. Col·laboro al programa de ràdio Literalment i amb diverses editorials fent divulgació literària a través del meu Instagram i Blog (meyonbook). M’apassiona la literatura, la fotografia, la natura i els viatges.\nTots els drets reservats. © elseullibre


El racó de Milio: d’agost 2013\nDesplaçament des de Girona a Suïssa, amb els companys de Colla: Marc Villoro, Pere Millet, Salvador Boix, Joan Anton Font, Pere Puig (El Degà), Antoni Cabarroques, Martí Roca, Marta Roca i jo.\nL'objectiu del viatge es fer una travessa de set dies al Oberland Bernés. Com altres anys, hem contractat els serveis de Cairn, ( http://www.cairn-fr.com/ ) que ens facilita tota la logística i la nostra guia habitual, la Elodie, amb qui ja tenim una bona amistat des de fa tres anys, més aquest.\nSortim a les 07:00 de Girona, amb la nostra furgo de 9 places cap a Suïssa, per autopista. Viatge tranquil, encara que ens trobem amb tràfic de retorn cap a Europa i algunes retencions.\nArribem a les 17:15 h. a Sion, i ens instal·lem al Hotel reservat per Joan Anton. Bones instal·lacions per poder fer un descans del viatge i preparar la sortida de demà.\nFem un volt per la ciutat, que amb molt bona temperatura, té molt de vianant pel carrer. Sopar a una cerveseria i desprès anar a escoltar una estona de música al carrer. Ambient molt maco i relaxant. Desprès, a descansar.\nBonica matinal, sortint des de la pista que puja de Setcases a Espinavell. Deixem el cotxe a uns 700 m. abans de arribar al punt mes alt de la pista, la Collada Fonda. Hi ha una corba molt pronunciada a la dreta i just allà es poden deixar cotxes al costat dret de la pista.\nA la mateixa corba i a l'esquerra, comença el camí que ens portarà al refugi forestal Jaume Farré. Es passem de llarg, seguint la pista que es va perdent amb el pas del temps. Segons el mapa, aquesta pista segueix fins al Pla dels Hospitalets, a sota de Vallter.\nQuan arribem a l'altura de la Vaga de Ventaiola, a la nostra esquerra, trobem una fita, per on baixa un corriol amb marques vermelles, que anem seguint fins al Pla de Concròs. Aquí hem de fer un gir a la dreta, sense arribar al torrent, que trobarem més amunt, i l'anirem seguint. Arribarem a la Font dels Estanys, on neix el torrent de Concròs, i més amunt sortim al pla dels estanys, i al davant nostre el Circ de Concròs.\nFem un petit descans per esmorzar i emprenem la pujada, sense camí definit, però anant a sortir a dalt, a l'altura de la Portella de Concròs.\nSeguim camí pujant al Roc Colom i desprès, fins al Coll del Pal, refugi de Costabona i baixem sense camí, fins a la carretera, on tenim el cotxe.\nDesnivell acumulat 764 m.\nEnllaç a la traça GPS:\nUn dels itineraris del llibre de Jordi Bustos "Por los Puertos de Beceite", editorial PRAMES.\nAproximació des de la cruïlla d'Horta de Sant Joan, camí asfaltat fins al àrea de pícnic de la Franqueta, seguim la pista, deixant l'àrea al altre costat de riu, i deixem el cotxe uns metres mes amunt, on hi ha una zona d'aparcament. Avui ens acompanyarà durant tota la sortida un fort vent, molt més molest quan arribarem a la carena.\nSeguim per la pista, per anar a buscar el Barranc del Carrer Ample que entra per la nostra esquerra, seguim indicador cap a la cantera de marbre i seguim pujant pel llit del barranc, totalment sec a aquesta època del any. Passem per la font de les Figuerasses, on trobem cruïlla que em de seguir per la dreta, passant pel Estret de Palanquetes. Un poc mes endavant, per sobre nostre i a l'esquerra, es veu una roca forada, arribem a un estret i quan sortim trobem una cruïlla de barrancs. Hem de seguir pel de la dreta. Trobarem un abeurador i un dipòsit d'aigua, que ve de la Font de les baranes. Entrem a un estret que va pujant, fa un gir a la dreta i segueix pujant, fins arribar a un pla, que passem per entrar a un altre estret i seguir pujant. Sortim del estret i entrem a una zona boscosa que passem seguint camí i tornem a entrar a un estret on hi ha estratificacions rocoses, seguim per dins del barranc. Trobem un altra cruïlla de barrancs. Entrem uns metre pel de l'esquerra per anar a veure la Cova del Frare. Desfem el camí per seguir pel barranc que pujàvem, que es va estretint i trobem molt de boix. El camí fa un gir a la dreta i va pujant entre el boix per anar a trobar un altre camí, on girem a l'esquerra. Sortim del boixar i entrem a un prat, seguint el final del barranc.\nAnem a sortir al GR7, que seguirem cap a l'esquerra per anar al Mas de Maraco i seguim cap al coll d'Alfara, que tenim al davant nostre, entre la Punta del Bassiol (a la dreta) i l'Espina (a l'esquerra).\nSeguim el GR cap a l'esquerra fent cap a un petit coll pedregós, des d'on es veu Alfa de Carles i la vall del Ebre i Tortosa. Aquí deixem el GR i per l'esquerra agafem un caminet que surt cap al cim de l'Espina.\nDesfem camí pel GR fins on l'hem trobat i el seguim, pujant i flanquejant per sobre del Barranc del Carrer Ample. Tot això ho fem carenant i tenint vista a la zona del Toscar i el camí de pujada a Caro. El GR va seguint canviant de vessant per les Rasses del Maraco fins que entrem a un bosc de pi.\nArribem al coll de la Miranda, on el camí gira a l'esquera i comença a baixar. Anem seguint el camí pel bosc i entre boixedes fins arribar al refugi de les Clotes.\nDescansem una estona i desfem camí uns 300 m. per deixar-lo i agafar un que surt a la nostra esquerra i va a parar un coll rocós, que passem i comencem a baixar passant per una zona de pedreres i seguim baixant per anar a trobar la pista de la Vall d'Uixó que anirem seguint de baixada fins arribar al lloc on hem deixant el cotxe.\nDesnivell acumulat 1.036 m.\nEnllaç al traçat:\nVallter - Portella de Mantet - Pic de la Dona - Coll de la Geganta - Bastiments - Coll de la Marrana - Vallter\nAvui hem planificat aquesta matinal, per poder anar desprès a dinar i fer tancament de temporada abans de vacances.\nLa volta es clàssica per Vallter i no hi ha que fer gaire explicació.\nA destacar en esta diada, la reincorporació al grup, del nostre company Eduard, desprès d'una baixa mèdica de poc més de un any i mig. Celebrar que desprès de les seves sortides i aquesta d'avui amb la Colla, el genoll sembla que li respongui molt bé.\nTemps, sense parades 4 h. 16'


Iniciació a l’Exportació:\n- Empresa Exporta: 20h d’Assessor extern en Comerç Internacional – 3 mesos – 600€ cost empresa (Cost real 1.300€). Desenvolupament d’un Pla de Promoció Internacional. Via entitats o Cambres:\n- Iniciació a l’Exportació: Donar suport en les primeres fases de la implantació del Pla de Promoció Internacional. 25h Assessor en Comerç Internacional + 25h Ass. MKT Digital + 400h Tècnic en Comerç Internacional\no Cambres: http://accio.gencat.cat/cat/binaris/Fitxa%20Programa-Iniciacio-exportacio2%202014_tcm176-186851.pdf\no Entitats: http://accio.gencat.cat/cat/binaris/Fitxa_Programa_Iniciacio_exportacio_Entitats_2%20_2014_tcm176-197912.pdf\nCreixement i Millora de la competitivitat\n- Programa Expansiona’t: per PIMES que necessitin assessorament extern per millorar la seva competitivitat fent un projecte de consultoria de 120h en alguns dels següents àmbits:\no MKT i Vendes, Finances/Control de Gestió, Operacions, Organització.\no Desenvolupament d’un Pla Estratègic\no Desenvolupament de nous productes\no Creixement internacional (Empreses que ja exportin > 15% s/Fact.).\n- Programa de Bons Tecnològics: Ajuts per a la subcontractació de serveis tecnològics diferencials realitzats per proveïdors tecnològics acreditats per ACCIÓ à\nInstitut Català de Finances té diferents línies obertes per tal de donar suport als projectes empresarials/emprenedoria. Si coneixeu alguna empresa/Emprenedor que li pugui encaixar ens podem veure amb ells. Ara la Delegació també som Delegació ICF. També us poso a la vostre diposició de fer xerrades per explicar les línies o bé fer ronda d’entrevistes.