Teatre, teatre i més teatre | Santi Vila\nTeatre, teatre i més teatre\nUna explosió de creativitat teatral inunda la geografia catalana. I ho fa amb un bon equilibri territorial, demostrant que el somni de la Catalunya Ciutat(s) continua vigent. La primera estació abans d’acabar l’agost fou el Fitag (Festival Internacional de Teatre Amateur de Girona). Un festival dirigit per l’actor Martí Peraferrer i impulsat per la Diputació de Girona des de fa setze anys. Enguany també comencem a posar la primera pedra per convertir aquest festival en nacional, gràcies a les converses engegades pel director general de Cultura Popular, Lluís Puig, i el delegat territorial de Cultura a Girona, Francesc Ten. El Fitag, que no només es fa a Girona capital, aconsegueix amb molt d’esforç mobilitzar onze mil persones, amb espectacles gratuïts que possibiliten que persones que sovint no podrien accedir a la cultura ho aconsegueixin a través d’aquesta plataforma. I la cultura, i l’accés a aquesta, és clau per poder fer a les persones més lliures.\nI sense moure’ns de Girona i de Salt, i també amb aquest esperit d’enriquiment territorial, Temporada Alta es presenta com el festival de tardor de Catalunya amb el concepte d’apropar cultura com un dels eixos vertebradors, així com la vessant educativa. Dos pilars per formar i per incloure a tothom dins el viatge de la cultura. Salvador Sunyer, ànima visible de Bitò produccions després de la mort de Quim Masó, i els seus 25 anys de Temporada Alta han aconseguit crear una espècie de Sònar del teatre que, poc a poc, i amb molt d’esforç es va internacionalitzant i esdevé referència del sud de la mediterrània. El vídeo promocional del festival que vaig compartir, entre altres, amb Quim Torrent, director general de Creació i Empreses Culturals, no té pèrdua i l’eslògan visualitza que si el teatre -la cultura per extensió- només ha de servir per distreure’s i per passar-ho bé una estona i res més, vol dir -segons els organitzadors- que la cultura i el festival porta 25 anys fent coses inútils.\nEl proper aterratge es va dir Fira Tàrrega—dirigit per Jordi Duran—,un esdeveniment que fa dècades que ha assolit una posicionament estratègic de país, de la península i de tota la mediterrània. Enguany, acompanyat entre altres per Manuel Forcano, director de l’Institut Ramon Llull i de Xavier Diaz, director de l’Institut Català d’Empreses Culturals, s’ha centrat en la interculturalitat i on espectacles, programadors, professionals i públic amant del teatre es barregen en una gran festa popular pel municipi que triplica la seva capacitat i sap de la cultura com a motor d’esperit i d’economia. Enguany, com Temporada Alta, es reitera l’aposta km0 pels nostres artistes i companyies, sense deixar d’incloure altres cultures que amplifiquen i reforcen la creatiu de proximitat. Tàrrega ha acollit un total de 60 espectacles de 57 companyies nacionals i internacionals i ha registrat un total de 887 professionals de 505 entitats.\nI ja per acabar, dues efemèrides que m’agradaria destacar: el 25 anys del grup Focus amb Daniel Martínez al capdamunt, una empresa cultural, que sense deixar de banda el suport institucional, ha fet i fa una aposta valenta i que va presentar la temporada acompanyat d’una munió d’actrius i actors de primer nivell. I Catalunya Aixeca el teló, on es presentava la temporada teatral a Catalunya. Prèviament la roda de premsa del matí havia posat de relleu que tenim feina per fer per consolidar l’escenari de les arts escèniques amb imaginació i, com no, amb millors pressupostos. Ja per acabar, destaco el fantàstic gag del clown Guillem Albà, el conductor de la gala al Liceu, es pregunta què passaria si dediquéssim el mateix temps a la cultura que a l’esport? Doncs potser voldria dir que anem molt bé i que la pubàlgia de Leo Messi no tindria el mass media tan entretingut.


S'estan mostrant 10 notícies (81-90) d'un total de 243.\n(01/12/2009) - TV3 s´ha assabentat, per fi, de les consultes d´independència\nEl Telenotícies va informar de l´acte de la Coordinadora a BarcelonaEl bloqueig de silenci que patien les consultes populars sobre la independència de Catalunya es va trencar aquest diumenge al vespre, quan el Telenotícies Vespre de TV3 va informar de l´acte de la Coordinadora Nacional de Consultes celebrat al Fòrum de Barcelona.\nUna primera escletxa havia estat a mitja setmana la referència la roda de premsa celebrada a Madrid pels promotors d´Osona Decideix, amb Alfons Löpez Tena al front. És significatiu que la televisió nacional de Catalunya es decidís a fer algun esment just arran d´un fet produït a la capital de la metropolli, i no pas al territori nacional. Són coses que passen quan es té com a referència professional la capital de l´imperi.\nLa bona nova de la conversió de TV3 ja era previsible des del matí, quan els assistents a la consulta van veure una unitat mòbil de la TVC aparcada prop de la sala del Fòrum que acollia l´acte. Ara que s´ha obert la porta, caldrà seguir amb atenció si el tractament d´ahir a la nit es un salt endavant en la pluralitat informativa o bé una relliscada informativa que algun professional del mitjà haurà de pagar cara.\n(30/11/2009) - Mossèn Pladevall i Titot, en un acte conjunt al Brull a favor del 13-D\nMossèn Antoni Pladevall, historiador, i Francesc Ribera ´Titot´, cantant del grup Ara Mateix, intervindran en l´acte informatiu sobre la consulta del 13-D al Brull. L´acte es fa divendres a 3/4 de 8 a la Sala Mn. Josep Coma del Brull.\n(30/11/2009) - López Tena demana el vot per al 13D a Sant Pere de Torelló\nEl director executiu d´Osona Decideix, Alfons López Tena, va oferir aquest dissabte una xerrada a Sant Pere per animar a la participació en la consulta sobre la independència del proper 13 de desembre. Tena va advertir que els hostils al referèndum intentaran desmobilitzar la gent i, fins i tot, impedir que la jornada del 13D es desenvolupi amb normalitat. Segons ell, això demostra que la convocatòria i la feina que a hores d’ara ja estan fent prop de 2.000 voluntaris comença a preocupar a determinades instàncies. I ho va resumir amb aquesta idea: “Desafecció política? Ja ho veurem…”\n(30/11/2009) - Vull Votar: Miquel Calçada\nEl periodista Miquel Calçada és el nou protagonista de la sèrie Vull Votar, on una sèrie de personalitats animen a la participació ciutadana el 13-D.\n(30/11/2009) - Osona Decideix fa pública la llista dels 51 col·legis electorals on es podrà votar\nOsona, | La plataforma Osona Decideix ja ha fet pública la llista completa dels col·legis electorals on es podrà votar la consulta sobre la independència de Catalunya. En total hi haurà 51 col·legis electorals amb un total de 126 meses en els 34 municipis osonencs on es farà la consulta.\n(29/11/2009) - La decisió d´Osona\nLa comarca de la plana de Vic viu per al 13-D. Un total de 34 dels 52 pobles fan la seva consulta d´autodeterminació. Hi treballen 1.900 voluntaris que preparen 122 meses en 52 col·legis electorals. Estan convocats a votar 117.932 dels 150.139 habitants.\nSón quarts de sis de la tarda d´un dia qualsevol, i un grup de voluntaris es reuneix en una sala del poble de Tona. Tenen molta feina. Han d´ensobrar. Han d´introduir les paperetes del sí i del no i fulls informatius sobre el referèndum del proper 13 de desembre. Un primer contingent de 20 persones persones s´eixampla de mica en mica fins a arribar a les 40. Hi ha gent gran, joves, un ex alcalde, gent de totes les tendències i entitats, nens petits que els seus pares no han pogut deixar a casa... Les condicions de treball no són les millors, amb poca llum, i tot està ple de caixes amb material que s´ha de posar dins d´un sobre. Tant li fa. El que val és la il·lusió, la confiança en un projecte. Ni un retret, ni una queixa, i cares de felicitat. I poca xerrera. Sembla que tothom és conscient que el gran dia s´acosta i que cal tenir-ho tot a a punt. La imatge és de Tona, però es repeteix darrerament a bona part dels pobles d´Osona.\n(29/11/2009) - Celebren el primer acte del 13D en un local municipal, a Sant Pere\nAhir dissabte, sessió pública de promoció de la participació i recollida de vots per correuSant Pere de Torelló ha estat la primera població de Catalunya en què s´ha celebrat un acte electoral del 13-D en unes dependències municipals. Va ser ahir dissabte al vespre, quan Alfons López Tena hi va presentar la campanya de foment de la participació en la consulta sobre la independència de Catalunya, en presència d´una setantena de veïns.\nLa ubicació de l´acte ha estat possible gràcies al decret signat aquesta setmana per l´alcalde Jordi Fàbrega, que ha posat a disposició de la campanya del 13-D els locals municipals d´actes. Un decret que ha comportat una forta polèmica i reacicons oposades, sobretot per part de les autoritats i la premsa espanyoles.\n(29/11/2009) - Llistat dels 52 col·legis electorals del referèndum a Osona\nHI haurà 126 taules ubicades en 34 municipis.Ja està disponible el llistat dels llocs on es podrà anar a votar sobre la independència de Catalunya el proper 13 de desembre a Osona. Hi haurà un total de 52 col·legis electorals que comptaran amb 126 taules, i estaran ubicats en 34 municipis.\nEl cens d´habitants d´Osona és d´uns 150.000 habitants. Aquests 34 municipis engloben 143.279 habitants, un 95 del total de la comarca. Hi haurà 117.932 persones amb dret de vot, ja que compleixen el requisit de ser majors de 16 anys, tinguin la nacionalitat que tinguin.\n(29/11/2009) - Osona Decideix fa públic on seran les 126 meses electorals del 13-D\nOsona Decideix ha fet públics els espais on se situaran els col·legis electorals per a la consulta sobre la independència del proper 13 de desembre. En concret hi haurà 52 col·legis i 126 meses electorals.\n(llistat complet a a l´interior)\nDues d’aquestes són les seus dels sindicats CCOO i UGT a Vic. La consulta es farà a 34 municipis d´Osona: Alpens, Calldetenes, Centelles, Collsuspina, el Brull, Folgueroles, Gurb, les Masies de Roda, les Masies de Voltregà, Malla, Manlleu, Montesquiu, Orís, Prats de Lluçanès, Roda de Ter, Sant Hipòlit de Voltregà, Sant Julià de Vilatorta, Sant Pere de Torelló, Sant Quirze de Besora, Sant Vicenç de Torelló, Santa Cecília de Voltregà, Santa Eugènia de Berga, Santa Eulàlia de Riuprimer, Santa Maria de Besora, l´Esquirol, Seva, Sora, Taradell, Tavèrnoles, Tona, Torelló, Vic, Vidrà i Viladrau.\n(28/11/2009) - El dèficit fiscal del país, protagonista d´una xerrada a Taradell\nMés de 150 persones es van aplegar novament al Centre Cultural de Taradell per assistir a l’acte econòmic organitzat per la coordinadora taradellenca que promou la consulta del 13 de desembre i que portava per títol “Quin benefici econòmic podrà tenir Catalunya?”.\nL’any 2008 el dèficit fiscal de Catalunya va representar el 10,2% del Producte Interior Brut (PIB) català. Traduït en xifres suposa uns 22.000 milions d’euros. Això ho van explicar molt pedagògicament en Jaume Vallcorba i en Joan Condins del Cercle Català de Negocis que van analitzar l’actual situació econòmica de Catalunya condicionada per un estat de les autonomies i com canviaria si tingués un estat propi.


Els Nois de la Torre completen el primer 4 de 7 amb agulla de la temporada\nEls torrencs es van refer de un mal inici de diada a la Festa del Quadre\nEls Nois de la Torre van completar el primer 4 de 7 amb agulla de la temporada durant la Diada de la Festa del Quadre, que es va celebrar ahir diumenge. La colla torrenca també va aconseguir un 3 de 7 i un 3 de 7 amb agulla, a més del pilar de 5 i un vano de cinc.\nEls de la camisa blau cel van començar la jornada amb dubtes perquè a les dues primeres rondes van haver de desmuntar en dues ocasions el 3 de 7, però després es van refer i van completar una bona jornada a la plaça de la Vila. El cap de colla, Lluis Batet, va destacar l'entrega i el sacrifici dels Nois després d'un inici de diada complicat.\nBatet també que la jornada de diumenge donarà moral a la colla i confia a aconseguir el 5 de 7 de cara al setembre.\nPel que fa a les colles convidades, destaca l'actuació de la Joves Xiquets de Valls, que van aconseguir descarregar per primera vegada en la seva història el 3 de 8 amb pilar. També van completar un pilar de 7 amb folre, que no aconseguien des de 2014. En les primeres rondes van fer un 3 de 9 folrat i el 2 de 8 amb folre.\nLa Jove de Tarragona va tenir alguns problemes i no van poder portar a plaça el 9 de 8 com era la seva intenció. Van fer el 3 i el 4 de nou amb folre, el 5 de 8 i un espadat de set folrat.


Polítiques i política - Diari de Girona\nPolítiques i política\nramon llorente varela 05.02.2018 | 07:09\nMoltes persones comencen a sentir-se avorrits, decebuts i cansats del tema polític, ja que cada dia i a totes hores, crida la nostra atenció, envaeix la nostra intimitat i ocupa tots els espais comunicatius. I el que és pitjor, senten com s´estan aixecant barreres comunicatives, i fins i tot afectives, per qüestions de les opcions polítiques. L´opció política, quan s´extremen les posicions, tendeix a convertir-se en una religió, amb els seus màrtirs i els seus sants intocables, tot considerant qui no té la mateixa opinió com a enemic i quelcom odiós.\nPenso que de manera intencionada i planificada s´intenta influir més en les nostres emocions que en la nostra intel·ligència, se´ns adreça més propaganda que informació, més proclames que reflexions serioses i fonamentades. No som tractats com a adults responsables i formats, sinó com a consumidors o seguidors sense criteris, com si les persones fóssim ovelles. Els titulars i els eslògans, les ocurrències i les consignes, la propaganda i les pancartes solen ofegar els continguts i solen ocultar o tergiversar la realitat. La llibertat i la democràcia són valors suprems, però no més que la justícia i la bondat, o la veritat. La llibertat i la democràcia són patrimoni comú de qualsevol societat avançada i civilitzada i ens pertany a tots, i no es pot convertir en l´arma d´una forma de pensar contra una altra. El pensament és lliure i les idees no tenen cadenes, però alguns no ho voldrien així.\nAvui, malauradament, les polítiques frontistes semblen que són més soroll que raonament, més improvisació que planificació, més confrontació que diàleg, més forma que contingut. Les polítiques legítimes de cada grup, partit o agrupació, tenen sentit quan tendeixen cap a la POLÍTICA, com l´art de gestionar la cosa pública, cercant el bé comú, amb coneixement de la realitat social, de l´economia, del treball, dels problemes que la gent ha de resoldre diàriament per viure o sobreviure i arribar a fi de mes.\nÉs necessari reiterar i no oblidar que sense ètica no hi ha política vàlida ni socialment admissible. El sectarisme i la manca d´ètica en l´àmbit polític perjudica greument la credibilitat de la democràcia i malmet la convivència.\nCal que hi hagi una revolució ètica, sense la qual la societat restarà lluny de la llibertat, la igualtat i la justícia. La democràcia no és possible sense capacitat de diàleg, sense tolerància i respecte envers els que pensen de forma distinta a nosaltres. I això no és un problema dels polítics. És el problema de tots. Tots hem de ser més honestos, més justos i més solidaris, menys sectaris, més lliurepensadors i dialogants, sense ignorar ni menysprear els que pensen de forma diferent, si es que volem una societat inclusiva, dialogant i tolerant. És molt perillós convertir les opcions polítiques en una nova religió. Això serien polítiques en minúscula, però mai POLÍTICA en majúscula.


Figueres acaba l'obra de la plaça del Sol, que comportarà més canvis en la mobilitat - Diari de Girona\nFigueres acaba l'obra de la plaça del Sol, que comportarà més canvis en la mobilitat\nL'Ajuntament té previst avui inaugurar el nou giratori en un dels principals accessos a la ciutat per la carretera N-260 ·S'han aplicat modificacions al carrer Lasauca i a un tram de la Pujada del Castell per garantir la fuïdesa al centre\nddg 01.08.2017 | 11:20\nLa plaça del Sol de Figueres, ahir, quan ja estava oberta al trànsit. conxi molons\nL'Ajuntament de Figueres té previst inaugurar avui la rotonda de la plaça del Sol. La posada en servei d'aquest giratori ha portat a modificar algunes direccions de circulació als carrers, com un tram de la Pujada del Castell i el carrer Lasauca.\nLa cruïlla és una de les entrades a la ciutat dels vehicles procedents de l'N-260, on conflueixen amb els vehicles que circulen per l'avinguda Salvador Dalí, l'antiga N-II. Una part del trànsit és l'intern de la ciutat i la resta de persones que s'adrecen al sector oest o que la creuen.\nAmb el nou giratori s'espera millorar la circulació en aquest punt. Per donar fluïdesa i afrontar els canvis, l'Ajuntament ha començat a aplicar algunes modificacions al sentit de circulació de carrers. El pla de mobilitat de l'Ajuntament de Figueres ha decidit l'obertura del carrer Lasauca com a entrada del nou giratori. Comerç Figueres havia plantejat que calien més sortides per evitar embussos des del centre de la ciutat.\nA finals de la setmana passada es van acabar de fer els treballs per altres canvis de circulació. L'últim tram del carrer Pujada del Castell també ha canviat de direcció per facilitar la sortida dels vehicles cap a avinguda Salvador Dalí.\nEl nou giratori, a banda de situar-se en un nexe important d'entrada i sortida de cotxes de la ciutat, és una zona on hi ha la biblioteca municipal i un dels sectors amb locals d'oci.\nLes obres han incorporat àmplies voreres per permetre el pas còmode de vianants.\nUna de les peculiaritats de la rotonda és que té unes dimensions i una forma ovalada no habituals als giratoris. A més, a la part central s'hi ha mantingut un edifici que durant anys va acollir l'oficina de turisme. Diferents passos de vianants donen accés a la part central del giratori on hi ha l'edifici.\nLes obres de la rotonda van començar l'octubre de 2015 i han tingut un termini d'execució d'uns nou mesos. Durant aquest temps han comportats importants restriccions al trànsit que s'han anat modificant per anar-se adaptant als treballs que s'estaven executant.\nEls treballs els ha portat a terme el Ministeri de Foment. Avui està prevista la inauguració amb la presència, entre d'altres, del delegat del Govern en funcions, Juan Manuel Sánchez-Bustamante.


TREMPAPICS: Del Montseny a Montserrat en una jornada per Jaume Oliveras\nDel Montseny a Montserrat en una jornada per Jaume Oliveras\nExtret de la magnífica web "Muntanya.net", us exposo un text sobre els inicis d' aquest camí de bojos que uns quants coneguts d'aquest bloc, jo inclós, intentarem portar a terme aquest dissabte.\nDel Montseny a Montserrat en una jornada\nJaume Oliveras. Pvre\nI després de molt pensar, la portada del butlletí ve a despertar en ma memòria un record de quan era jove i anava a Montserrat a peu. Anar a Montserrat a peu no és pas res de l'altre món, però anar-hi des del Montseny i en un sol dia ja és un record que no sé si el jovent d'avui seria prou fort per a batre. EI 14 d'agost farà 25 anys. A les 8 del vespre arribàvem a la Creu de Matagalls i prop mateix del cim trobàvem la tenda parada per passar la nit entaforant-nos dintre d'una migrada brolla de faig. El cansament de la jornada ens féu adormir tot seguit, però a les dues de la matinada ens despertàvem mig gelats i, en veure que un tros de Iluna traspuntava les Agudes i anava escampant arreu sa esblaimada Ilum, anàrem a prendre comiat de la Creu de Matagalls.\nCap a ponent, Iluny, es veia el cim de Sant Llorenç del Munt, fita de la nostra projectada ruta, i més Iluny amb prou feines s'albirava la silueta del Montserrat, terme d'aquesta ruta i, tot escatint si hi arribaríem o no, eren dos quarts de tres quan empreníem el camí.\nAquest es desfà tan de pressa que els objectes passen pel costat nostre com una visió; el gran pagesiu de Sant Andreu de la Castanya, la roureda i el caseriu de Collformic, les fagedes de les vessants de la Castanya, els trèmols, brucs i ginestells del Pla de la Calma, tot passa vertiginosament fins que arribem a I'antiga església romànica de la Mora. Allí contemplem embadalits el paisatge: una aurèola rutilant volta la Creu de Matagalls i els cims propers; les ombres van fugint del sot d'Aiguafreda i de la Plana de Vic i el sol daura bellament els cims de Sant Llorenç i Montserrat.\nDel caire de la Calma hom s'estimba en mitja horeta al fons de I'Avencó, deixa enrera el molí, els pous del gel i el forat de Bigues i a les set ja es troba assegut a taula, al caseriu de I'Abella prenent amb gran delit I'esmorzar encarregat el dia abans per a aquella hora en punt.\nMitja horeta i ja estem pujant cap als cingles de Bertí. Aquells cingles són un conglomerat de fòssils que tempten les nostres afeccions geològiques, però no hi ha temps per perdre, i sols fem els honors d'una parada a la Font d'en Tres Quarts, que es troba prop del cim del grau i ens ofereix, de franc, un bon refresc que acceptem ben agraïts.\nCom una exhalació travessem el Pla de la Garga sense camí ni carrera. Ais pagesos que hi treballen suspenen la feina i apuntalats en l'aixada ens miren estranyats, les dones surten per les portes i finestres d'aquells caserius i es criden l'una a l'altra convidant-se a contemplar el misteriós espectacle de dos capellans que anaven mig volant per aquella plana com si el diable se'ls emportés. No ens podíem entretenir a explicar-los que volíem anar del Montseny a Montserrat en una jornada!\nEn pocs moments saltem a la carretera de Sant Feliu a Centelles sobre el quilòmetre 10. Vuit, setze, vint-i-quatre minuts i ja som al quilòmetre 7, on hi ha una drecera que, guanyant un quart, porta a la mateixa carretera prop del pont de la riera de Sant Miquel del Fai, sota el poblet de Sant Quirze Safaja, que es destaca riera amunt assentat al cim d'un turonet de roca.\nEn aquella riera ens alleugerim prenent un bany de peus i emprenem un camí a la dreta sota la paraula d'uns pagesos que ens diuen que seguint aquell camí torrent amunt trobarem tot seguit la carretera de Sant Feliu a Moià prop del Coll de Poses. No ens han pas enganyat, perquè ben aviat arribem a I'Hostal del Coll de Poses, on contractem un jove que ens acompanya fins a Gallifa per una drecera esquerpa que hi porta en tres quarts.\nA Gallifa hi ha també una drecera que guanya la collada sense fer els zig-zags de la carretera i és així que a les tres de la tarda podem fer cap al poble de Sant Llorenç Savall i entrar a l'hostal perquè ens donin dinar.\nDe gana, no en tenim pas gota, però caiem de decandiment. L'hostaler de Sant Llorenç, en Ramon Olivé, va dir-nos que fins a Montserrat hi havia vuit hores llargues, i fou llavors quan començàrem a veure la cosa negra. De nit, per camins del tot desconeguts, no ens podíem pas fer il·lusions de reeixir en la nostra empresa: agafar la tartana (llavors no hi havia automòbils) i embarcar-nos prosaicament cap a Barcelona constituïa per a nosaltres una derrota ignominiosa. ¿No trobaríem un guia que ens acompanyés? En Ramon Olivé va respondre'ns tot sorneguer que a Sant Llorenç tothom anava a Montserrat dirigint-se a Terrassa i agafant allí el tren, que hi portava amb tota comoditat. EII havia fet aquest camí muntanyes a través vuit anys enrera, però veia molt difícil recordar-lo ara.\nQue va haver dit! Tant l'arribàrem a importunar, que a l'últim consentí a acompanyar-nos, i a les 5 de la tarda empreníem la pujada de Sant Llorenç del Munt pel camí del grau cap a la Font de I'Obis. Camí esplèndid si no l'haguéssim hagut de fer a marxes dobles per aprofitar la llum del dia. Mes, així i tot, ja era a posta de sol quan guanyàvem la cova del Drac i, malgrat no entretenir-nos gens a can Bufí i baixar a la Barata com una roca que s'estimba, ja puntejava algun estel quan arribàrem al Sot.\nLa Barata en aquella hora d'estiu era un formiguer de gent que prenia la fresca amb bulliciosa gatzara. Més tard sabérem que la gatzara s'havia acabat de sobte i que durant el sopar no es parlava d'altra cosa que d'aquells fantasmes que havien passat, baixant a rodolons de Sant Llorenç i enfilant sense prendre alè el camí del coll de I'AIzina. Els qui no ho havien presenciat acusaven els altres de creure en bruixes i ànimes en pena, però el fet és que tothom estava preocupat i aquella nit s'atrancaren bé totes les portes.\nNosaltres, mentrestant enfilàvem a tota màquina el coll de I'Alzina preocupats d'arribar-hi abans no fos negra nit. Ho fou malgrat tot, mes aconseguírem veure encara una mica la silueta del Montserrat amb una llumeneta al mig que no sabérem pas si era del monestir o bé de I'Hotel Marcet. Aquella Ilumeneta ens dóna sempre la direcció a seguir, i a les nou érem a I'Obac, a les deu a Rellinars i a les dotze a la Bauma. Però, d'ensopegades, caigudes i camellades, no en vulgueu més.\nEl "sereno" de la Bauma, home molt servicial i simpàtic, ens arregla per compassió una mica de sopar i dóna acolliment al nostre guia, que s'acomiada de nosaltres prometent que seria la primera i última vegada que es deixaria enredar. Nosaltres, tot restant-li molt agraïts, procuràrem recompensar-li com cal l'inapreciable servei que ens havia fet i emprenguérem l'última etapa.\nL' excursió de nit, que tan deliciosa trobàvem a la matinada, no ho era pas tant a I'últim. Sortírem de la Bauma agafant la via del tren i com dues màquines pujàrem cap al monestir sens donar-nos consciència d'on érem, ni de què fèiem, ni de res. Semblava que la força de la inèrcia ens fes caminar, i així devien ser les dues de la matinada quan arribàrem dalt, suats, plens de pols i carregats de son, i ens deixarem caure sense esma sota les alzines de la font fins que ens despertà el brogit de la gent matinera i anàrem tot seguit a donar les gràcies a la nostra Patrona d'haver-nos permès realitzar una gesta tan absurda com la d'anar del Montseny a Montserrat en una sola jornada.\nVa semblar-nos que la Verge ens mirava amb cert aire mig rialler mig compassiu com dient-nos: "Que Déu vos faci bons".\nArticle extret del butlletí del G.E. Joventut Catalana, núm. 22, maig-juny 1929, pàgines 87-90 i publicat a la revista del C.E. de Gràcia, "Mai Enrera" núm. 424 de setembre de 1988 .\nRessenyat per Aka en 9/13/2007 11:04:00 p. m.\nEtiquetes: Història Muntanyenca\nLa que nos espera......\n14 de setembre de 2007 a les 9:26\nQuines ganes de patir...Ànims que vosaltres podeu. :)\n14 de setembre de 2007 a les 9:56\nMolts ànims i bona sort a la MM. Sembla que el temps serà bó.\nJa ens explicaras com ha anat.\n15 de setembre de 2007 a les 19:45\nEi!Com mola la historieta JAJAJAJA!!! I sí, és una gesta que pot semblar absurda... però ha agafat tant significat que ara ja no ho és pas. Ara és una gesta popular :D\n22 de setembre de 2007 a les 13:34


Col·lecció de moments: d’abril 2016\nPublicat per Carme Rosanas a 11:57 24 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nNo hi ha cap camí massa estret\nsi és el que em du cap a tu.\nNi massa pendent\nsi ens du al cim.\nEmbellim cada pas,\nsense ni tan sols pensar-ho.\nUna flor, un cor, un vers o una música.\nSigui curt o llarg,\nque el camí sigui el nostre.\nPublicat per Carme Rosanas a 23:11 24 comentaris: Enllaços a aquest missatge\ndavant de campanars.\nTots cap al cel.\nBrandant branques, campanes\ni anhels. En harmonia.\nPublicat per Carme Rosanas a 11:30 13 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Carme Rosanas a 7:00 37 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nSubversives, les margarides.\nAlteren l'ordre establert.\nElles són ara el vas o el calze o el gerro\nd'on surten tiges de pedra.\nFlors de capitells al capdamunt.\nPublicat per Carme Rosanas a 20:25 14 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nA la mà dreta el llibre de poemes,\nla mà esquerra pengim penjam com el seu cor.\nLa tristesa dels poemes s'encomana,\nencara més quan el poeta és l'amor.\n- Oh! amor, quanta melangia!\nM'acostaria a tu, amb el consol d'un bes.\nEm trenca el cor, el teu cor solitari,\nque emmalalteix d'amor i jo no sé per qui.\nNo hi ha consol, per dos cors que no es troben\nencara que es busquin adeleradament.\nNo hi ha consol, ni mots, ni poemes.\nI les mans esteses es troben en un buit.\nLínies traçades en el temps,\nl'ordre sobre el paisatge\npentinat de primavera.\nen multituds s'apleguen.\nRere les flors,\nPublicat per Carme Rosanas a 20:25 16 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nGotes de mots\no de signes\nCom els esquitxos de mar.\nVocals, com gotes.\nConsonants, els esquitxos.\nPublicat per Carme Rosanas a 22:46 18 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEl mar prova de fugir,\nmés amunt d'ell mateix.\nEl vent còmplice, l'ajuda.\ncom les gotes en suspensió,\nincessants i canviants.\nFrontera imprecisa, avui,\nentre el mar i l'aire.\nPublicat per Carme Rosanas a 20:24 16 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nAl nostre mar, la calma,\nmalgrat el vent d'amor, que,\nlleuger, alça guspires de sal i aigua.\nEn sento els esquitxos incerts.\nNo, no me n'aparto,\nPublicat per Carme Rosanas a 20:23 20 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEl segon microrelat pel joc de Sant Jordi de Tu mateix llibres.\nNo duc anell\nLa tinc al meu quadern vermell, li diuen la porta del sol i la lluna. Si mires a través del sol, veus realitats. Si mires per la lluna veus desitjos. El LLIBRE màgic diu que la felicitat és poder veure-hi el mateix. Salta un conill de color rosa. Espero l'instant.\nPublicat per Carme Rosanas a 20:08 18 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: aquarel·la, fotosmeves-iPad, Sicília-Març16\nles mans, cames i braços\ncom si arreléssim.\nI els dits encara\ns'allunyen de la terra\nen altres cerques.\nUn dit a cada fulla,\nel blau del cel per meta.\nestreta i col·lectiva\nfa de bon veure.\nClaustre i arbre.\nSón nuoses fites.\nLa vida és lluita\nper negar l'embolic,\nHe afegit la foto de l'arbre sencer, però en realitat no és el mateix, en aquesta plaça balconada sobre el paisatge, n'hi havia dos, de la mateixa mida més o menys, veïns i bessons. El tronc de dalt és d'un la imatge de sota és de l'altre.\nPublicat per Carme Rosanas a 20:21 33 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nM'omplo els ulls\nque fan un claustre.\nPublicat per Carme Rosanas a 20:21 14 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Carme Rosanas a 20:20 19 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEl concurs del microrelat de Sant Jordi.\nEl microrelat haurà d'incloure obligatòriament i com a mínim tres d'aquestes paraules, o derivats: Rosa, conill, vermell, llibre, anell, o quaderns.\nCada participant podrà enviar un màxim de dosmicrorelats.\nEnvieu també el títol.\nPodeu llegir els relats d'anys anteriors, però no podeu copiar! Els que aneu enviant també els podreu llegir a la pàgina dels JOCS DE LLETRES.\nPodeu fer comentaris però no poseu el conte com a comentari, l'heu d'enviar a:\nTeniu fins al 23 d'Abril.\nAquell llibre la va cridar de lluny. No perquè fos vermell. Era pel títol. Un vell filòsof que li recordava tendreses i enyorances. Als quaderns hi tenia citacions seves. Per recordar com era la vida de color rosa i com si pogués treure un conill del barret, se'l va comprar.\nPD: "La vida no és un problema que ha de ser resolt, sinó una realitat que ha de ser experimentada" Soren Kierkegaard\nPublicat per Carme Rosanas a 17:30 15 comentaris: Enllaços a aquest missatge\ndes dels rius amagats.\nPou de riquesa.\nLa tarda baixa\nI la claror s'enfila\nenrossides les herbes,\nli fan sanefa.\nPublicat per Carme Rosanas a 20:12 18 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nAvui m'ha sortit un escrit en negatiu amb molts "nos" i molts "nis”. A vegades em passa i tinc la dèria de parlar sempre que puc i en sé en afirmatiu i per això el canvio, el modifico. Us els deixo tots dos, a veure quin efecte us fan l'un i l'altre:\nNo totes les bledes són del mateix color, encara que t'ho pensis. Ni els bròquils, ni les coliflors. Tampoc totes les albergínies són de la mateixa mida, n'hi ha d'immenses. Ni les carxofes són sempre verdes.\nPotser tenen una altre gust, potser el gust s'assembla molt, potser no tenen res a veure.\nTasta-ho. No te n'estiguis.\nSaps que hi ha bledes vermelles?\nLes he vist al mercat. I coliflors morades i bròquils de tots els verds...\nI també albergínies blanques i negres, gruixudes i primes, petites i immenses.\nAquelles carxofes fosques, més clares i tendres dins del seu embolcall, les has tastat?\nJo també sóc vermella, com aquestes bledes, tasta'm. No te n'estiguis,\nPublicat per Carme Rosanas a 20:14 27 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nCortines de paraules,\nsi fa núvol les obro ben bé\ni entra més claror.\nSi es molt de nit\nles tanco per protecció.\nI quan fa sol,\nOh! Quan fa sol!\nObrim o tanquem a pleret,\nsegons el fred,\nsegons amb qui i com\nens emmirallen els ulls.\nPublicat per Carme Rosanas a 20:58 12 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Sicília-Març16\nEs poden apedaçar\nde colors ben vius\ntots els estrips.\nNo hi fa res que\non hi havia una rodona\nara se'ns hi esquitlli un triangle.\nentre el vermell més fosc\nsorgeixi el verd inesperadament.\ncom qui alça castells en l'aire.\nFinalment, potser arrelaran\ncom esferes vegetals\nen cossiols de fang.\nPublicat per Carme Rosanas a 22:19 19 comentaris: Enllaços a aquest missatge


El Barça B s'emporta un derbi polèmic amb el Sabadell, que ha jugat amb un home menys des del minut 10\nEl Barça B guanya el primer derbi de la temporada amb el Sabadell (3-1), que ha jugat amb un home menys des del minut 10. Els arlequinats s'han avançat al marcador a través de Kiko Olivas, que ha estat expulsat. Joan Roman, de penal, i Dongou amb un doblet, han estat els autors de la remuntada blaugrana.\n30/08/2014 - 18.58 Actualitzat 31/08/2014 - 09.35\nEls primers nou minuts de partit, la bogeria s'ha instal·lat al Miniestadi. Tamudo ha pogut avançar els arlequinats, però no ha sabut aprofitar un embolic dins l'àrea que ha acabat amb la intervenció d'Ortolà. Tot seguit, Kiko Olivas ha marcat el primer gol del Sabadell, amb una rematada de cap a la sortida d'un córner servit per Collantes. Amb l'avantatge al marcador ha arribat una acció polèmica. L'àrbitre ha assenyalat penal per una agafada a la samarreta de Dongou. Sureda Cuenca, però, ha interpretat que Kiko Olivas havia provocat l'acció i l'ha expulsat quan havia estat Martí Crespí. L'acció, a més, s'havia produït fora de l'àrea. Dongou, l'encarregat de transformar la pena màxima, ha enviat la pilota al pal. Just després, Nauzet ha hagut d'intervenir per evitar un xut de Joan Roman. A la mitja hora de partit, Martí Crespí ha comès penal a Joan Roman i ha estat el mateix jugador blaugrana qui ha anotat l'empat des dels onze metres. Miquel Olmo, molest des de la banda, ha estat expulsat. Abans del descans, Joan Roman ha perdonat la remuntada.\nLes interrupcions han tornat a estar presents a la segona part, amb un Sabadell que les ha aprofitat per apaivagar la inferioritat numèrica. Precisament, després d'una d'aquestes aturades del joc, Eguaràs ha protagonitzat una contra individual que ha acabat amb un xut massa alt. El Sabadell ha tingut una oportunitat d'or per avançar-se. Qui ho ha fet ha estat el filial blaugrana a través de Dongou, que ha aprofitat una centrada de Patric al minut 77. Amb l'entrada d'Aridai al terreny de joc, el Sabadell ha fet un pas endavant que ha pagat car. Adama, en una acció individual, ha habilitat Dongou perquè anotés el doblet. El tercer gol ha estat massa càstig per a un conjunt arlequinat que ha sumat la segona derrota consecutiva de la temporada.\nResum Barça B, 3 - Sabadell, 1\nBarça B, 3-Sabadell, 1


Busquen a l'amo d'un gos abandonat al costat d'un contenidor a Elx\nBusquen a l’amo d’un gos abandonat al costat d’un contenidor a Elx\nLa Policia Local d'Elx ha obert una investigació per a localitzar al propietari d'un gos de la raça mastí, sense xip i en mal estat, al costat d'un contenidor de fem en la partida rural de Vallongas.\nLa Policia Local d’Elx ha obert una investigació per a localitzar al propietari d’un gos de la raça mastí, sense xip i en mal estat, al costat d’un contenidor de fem en la partida rural de Vallongas, segons han informat a Europa Press fonts pròximes al cas.\nL’animal, amb un pes inferior als 20 quilos, pesaria en condicions normals al voltant de 60 kg, han indicat. En estos moments, el gos està en mans d’un veterinari que tractar de salvar-li la vida.\nLa Policia Local ha demanat la col·laboració ciutadana a través de les seues xarxes locals per a localitzar a l’amo de l’animal, que manca de xip identificatiu, i que podria ser acusat d’un delicte de maltractament.\nArticle anteriorUna dona i una xiqueta ferides per un atropellament a Castelló\nArticle següentLa cinquena edició de Peníscola negra torna a acostar el gènere als més joves


Crisi política a Vinarós per un amic invisible macabre: un regidor socialista li regala un cap de xai a una regidora de Podem\nActualitzada 24/12/2021 a les 12:19\nCrisi política a Vinarós per un amic invisble macabre: un regidor socialista li regala un cap de xai a una regidora de Podem\n© Anna Fibla, en roda de premsa.\nLa regidora d'Agricultura i Pesca i segona tinenta d'alcalde de l'Ajuntament de Vinarós (Castelló), Anna Fibla, va tenir una macabra sorpresa durant l'amic invisible de l'equip de govern. El seu regal era "una caixa gran", en què posava "Producte de proximitat". A l'obrir-la, va trobar "un tàper de plàstic amb 15 o 16 ulls de xai". Impressionada, explica, va seguir mirant i va veure "el cap d'un xai degollat", a més de sang i verdures podrides.\nA l'hora de descobrir qui havia fet cada regal, Fibla va saber que el seu l'havia fet el regidor d'Urbanisme, José Chaler, amb qui forma govern. Fibla pertany a Tots som Vinarós, candidatura municipalista de Podem i ja han demanat el cessament de Chaler en una roda de premsa restransmesa per Maestrat TV a la qual també ha assistit per mostrar el seu suport la diputada d'Unides Podem al Congrés, Marisa Saavedra, que ha lamentat que "no és una broma entre amics, sinó un gest polític", i un "assetjament inadmissible".\nFibla ha explicat als mitjans de comunicació que fa dos anys i mig que estan en coalició amb el PSPV-PSOE, a qui acusa de "manipulació, obstrucció d'accés a la informació i menyspreu".\n"La gota que ha fet vessar el got", segons la regidora, ha estat el que va passar just després de l'últim ple de dimarts passat, en què s'havia organitzat el lliurament de regals de l'amic invisible entre els membres de l'equip de govern. Fibla es va sentir molt "atacada" davant un fet "tan cruel" que "no desitja a cap persona". Segons Fibla, aquesta actuació trenca encara més la relació que les dues forces polítiques tenen al si del govern municipal.


Aena preveu repartir el 80% dels beneficis entre els accionistes\nAena ha presentat avui el seu pla estratègic 2018-2021 amb previsions de creixement dels seus resultats financers més moderades, donat un context d'alentiment del creixement del trànsit aeri i de l'arribada de turistes a Espanya, preveu repartir el 80% dels beneficis entre els seus accionistes.\nL'evolució del benefici net de la companyia s'alentirà des d'un 5,8 % l'any passat fins a un 3,2 % el 2018 (1.272 milions d'euros) i un 3,1 % el 2019 (1.311 milions), any en què el trànsit augmentarà a Espanya un 2%, per sota dels increments del 5,5 % previst per al tancament del present exercici i del 8,2 % que es va registrar en l'anterior.\nAmb aquestes estimacions del trànsit "prudents" pel comportament del mercat britànic (degut entre altres factors al 'brèxit') i a la falta de visibilitat de les previsions per al pròxim estiu, els ingressos pujaran de manera més moderada, tenint en compte que Aena està baixant anualment les seves tarifes aeroportuàries.\nS'hi sumen més exigències de qualitat, una cosa que s'ha convertit en una necessitat, ja que tots els competidors europeus estan invertint cada vegada més a millorar els serveis. No obstant això, els números a curt termini continuen "sent molt robustos i, en termes tant absoluts com relatius, Aena continua sent l'operador aeroportuari "més rendible d'Europa", segons el seu president Maurici Lucena.\nDe fet, el pla recull el compromís de Aena de repartir entre els seus accionistes el 80 % del benefici en dividends (975 milions d'euros el 2018 i 1.001,3 milions el 2019). Lucena ha recordat en roda de premsa que les previsions a llarg termini apunten que el trànsit aeri global es duplicarà en els propers vint anys i, per captar part d'aquest creixement, és necessari ampliar i adequar la capacitat dels aeroports, oferir tarifes competitives i millorar els nivells de qualitat de servei, a més d'impulsar noves línies de negoci "generadores de valor".\nEn aquest últim àmbit, l'estratègia s'enfoca en la diversificació i recerca de noves oportunitats, a través del redisseny i optimització dels serveis comercials, el desenvolupament de projectes immobiliaris i l'impuls a l'expansió internacional.\nSegons Lucena, la capacitat dels aeroports és un dels seus principals avantatges competitius, pel que el pla inclou l'execució de totes les inversions recollides al Document de Regulació Aeroportuària (Dora) 2017-2021 (2.185 milions d'euros) i començar a planificar l'escenari posterior.\nRespecte al negoci no regulat, es redissenyarà i optimitzarà l'oferta comercial i es duran a terme els anunciats desenvolupaments immobiliaris, principalment als aeroports Adolfo Suárez Madrid-Barajas i Barcelona-El Prat, que seran "sense cap dubte els dos més importants que es produiran a Espanya en els propers 20 anys", ha recalcat Lucena.\nAena aportarà el terra o dret d'ús i comptarà amb socis privats que aportin el finançament i el coneixement. L'inici del procés de selecció de socis està previst per a la segona meitat de 2019.\nQuant a l'expansió internacional, el pla contempla la consolidació i desenvolupament dels actius ja operats mitjançant l'extensió o renovació de les concessions (Luton, Mèxic i Colòmbia), a més de fer atenció a l'aparició d'oportunitats per a l'adquisició de nous actius.\nLi interessen projectes tant a Llatinoamèrica i Europa, on actualment segueix de prop la cinquena ronda de privatització d'aeroports al Brasil o el concurs en Sofia (Bulgària), a més d'explorar-ne altres que resultin atractius en zones com Àsia, l'Orient Mitjà i Amèrica del Nord.\nDesprés de fer públiques per primera vegada les seves projeccions financeres, els títols de Aena han tancat la sessió d'avui amb una caiguda del 4,74 %, fins als 139,75 euros per acció, la tercera baixada més gran de l'Ibex 35.\nAeroport del Prat Aena adjudica a Sacyr les obres del dic sud de la T1 del Prat per 28 milions El Nacional\nAENA Foment nomena l'exportaveu del PSC Maurici Lucena nou president d'Aena El Nacional


Descarten l'àrea d'emergència de residus de l'Escola Xarxa per inviabilitat tècnica | NacióBerguedà\nper Pilar Màrquez Ambròs, Berga | 29 d'octubre de 2018 a les 20:36 |\nPersonal preparant bujols, a Berga. | Pilar Màrquez Ambròs\nEl sistema de recollida de residus porta a porta començarà a Berga la nit del 4 de novembre amb la recollida d'orgànica i envasos. El Consell Comarcal del Berguedà i l'Ajuntament de Berga han fet públic aquest dilluns les dates actualitzades de la retirada de contenidors. Els contenidors d'envasos, paper i cartró es trauran les nits de dijous 1 i divendres 2 de novembre, mentre que els contenidors d'orgànica i rebuig es retiraran la nit de dissabte 3 de novembre.\nA les àrees d'emergència de la ciutat s'habilitaran contenidors per facilitar el procés d'adaptació. Més tard, aquests punts es tancaran per tal de donar servei a cases disseminades, i perquè hi accedeixin la resta de ciutadans en cas d'urgència. Però encara hi ha qüestions per acabar de resoldre. El conseller comarcal de Medi Ambient, Francesc Xavier Francàs, ha explicat que les àrees previstes ara mateix a la ciutat són tres. N'hi haurà a l'antiga caserna, a l'esplanada de l'antiga discoteca Menfis i al polígon de la Valldan. En la recollida de bujols, s'ha explicat, principalment a ciutadans del sector centre i est de Berga, que hi hauria un punt d'emergència a l'Escola Xarxa, que és el que correspondria també a les cases disseminades de Mas d'en Bosc. Però Francàs ha confirmat a NacióBerguedà que aquesta àrea no s'habilitarà.\nSegons Francesc Xavier Francàs, aquest punt va descartar-se des de bon principi per qüestions tècniques i així es va informar al centre educatiu que hi quedaria a tocar. Però, per error, ha continuat constant en la informació que facilitava l'empresa Spora als ciutadans. Spora és l'empresa encarregada del desplegament porta a porta a la comarca.\nEn l'entrega de material que, aquesta setmana, continua tenint lloc al Mercat Municipal de Berga, l'Escola Xarxa ha deixat de constar com una de les àrees d'emergència. La informació que aquesta tarda es donava als ciutadans de la zona és que en els propers dies s'informarà del punt d'emergència que els correspon.\nL'AMPA de l'Escola Xarxa es desvincula de qualsevol controvèrsia\nLa presidenta de l'AMPA de l'Escola Xarxa, Ylenia Carrascosa, ha explicat que tenen confirmació que a la zona no hi va una àrea d'emergència perquè tècnicament no era viable. Carrascosa ha volgut desvincular l'AMPA de qualsevol controvèrsia. L'associació de mares i pares va emetre aquest diumenge un comunicat on ha volgut deixar clar, davant de rumors que havien començat a córrer que, en cap cas, s'ha oposat a la col·locació d'aquesta illeta d'emergència, si no que aquesta s'ha descartat a partir de consideracions purament tècniques.\n"L'Escola Xarxa té el distintiu d'escola verda des de fa uns anys. El reciclatge forma part del projecte educatiu a les aules, motiu pel qual apostem fermament per la nova mesura que s'implantarà, obrint un nou cicle als residus, conservant el medi ambient, estalviant recursos naturals i donant una segona vida a la matèria reciclada", han explicat a la nota a la qual ha tingut accés aquest mitjà. "La proposta d'instal·lació de les illetes d'emergència correspon única i exclusivament a les administracions competents, les quals ens han informat que s'ha descartat la zona de l'Escola Xarxa per la inviabilitat tècnica, demanem que se'ns desvinculi de qualsevol polèmica relacionada amb aquest afer", han afegit.\nEl repartiment de contenidors a grans productors ha d'enllestir-se dimecres\nSegons fonts consultades, l'entrega de contenidors als grans productors de Berga ha de quedar enllestida dimecres. Es demana a aquells comerços, restaurants i bars que dimecres al migdia no ho hagin rebut, que contactin amb el Consell Comarcal del Berguedà per obrir una incidència.\nSocietat, porta a porta, Berga, residus, Francesc Xavier Francàs, r, AMPA Escola Xarxa\nBotigas carrer major\nPer Anònim el 31 d'octubre de 2018 a les 01:35\nSr francas quin dia pensa repartir el material i informacio als botiguers de berga deu meu que mal organitzat tot aixoo Els comerços que deixem els contanidors tot el disapte fins dilluns que no tornem a obrir al carrer bona ideaa nooo molt be segui estudiant aixoo que tindrem el carre ple de contanidors petits. 🤮🤮\nSi hem de parlar de descartar...\nPer Anònim el 30 d'octubre de 2018 a les 06:49\nEl que haurien de descartar son tots aquests politics que van decidir posar en funcionament el porta a porta. Descarteu-los!\nPer Anònim el 30 d'octubre de 2018 a les 06:42\nSr FraCàs, Aixxxxx Sr FraNCàs! Sap que és un abocador? Ara ja ho deu començar a tenir-ho clar!\nPer Anònim el 30 d'octubre de 2018 a les 06:16\nSpora es l'empresa que ha fet l'estudi de quin seria el millor sistema per reciclar? Spora no es el mateix que id-waste? Quines coincidencies no? https://www.youtube.com/watch?v=OIvb6a8yQJE\nPer Anònim el 29 d'octubre de 2018 a les 22:57\nSr. Francàs, vosté ha vist mai un plànol de Berga?? suposo que no, perquè ja m'explicarà com pot ser qe les 3 àrees d'emergència de Berga estiguin totes concentrades a la zona oest (Menfis, Polígon Valldan i antiga caserna). No seria més lògic haver-les repartit una mica millor? No se.. posar-ne per exemple 1 al centre de Berga, a la zona de la rasa dels molins nord o sud i una altre per exemple davant l'IES Guillem de Berguedà (CAT)..No creu? Així la gent qe no te cotxe.. Gent gran.. Qe te una emergència i viu a Sta. Eulàlia, Serra Casampons... Zona Casc antic... Qè ha de fer??? I els disseminants de la zona de Mas d'en Bosc.. o Pedret... o El Castell??? Què han de fer??... algunes cases de pagés de la zona de Pedret tenen gairebé 4 kms fins aquestes illes d'emergència... Creu que és normal això??? La veritat és que més malament no es podia fer aqesta implantació del porta a porta... donen ganes de portau-se tota les deixalles sense separae a la porta del Consell Comarcal. Ah... i molt bo el xist sobre la impossibilitat de posar una àrea d'emergència prop de l'escola Xarxa per una inviabilitat tècnica jajaja...


Mira qui parla - Titelles del món | BCN Acció Intercultural\nInici / Estrategia bcn antirumors / Catàleg d'Activitats Antirumors / Mira qui parla - Titelles del món\nEn el taller 'Mira qui parla- Titelles del món', volem tractar la poca representativitat de les persones racialitzades i la manera en que son representades. Ho farem a través de generar amb els propis infants un taller de creació pròpia de titelles que aposti per una representativitat real del nostre entorn.\nEls infants no només crearan les seves pròpies titelles sinó que hi podran jugar en un petit teatret. Gràcies a les preguntes llançadora que anirà fent la dinamitzadora les participants podran expressar idees, sentiments, crear les seves pròpies històries, així com representar fets de la vida diària. És una activitat que convida a fer volar la imaginació, i alhora ens acosta a la diversitat ètnica d'avui dia en la nostra societat.\nUna sessió de dues hores.\nEl tipus de titelles varia per grups d'edat:\nEls grups d’entre 3 i 5 anys faran titelles de paper\nEntre 6 i 8 anys titelles de pal\nEntre 9 i 12 anys titelles de dit o pal i titelles de mà o mitjó.\nTaules, cadires, tisores.\nTot aquell material plàstic necessari per a la creació de les titelles.\nUna tallerista principal.


Pañella: “ACS sabia des del primer moment el risc al que ens exposaven i per tant, no s’ha de pagar cap indemnització” – Compromís\nPañella: “ACS sabia des del primer moment el risc al que ens exposaven i per tant, no s’ha de pagar cap indemnització”\nEl diputat de Compromís per Castelló a les Corts Valencianes, Josep Maria Pañella, ha declarat que és “una molt bona notícia per als veïns i veïnes del Baix Maestrat principalment, perquè pel que sembla, no hi hauran més injeccions de gas a la planta de Castor i, per tant, no patirem més terratrèmols per eixa causa, la qual està certificada per estudis oficials. Ara, però, cal no baixar la guàrdia i evitar que ens espolien amb les indemnitzacions multimilionàries que volen demanar pel cessament de l’activitat”.\nPer al parlamentari de Compromís, “ACS i els seus socis implicats en el Castor sabien des del primer moment al risc que ens exposaven i, malgrat saber-ho, han continuat endavant amb el projecte i per eixe motiu, les administracions públiques no han de pagar cap indemnització, com no se li paguen a cap empresari o botiguer que tanquen els seus negocis perquè no funcionen o no són viables. Això és així”.\nPañella ha felicitat als veïns i veïnes del Baix Maestrat que han mostrat la seua oposició constant al projecte, una oposició en la que ha estat sempre Compromís des del primer moment als ajuntaments. El diputat de Compromís ha anat més enllà i ha assegurat que ara, “tant la Generalitat com el govern central ens deuen explicacions i ens deuen disculpes als habitants del Baix Maestrat per no fer les coses ben fetes, per no fer estudis, per plegar-se als interessos privats d’empreses i per no defensar l’interés general. Eixa és la realitat i eixa és la responsabilitat d’uns governs irresponsables i d’uns partits que no mereixen governar-nos i això li ho recordarem a sovint”.


Projectes | INS La Guineueta\nL’institut LA GUINEUETA participa en els següents projectes, programes i es membre de direrents xarxes de treball:\nA nivell de tot el centre participa en:\nL’institut té la certificació ISO 9000-2008 des del curs 2008-09 i la recertificació els cursos 2010-11 i 2013-14. En el marc d’aquest projecte, a l’Institut es realitzen anualment les auditories internes i externes corresponents.\nEl curs 2014-15 l’institut participa a les xarxes de treball Q5 i E1.\nPer estudiar les causes i i reduir l’abandonament escolar prematur a l’ensenyament secundari, amb la participació de la Inspeccció d’Educació, 7 centres escolars tenint com a partenerietat les autoritats educatives i centres escolars de Sheffield (Anglaterra).\nA L’FP participa en:\n1 – Programes d’innovació a l’FP\nL’institut participa en el projecte d’innovació d’FP de la convocatòria PROMECE 2014 del MEC : Las técnicas de cultivo celular: una competencia vital en la formación inicial de ténicos superiores cualificados de laboratorios biomédicos.\nAquest projecte es realitza en col·laboració amb els centres educatius: institut Les Vinyes (Santa Coloma de Gramenet), IES La Albaida (Almería) i IES La Granja (Jerez de la Frontera), i està coordinat pel professor del departament de Sanitat Pedro López.\n2 – Projectes de centre\nProjecte de Mobilitat:\nConsistent en la realització d’estades i pràctiques a l’estranger, per part de l’alumnat dFP; es preveuen durant aquest curs activitats de mobilitat a Nîmes (família de Manteniment de Vehicles), i Berlín (CFGM d’Emergències sanitàries).\nProjecte Salva una vida\nAlumnat del CFGM d’Emergències Sanitàries, en el marc del Projecte de síntesis realitza sessions formatives de suport vital bàsic a alumnat de diferents grups i etapes educatives de l’institut. Aquestes sessions formatives s’amplien al professorat i a entitats externes al centre.\nProjecte com ésser un emprenedor\nL’alumnat dels CFGM als mòduls d’Empresa i iniciativa emprenedora treballa en un procès de simulació d’una empresa, introduïnt l’anglès com llengua de treball.\nProjecte Learning Analytic per secundària\nEs un projecte amb col·laboració amb la UPC en el que alumnat de la família d’Informàtica i comunicació elabora una plataforma d’anàlisi de dades per secundària amb ensenyament blended learning (mixte) i d’informació micro; per que serveixi per la tasca que fa el professorat a l’aula.\n3 – Xarxes de treball\nXarxes de centres emprenedors\nParticipació conjunta amb altres centres a l’intercanvi d’experiències per tal de fomentar l’esperit emprenedor de l’alumnat.\nXarxa innova FP\nCoordinació i treball conjunt amb altres centres que imparteixen FP per tal de desenvolupar i intercanviar, conjuntament amb empreses innovadores, transferència de coneixement tant a nivell tècnic com metodològic.\nXarxa d’orientació a FP\nDiferents centres d’FP treballen conjuntament en l’elaboració de material per millorar l’orientació acadèmica i professional de l’alumnat d’FP.\n4 – Formació complementària en empreses\nBeques de treball per a la formació complementària a l’Hospital Germans TYrias i Pujol (Can Ruti)\nAlumnat de la família de Sanitat, bàsicament del CFGS de Laboratori de diagnosi clínic, una vegada finalitzada la FCT realitza una formació complementaria treballant a l”Hospital de Can Ruti mitjançant beques proporcionades per la Fundació Barcelona FP\nAlumnat dels CFGM de Carrosseria comença el curs 2014-15 a cursar una part del seu currículum formatiu a l’empresa NISSAN signant un conveni de formació dual, mitjançant el qual l’alumne realitza un treball a l’empresa rebent una remuneració.\nA L’ESO el centre participa en:\nAlumnat de 3r i 4t d’ESO que presenta dificultats per seguir el currículum amb normalitat, i per tant es probable que no obtingui la graduació en ESO o abandoni prematurament, conjuntament amb alumnat de quatre instituts de Nou Barris, fa una part del currículum en instal·lacions i entitats del districte mitjançant una modificació curricular.\nCada alumne de 3r d’ESO tutoritza un alumne de 1r curs per tal d’ajudar-lo en la incorporació i adaptació a l’institut, per tal d’orientar-lo i evitar que pateixi qualsevol situació a nivell personal que li pugui impedir tenir una bona estada al centre.\nProjecte desenvolupat pe l’Ajuntament de Barcelona en el qul alumnat de 2n i 3r d’ESO realitza en horari extraescolar 14 sessions de caire pràctic relacionades amb l’entorn científic tecnològic. L’objecte de treball del curs 2014-15 és la nutrició. L’objectiu es potenciar entre l’alumnat de l’ESO l’interès per desenvolupar les seves capacitats científiques i tecnològiques.


Llubi - que veure - esglesia - Mallorca\n> Poblat talaiòtic des Racons\n> Molí de can Suau i Sa Farinera de Ca'n Suau\n> Barri de Son Ramis i s'Arraval\n> Ermita de Sant Crist del Remei\n> Església parroquial de Sant Feliu de Llubí\n> Ajuntament i voltants\n> Creu i molí de Son Rafal\n> Altres molins fariners\nEsglésia parroquial de Sant Feliu de Llubí\nLes primeres notícies d’una capella a Llubí daten de l’any 1297, sota la jurisdicció de l’abadia benedictina de Sant Feliu de Guíxols i amb sant Feliu i sant Pere com a titulars. A partir del s XIV, sant Feliu en fou l’únic titular. El temple actual fou construït entre 1570 i 1650, i ampliat entre 1870 i 1896. Al 1629, l’oratori fou erigit en vicaria in capite, sufragània de la parròquia de Muro. La reserva eucarística s’hi instal·là el 1660. Cap a 1885, segons l’Arxiduc, s’hi feien obres d’ampliació, amb l’adició del presbiteri i de les dues capelles properes a cada costat i s’acabaren al 1895 amb la finalització de la sagristia. Al 1913 s’aconseguí la categoria de parròquia, amb Mn. Gabriel Tomàs Siquier com a primer rector. Al 1934, s’engrandí la capella del Roser.\nLa façana presenta un parament desornamentat, amb portal de llinda i una claraboia superior; la testera és un coronament pla, amb motllura rectilínia. Hi observam un escut quarterat, amb les armes dels Descatlar, Alvarez de Zamudio, Pont i Campfullós, que fins a final de s XIX es trobava a l’interior, a l’arc toral del presbiteri. A l’esquerra del frontis, s’aixeca el campanar, de secció quadrada i sis cossos, dels quals el cinquè té una obertura d’arc rodó a cada lateral, i el sisè planteja una finestra ogival a cada costat i un pinacle a cada angle; el coronament és un capell piramidal, d’estil neogòtic, de principis de s XX.\nL’interior presenta una planta d’una sola nau amb coberta de volta de canó i set capelles laterals. Als peus hi ha la tribuna del cor, amb un arc rebaixat, volta de creueria i balustrada. El presbiteri mostra un retaule major barroc, de tres carrers separats per columnes corínties, amb la imatge del titular, sant Feliu, en el carrer central, la de sant Pau, a l’esquerra, i la de sant Antoni, a la dreta, aquestes dues darreres datades del 1790. En el cos superior, hi ha una pintura de sant Pere.\nLes capelles de l’esquerra o de l’Evangeli són: la del baptisme, sota la tribuna; la de la Mare de Déu de l’Amor Diví, amb un sant Andreu a l’àtic (titular de la capella al 1789) i una Mare de Déu Morta en una urna inferior, datable al segle XVIII; la capella fonda, amb planta i cúpula hexagonal, sense llanternó, dedicada a la Mare de Déu del Roser, amb quatre petits retaulets i san Dominguito de Val (Nin crucificat pels jueus, amb la creu trinitària) a la dreta de l’entrada; la de sant Josep, classicista; la de la Mare de Déu de la Salut, amb l’escut dels Sureda (o dels Moragues, segons Berard) a la coberta; la del Sagrat Cor; i la de la Mare de Déu dels Dolors, amb un sant Miquel a l’àtic.\nLes capelles de la dreta o de l’Epístola són: la de sant Antoni de Pàdua, sota la tribuna; la de les Ànimes, amb un Santcrist; la de la Mare de Déu del Carme, obra classicista, amb una pintura de sant Bonaventura (1221-74); la de Mare de Déu dels Àngels, amb l’escut dels Ramis a la clau de volta i dues pintures als laterals; la de la Immaculada, de factura neobarroca; el portal lateral i la darrera és la de sant Marçal, d’estil barroc, amb la imatge del titular, una columna salomònica a cada lateral i un medalló amb la Presentació a l’àtic.\nA la dreta del presbiteri, un portal de llinda i un corredor condueixen a la sagristia, de planta quadrada, amb coberta de dos trams de creueria rebaixada i, a l’arc central, la data de 1895. Al seu interior es poden observar diversos elements, com un rentamans, una custodia i diverses bacines o algunes pintures. L’orgue, situat a la tribuna del cor, data del segle XVII i s’atribueix indistintament als orgueners Sebastià Caimari i Gabriel Tomàs.


Sóc el que veus.: Guillem Agulló ni oblit, ni perdó!!\nPublicat per Paco a dijous, de juny 21, 2007\nSenzillament impressionant. Dese aquest document al calaix de les coses que ensenyaré els meus fills més endavant.\nTot el meu recolzament. Ni un pas enrere.\n2 de juliol de 2007 a les 10:46\nCom diria el teu paisà Raimon:\n2 de juliol de 2007 a les 15:09


La zona d?interès :: Libelista\nAquesta novel?la demostra un cop més que a Martin Amis no li tremola el pols a l?hora d?abordar temes delicats. Després de la demolidora Lionel Asbo, l?autor torna al nazisme i a l?Holocaust, com ja va fer a Time?s Arrow, des d?un angle com a mínim sorprenent, cedint la paraula als botxins i sense renunciar a burxar la ferida amb tocs de comèdia negra. En Golo, un jove oficial nebot del jerarca nazi Martin Bormann, arriba a un camp d?extermini per contribuir a posar en marxa una fàbrica amb mà d?obra esclava. Seductor nat, no triga gaire a enamorar-se de la Hannah, la dona del comandant del camp, el grotesc Paul Doll. I a aquest triangle s?hi afegeix l?Szmul, un d?aquells jueus que col?laboraven amb els executors.Amb la maquinària de la crueltat com a teló de fons, la novel?la desenvolupa una història d?amor i de gelosia entre funcionaris de la barbàrie nazi. És el marc per indagar la natura de l?horror i per preguntar-se: ¿què succeeix quan descobrim qui som en realitat? ¿Com podem arribar a acceptar les conseqüències dels nostres actes? Rodejada de polèmica i rebutjada per alguns dels editors habituals d?Amis, incòmodes amb els seus plantejaments, La Zona d?Interès ha rebut una acollida crítica extraordinària als Estats Units i la Gran Bretanya.


ITÀLIA. Perugia segons Josep Pla | HISTORIATA\n← MEMÒRIA HISTÒRICA. Xarrada de Francisco Martínez, guerriller antifranquista\nEXCURSIÓ. València, Il·lustració i franquisme →\n«La vella ciutat de Perugia queda una mica fora del camí, no sol formar part de l’itinerari normal del turisme corrent a Itàlia. Perugia queda una mica ofegada entre Florència i Roma. Així i tot, val no solament una visita, sinó una bona estada. La ciutat fou, a l’Edat Mitjana, un dels remolins biològics més apassionants. S’han de veure les seves pedres obscures i bronzejades. Dins dels seus murs es troba la major part de l’obra de Pietro Vannucci, dit el Perugino, que fou el mestre de Rafael, el geni pictòric més acadèmic i més viu que hagi existit potser a la terra. “Dolça majestat, ordre eurítmic…”, diu Baudelaire, de Rafael.\nCapital de l’Úmbria, Perugia està situada gairebé en el centre matemàtic d’Itàlia, tant en el sentit longitudinal com en el de l’amplada. La seva comarca immediata està formada per terres de secà; l’agricultura hi és modesta i ordenada, i el país, molt abrupte. Edificada sobre l’espina d’un alt planell, la ciutat sembla vessar-se a quatre vents. A la part alta hi ha els palaus i els edificis públics, i tot voltant, més baixos, els borghi populars, amb moltes esglésies i convents. Des de la part més elevada, amb a cintura de teulats de color d’albercoc a primer terme, s’albira el paisatge de l’Úmbria. Aquesta regió no té pas la gràcia alada, ni la finesa de color, ni els tels dolcíssims, ni les agulles dels xiprers ensenyats i pensarosos que té la Toscana. La terra és més seca, els verds són més terrosos i aspres, les formes no arriben a la suavitat voluptuosa i turgent que associem a Florència. Si fos possible imaginar aquest paisatge més tocat de terres rogenques, és amb un Penedès una mica més pobre que s’assemblaria.\nPer a contemplar aquest paisatge Perugia té dos magnífics miradors: un, obert a migdia, està situat darrera el convent de Sant Pere. S’hi albira la vall del Tíber, projectat amb magnificència. A quantes pintures antigues no serví de fons aquest paisatge lineal i precís, desproveït, és clar, de la flonja matisació de les atmosferes nòrdiques, però dibuixat amb un estilet! Des de la placeta situada davant del Palazzo Staffa es veu, en canvi, tot el paisatge umbri del nord-oest, terra de vinyes i d’oliveres, amb, al fons, ajaguda sobre un pendís suau de color d’herba seca, la vila d’Assís, munt d’ossos calcaris dibuixats dins d’una atmosfera cristal·lina. Els camins de circumval·lació que lliguen aquests dos belvederes tenen una dolça malenconia, sobretot cap al tard, en primavera. A primer terme, a baix, joc de replans descendents, es veuen les teulades suburbials i les grans fàbriques de les esglésies, mig fortaleses mig convents. Més enllà, dibuixant ondulacions abruptes, el paisatge s’allunya en una fuga que es va endolcint en l’horitzó d’una celístia de color d’estany i de crema de seda. Totes les campanes de Perugia cauen, en aquella hora, lentament. La gravetat del bronze dóna a l’aire un color ombrívol. Les orenetes parpellegen a les cornises, dibuixen corbes prodigioses, xisclen amb estridència. El cel es torna de color de perla, les muntanyes floten en una aigua blavenca. Les llunyanies s’esfumen. Perugia, silenciosa, resta vella i dreta.\nDavant d’aquesta naturalesa apassionant, el pensament cerca el perfil dels homes i l’esdevenidor de la història. Des de 413-414 de la fundació de Roma, en què comencen les guerres entre etruscos i romans, fins a 1860, en què el popolino de la ciutat derrota les tropes suïsses del Papa, la passió partidista fou a Perugia permanent. L’historiador Cèsar Cantú, en relatar aquesta història frenètica, té un moment de fatiga: “Quantes guerres sense glòria!”, escriu. Si Siena fou un país de faccions, Perugia ho fou de guerres civils. Fins els cardenals consideraren que aquest és un ambient adequat per a entredevorar-s’hi, i les violències entre cardenals zelanti i concubinari, entre cardenals de màniga estreta i cardenals de màniga ampla, foren innombrables. A l’època de les potestats, la noblesa, i oficialment la ciutat, fou güelfa; el poble, gibel·lí. La noblesa aconseguí posar el lleó güelf a la façana del Comune; però el poble esculpí sobre els mateixes pedres el grif destruint la tiara, insígnia del gibel·lins Ciutat papalina, el poder temporal lluità ací amb un nucli constant de protesta i d’intriga. Foren lluites obscures, productores d’una psicologia tenebrosa, dominades per imponents aventurers, com aquell Biordo Michelotto, que fou un dels més grans tipus del seu temps, intenses, inflamades, travessades per horribles venjances, per fineses diplomàtiques inconcebibles, plenes de gesticulació desinteressada i d’accions immundes, que fan posar pell de gallina. Tota la vida Maurras ha escrit que el millor sanatori per a una desintoxicació de romanticisme polític és la història de Florència. O de Perugia, afegiríem. El que s’ha esdevingut en aquests carrerons estrets, costeruts, humits, en aquestes placetes escanyades en una ganyota, en els salons vastíssims, mig il·luminats, d’aquests palaus immensos, en aquestes esglésies que semblen fortaleses, pot esdevenir-se i repetir-se permanentment. Per a fer una teoria n’hi ha prou amb Maquiavel. Per a comprendre la duresa de la vida són indispensables Perugia i Siena.\nDavant d’un ambient tan enfollit i incòmode, hi pot haver dues posicions: entrar en la lluita armant-se amb la cuirassa de l’estupidesa delirant o evadir-se, posar el cap sota de l’ala i mirar d’aprofitar la vida. Això darrer és el que féu el Perugino. En la seva joventut, i fins entrada ja la maduresa, tingué grans èxits en la pintura. Guanyà molts diners. Comprà i edificà cases a Perugia i a Florència. Posseí terres. Tingué sempre fama d’avariciós i d’egoista. Amb els anys, la sort se li girà d’esquena i els seus dipinti foren considerats amanerats i ensopits. Miquel Àngel invectivà Perugino de mala manera. Aquest darrer li posà un plet, portà Miquel Àngel davant dels tribunals; però moralment fou Pietro Vannucci qui perdé. En el curs de la seva vida no pintà més que temes religiosos. Vasari, però, escriu: “Pietro fou persona de molt poca religió, i hom no arribà mai a fer-la creure en la immortalitat de l’ànima. Amb paraules sortides del seu cervell de pòrfir, refusà amb obstinació d’entrar en el bon camí. Les seves úniques esperances i il·lusions foren els béns de la fortuna, i per diner hauria firmat qualsevol contracte”. Al costat de la insondable ingenuïtat de Piero della Francesca, de Masaccio, de Paolo Uccello, de Luca de Cortona, el Perugino produeix la impressió d’un espectador barrut i fred que explota la pintura religiosa des d’una posició perfectament ateista. La pintura de Vannucci, sempre molt distingida, apassiona poc. La manera d’ésser de l’artista m’interessa molt més i la trobo un producte fresc i típic de les èpoques de violència. La tossuderia, el “cap de pòrfir”, de què parla Vasari, indiquen, probablement, el menyspreu que Vannucci sentia pels seus contemporanis i per l’agitació del seu temps desgraciat.\nPerugino es casà de vell amb una dona jove, fresca i agradable. La il·lusió de l’artista fou que la seva esposa vestís amb gran elegància, tant a fora com a dins de casa. Li dibuixava els vestits i li posava, personalment, les galindaines. Sembla que la dona, arreglada així pel pintor, feia un efecte considerable.\nDe portes endins, Pietro Vannucci es donà la bona vida i visqué rodejats de comoditats. La seva pintura religiosa, sobretot la seva gran especialitat —el cos de Jesucrist jacent, mort, rígid, glaçat—, li donà diners abundants, perquè fou un tema que entusiasmà les monges i els frares. Aquests diners, els solia transformar en suculentes costelles de bou o de porc, que foren les amenitats de la seva taula. La gent li dedicava versets irònics i li tirava sàtires. Res, però, no pogué commoure’l; quedà sempre displicent, collfred i impàvid. Morí l’any 1524, a setanta-vuit anys, a Castello della Pieve, el seu poble, on posseïa finques considerables. Fou honorablement enterrat.»\nImatges de Perugia i del Perugino (clica per a veure millor la galeria d’imatges):\nOne Response to ITÀLIA. Perugia segons Josep Pla


Desayuno Con Diamantes by guestd31428 365 views\n2. ¿QUI ÉS?Audrey Hepburn fou una actriu de origen europeu que realitzà la majorpart de la seva carrera als Estats Units. Va néixer el 4 de Maig de 1929 iva morir el 20 de gener de 1993, amb 63 anys. Va ser, i és, una icona de la fragilitat i la bellesa.\n3. LA SEVA VIDA Fou la única filla de la baronessa Ella van Heemstra i d’un anglès, Joseph Victor Anthony Ruston. Els seus pares es van separar i lavan enviar a un internat a Anglaterra. Ho va passar molt malament per la segona guerra mundial i es va refugiar en el dibuix. Va estudiar dansa a Anglaterra i el seu primer paper va ser a un documental neerlandès a l’any 1948.Va tenir dos fills, Luca i Sean. Es va dedicar a obres humanitàries i va viatjar moltes vegades ajudar al tercer món fins que un càncer de colon s’ho va impedir.\n4. ESMORZAR AMB DIAMANTS Esmorzar amb diamants (títol original en anglès Breakfast at Tiffanys) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per BlakeEdwards el 1961 amb Audrey Hepburn, George Peppard,Patricia Neal, Buddy Ebsen, Martin Balsam i Mickey Rooney. És una adaptació de la novel·la homònima de Truman Capote.\n5. Mentre es trasllada al seu pis novaiorquès, Paul Varjak, un escriptor en potència que mentre espera assolir un èxit que mai no arriba viu de la relació amb una dona madura que el manté, coneix la seva veïna Holly Golightly, una jove que ambiciona un ric matrimoni i somia amb trobar una vocació i una llar, que escompara ella mateixa al gat de carrer que ha recollit. Holly té un comportament una mica esbojarrat, i alguna mania, com per exemple esmorzar contemplant laparador de la luxosa joieria Tiffanys. Excèntrica, fins i tot calculadora, profundament angoixada, nostàlgica de la seva Texas natal d’on hafugit, i del seu germà Fred, nom que dóna a Paul, és veu embolicada malgrat ella en una xarxa de tràfic de drogues que redueix a no-res les seves esperances de matrimoni. Mentre que es prepara per fugir de nou, cap al Brasil aquesta vegada, accepta lamor de Paul que la posa enfront del seu destí: No matter where you run you just end up running into yourself (allà on vagis, tacabaràs trobant a tu mateixa)\n6. ‘XARADA’ Xarada (títol original en anglès Charade) ésuna pel·lícula estatunidenca dirigida per Stanley Donen i estrenada lany 1963.\n7. Una dona torna dunes petites vacances en una estació desquí disposada a demanar el divorci al seu marit, però quan arriba aParís es troba que aquest ha estat assassinat. Les sospites, segons lambaixada americana, recauen en 3 homes que busquen uns diners que aparentment tenia el seu marit, però que en realitat pertany al govern dels Estats Units.


Com es poden prevenir els problemes de pròstata? | GenTMB\nLes patologies de la pròstata es troben entre les malalties més freqüents en els homes de més de 50 anys. Segons dades de l'Observatori del Càncer de l'AECC, el càncer de pròstata és el tumor més freqüent entre els homes amb, aproximadament, 31.728 casos nous cada any a Espanya (dades 2018).\nServei de Prevenció-Medicina del Treball, en col·laboració amb l'Associació Espanyola contra el Càncer (AECC) / 30.12.19 - 09:06h\nMalgrat que la taxa de curació es troba al voltant del 90% quan es diagnostica de manera precoç, els homes continuen sense ser del tot conscients de la importància de sotmetre's a revisions periòdiques per prevenir el càncer de pròstata, així com altres malalties prostàtiques.\nLa pròstata és un òrgan intern que es troba a la pelvis, situat darrere del pubis, davant del recte i immediatament per sota de la bufeta de l'orina. La seva funció principalment és aportar nutrients als espermatozoides i líquid per al seu transport en el semen. Anatòmicament, sempre s'ha dit que la pròstata té forma de castanya. No obstant això, la seva grandària tendeix a augmentar a partir dels 50, fet que suposa una major probabilitat de sofrir alguna complicació per aquest motiu.\nHipertròfia prostàtica. Es tracta d'un augment de la grandària deguda a un tumor benigne denominat adenoma prostàtic. És molt comú, i la seva freqüència augmenta a partir dels 50 anys.\nProstatitis. Sol ser més freqüent en homes més joves. Es tracta d'una inflamació de la glàndula que pot ser d'origen infecciós.\nCàncer de pròstata. És un tumor maligne que s'allotja a la glàndula prostàtica. La seva freqüència també augmenta a partir dels 50 anys.\nLa dieta i l'obesitat poden estar associades als casos més agressius. Hi ha evidència que les dietes amb alt contingut en greixos podrien augmentar el risc de càncer de pròstata, així com la ingesta de molta carn vermella i productes lactis amb alt contingut en greixos, encara que no hi ha una evidència consistent.\nEls antecedents familiars poden considerar-se un altre factor de risc. Així, l'existència de casos de càncer de pròstata en familiars de primer grau (pare, germans, fills), augmenten el risc, sobretot, si s'ha diagnosticat en edats primerenques.\nD'altra banda, i per causes no ben conegudes, el càncer de pròstata és més freqüent en homes afroamericans (aproximadament un 70%). Els homes d'ascendència asiàtica o els habitants de les illes del Pacífic tenen les taxes més baixes d'incidència i mortalitat. Els països del sud com Espanya, Grècia o Itàlia presenten una taxa de càncer de pròstata més baixa.\nEn un petit percentatge de casos, el càncer de pròstata pot estar relacionat amb certs canvis genètics. Existeixen algunes famílies amb mutacions en els gens BRCA (associats també al càncer de mama), o en la síndrome de Lynch (càncer colorectal hereditari sense poliposi), que augmenten el risc de patir un càncer de pròstata.\nFinalment, altres factors com les infeccions de transmissió sexual o la vasectomia segueixen en estudi perquè encara no hi ha conclusions sòlides sobre la seva incidència.\nEstil de vida i prevenció del càncer de pròstata\nLa posada en marxa d'hàbits de vida saludable sempre és aconsellable per mantenir un bon estat de salut i prevenir moltes malalties, també les patologies associades a la pròstata i al càncer de pròstata. Mantenir un pes adequat, una dieta saludable (que sigui variada, baixa en greixos, amb un alt consum de fruites i verdures), i realitzar activitat física regular podria tenir algun paper en la prevenció del càncer de pròstata, sobretot en l'aparició dels casos més agressius. També s'aconsella evitar una ingesta excessiva de calci (per exemple, suplements de calci) si no està justificada per una causa mèdica. Disminuir el consum d'alcohol (sempre és millor si l'eliminem completament) i suprimir l'hàbit de fumar són també hàbits molt aconsellables per mantenir en bones condicions la salut general del nostre organisme.\nQuan s'ha d'anar a l'uròleg?\nS'ha d'acudir a l'especialista sempre que existeixin símptomes urinaris: hematúria (sang en l'orina), canvis en el ritme de les miccions, dificultat per orinar, miccions freqüents, nictúria (aixecar-se a la nit a orinar), urgència miccional (ganes incontrolables d'orinar), incontinència, dolor en la micció, hemospermia (sang en el semen), ejaculàlgia (dolor en ejacular), dolors ossis sense causa justificada… Cal assenyalar, però, que el càncer de pròstata en els seus estadis inicials no presenta símptomes o són indistingibles dels provocats per la hiperplàsia/hipertròfia benigna de pròstata.\nCom hem vist anteriorment, si no hi ha un especial risc de patir un càncer de pròstata, convindria consultar amb l'uròleg la possibilitat i pertinència de realitzar algun tipus de proves a partir dels 50 anys. Aquesta consulta ha d'avançar-se en cas que existeixin factors de risc.


Acord per a una Primavera Republicana ~ Carles Vega\nAcord per a una Primavera Republicana\n12:26 acord , Avancem , ERC , primavera , República , Republicana No comments\nEl 14 d’'abril cada any rememorem la proclamació de la República Catalana per part de Francesc Macià. El resultat de les eleccions del 12 d'’abril de 1931, amb el triomf de les forces republicanes arreu de l'’Estat espanyol, va propiciar un canvi de règim a través de les urnes. La democràcia va permetre que els anhels de transformació de gran part de la població es fessin realitat, convertint la primavera no només en un element climatològic, sinó també en un moment fundacional d’'un nou statu quo que donava protagonisme a la gent enfront dels qui havien estat governant abusivament durant dècades en un sistema polític en què la corrupció i l'’immobilisme s'’havien instal·lat.\nEnguany, la primavera ha arribat novament. Els arbres i les plantes de Lleida reverdegen i floreixen. La llum, l’'aire fresc, els nous brots animen la vida al nostres carrers. Hem d’'obrir finestres i balcons perquè la casa de Lleida, la Paeria, i la seua ciutadania, rebi el final de la grisor hivernal. Amb el canvi d’'estació, la transformació de les coses. Temps de canvi i de transformació: primavera republicana.\nEn les properes eleccions municipals, la gent de Lleida tenim l’'oportunitat de configurar una majoria progressista --que ara no tenim-- per fer possible una ciutat cohesionada, al servei de la justícia social, de l’'equilibri i l'equitat entre els barris i de la reactivació econòmica. La grisor imposada per quatre anys d'activitat dels tres grups polítics de l'Ajuntament actual reclama un canvi radical. L'’hivern de polítiques regressives aplicades per Ros i el PSC, més pròpies de CiU o PP, ha de donar pas a una primavera que, com la meteorològica, reviscoli la ciutat.\nPer això mateix, en l'’actual panorama municipal lleidatà, s'’imposa la necessitat de repensar el mapa actual, de teixir aliances diverses, no només amb organitzacions polítiques sinó també amb col·lectius diversos que, sense haver trobat abans articulació política, sí que tenen molt clar un ideari progressista que cal defensar, i més en un context generalitzat de reculada dels drets socials assolits en els darrers anys. Es tracta de construir una nova Lleida alhora que un nou país i, per tant, també noves realitats polítiques.\nCal configurar un nou i divers espai del progressisme català, que articuli la confluència entre l’'espai socialista i el republicà. En aquesta direcció vam estar treballant en les darreres setmanes, cosa que ha fructificat en l’'acord entre ERC i el moviment socialista Avancem. Un acord a través del qual Avancem i ERC apostem per consolidar una proposta útil per a la ciutadania i convertir-nos en el referent majoritari de l'esquerra catalana, de cara a les municipals del 24 de maig i també de cara al 27-S. Un acord, en definitiva, que plasma la nostra voluntat de constituir una candidatura de caire progressista que permeti l’'articulació de majories de govern que apostin per un nou model de Paeria més proper a la gent i per treballar pels objectius de la superació de la crisi econòmica, de la defensa del benestar i la cohesió social i de la regeneració democràtica, reforçant alhora el procés de construcció del nou Estat que està vivint el nostre país.\nPer això mateix, vam decidir comprometre'’ns a promoure un acord electoral municipal que integrés partits, col·lectius i persones independents representatius tots de la diversa i dinàmica societat civil lleidatana.\nERC i Avancem estem contents i esperançats. Perquè estem convençuts que la força que tenim plegats farà que puguem aconseguir uns bons resultats en aquesta ciutat, uns resultats necessaris per transformar-la, amb processos de participació reals, amb una visió global de ciutat i amb capacitat de canviar les coses de forma innovadora. I per fer de les eleccions municipals del 24-M el trampolí per a la construcció d'una nova hegemonia política de l'’esquerra compromesa amb l'emancipació nacional, social i democràtica del país. Sumem per regenerar políticament, per ajudar als que més pateixen i perquè a partir del 27-S els ciutadans tinguin capacitat de decidir i de construir un nou país. Fem un pas més, que té en la suma l'expressió: la suma és la clau de l'èxit. Per això, hem confluït no només ERC i Avancem, sinó també persones i organitzacions representatives de la societat lleidatana.\nLes eleccions municipals del 12 abril de 1931 van convertir-se en un autèntic plebiscit per a la monarquia d’'Alfons XIII. Les del proper mes de maig han de ser la primera volta d’'un altre plebiscit, el de les eleccions al Parlament. La regeneració democràtica, el canvi de règim serà fruit d'’aquesta primavera republicana, que ens ha de permetre guanyar i canviar primer l'’Ajuntament. Només així podrem tornar a sentir les paraules que Francesc Macià va pronunciar a poques hores d'’haver guanyat les municipals d'’aquella primavera: “"Interpretant els sentiments i els anhels del poble que ens acaba de donar el seu sufragi, proclamo la República Catalana”."


Harz-Suite Braunlage Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDr.-Barner-Str. 9c, Braunlage, Braunlage, Alemanya, 38700 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Harz-Suite\nAl visitar Braunlage, vosté es sentirà com a casa a Harz-Suite, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Harz-Suite, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix habitació familiar per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, despertador, llits extrallargs (> 2 metres), aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses esquí, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Harz-Suite no troba competidors en cap categoria.\nL’allotjament no disposa de recepció. Podeu recollir les claus a: ElbingerÃÂ¶der Str. 14, 38700 Braunlage. Cal que informeu el Harz-Suite de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 50 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.


2. Eines col·laboratives\n2.CONCEPTE D'EINA COL·LABORATIVA\n3. DEBATS VIRTUALS (FORUMS)\n4. XERRADES EN LINIA (XATS)\n4.2 Aprendre mirant\nUn xat és una eina de comunicació en línia que permet als usuaris que hi participen mantenir converses en temps real. Aquestes converses poden ser entre dues persones o bé en grup.\nDonar-se d'alta i accedir al xat\nNormalment, per ingressar en un xat i poder participar-hi i conversar primer cal que ens registrem, per tal de donar-nos d'alta en el servei. El registre, generalment, és gratuït i consisteix a facilitar determinades dades, com per exemple: la nostra adreça de correu electrònic, el nom d'usuari que desitgem, la data de naixement, la contrasenya que utilitzarem, etc. No cal que el nostre nom d'usuari coincideixi amb el nostre nom real; això ens procura un cert anonimat.\nXat de la pàgina retruc.net\nUna vegada registrats, rebrem a la nostra adreça de correu electrònic les indicacions que cal seguir per poder activar el nostre compte i, a partir d'aquest moment, ja podrem participar en el xat.\nEl primer pas per accedir al servei serà adreçar-nos a l'opció de "Xat" i seleccionar-hi la sala de conversa on volem entrar. Cada sala de conversa és un espai de xat independent, i poden haver-hi diverses sales, en funció dels interessos o les afinitats dels usuaris: sales per a grups d'edat, una sala per fer amics, una altra per buscar parella, etc.\nDesprés de triar la sala de conversa on volem entrar, hi accedirem tot seleccionant-la.\nParts d'un xat\nBàsicament, la sala de xat es compon d'una pàgina o espai principal que és on van apareixent els missatges que cada usuari escriu i que trobem al centre de la pantalla; a la part inferior d'aquest espai principal, hi tenim el quadre de text on escriurem els nostres missatges perquè siguin visibles a la pàgina principal; i, a la dreta o l'esquerra de la pantalla, hi acostuma a haver una columna amb la relació de tots els participants que es troben en línia a la sala en aquell mateix moment.\nHi ha dues maneres de conversar al xat: de manera pública amb tot el grup, o bé en privat i individualment amb una altra persona.\nPer escriure un missatge públic que tothom pugui veure a la pàgina principal del xat, només cal que escrivim el nostre missatge al quadre de text i que premem la tecla "Enter". És convenient que ens adrecem a la persona amb qui volem parlar tot escrivint el seu nom d'usuari, ja que, si no, com que hi ha molta gent parlant alhora, les converses es podrien encreuar.\nPer conversar en privat amb algú, primer ens haurem d'adreçar a la llista d'usuaris i seleccionar-hi el nom de l'usuari amb qui volem parlar. En prémer sobre el nom, s'obrirà una finestreta de conversa privada, que només serà visible per a nosaltres i per a la persona seleccionada. Per començar la conversa, hem d'escriure el nostre missatge al quadre de text de la finestreta, i prémer després la tecla "Enter".\nCal tenir en compte que, pel fet que quan escrivim no podem mostrar els nostres sentiments (ironia, tristesa, alegria, etc.) mitjançant l'expressió facial, de vegades pot haver-hi malentesos a l'hora d'interpretar els nostres missatges escrits. Per evitar-ho, es fan servir les emoticones, uns símbols gràfics que representen, mitjançant rostres dibuixats, diferents estats d'ànim o emocions. El xat ofereix la possibilitat d'incloure emoticones i també gaudir d'altres opcions, com per exemple: personalitzar el nostre tipus de lletra (grandària, color, etc.), canviar el fons, enviar un so, etc.\nExemple d'emoticona que expressa alegria\nQuan acabem la nostra sessió i desitgem sortir de la sala, només caldrà que seleccionem la tecla de sortida. Així finalitzarem la nostra sessió de xat.


Apartman Őri Bukfurdo Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nJuharfa sor 11., Bukfurdo, Bukfurdo, Hongria, 9740 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Bukfurdo, Apartman Őri és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartman Őri asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes, servei de llançadora, lloguer de bicicletes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen sauna, camp de golf (a 3 km), piscina exterior, piscina coberta, spa estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Apartman Őri és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Bukfurdo.


El Barça, rei de les lligues d’Europa\nEls de Valverde són els únics invictes de les cinc principals lligues europees (Laliga, Premier League, Bundesliga, Serie A i Ligue 1) i juntament amb el Porto, el Viktoria Pilsen i el Dinamo Zagreb no han perdut cap partit de Lliga\nEl FC Barcelona va com un tro a la Lliga i ja acumula 22 jornades consecutives sense conèixer la derrota. Ningú ha estat capaç de fer caure els blaugranes al campionat domèstic, en què han sumat fins al moment 18 victòries i quatre empats. Uns números que els porten a liderar la classificació amb una contundència incontestable. Líder amb 58 punts el Barça manté una distància de nou punts respecte al segon classificat, l’Atlètic de Madrid, principal perseguidor, mentre que el València i el Reial Madrid, tercer i quart classificat respectivament, queden a 18 i 19 punts dels culers, tot i que els blancs tenen un partit menys.\nAquestes dades mostren el Barça com l’únic equip invicte de les cinc principals lligues europees (Laliga, Premier League, Bundesliga, Serie A i Ligue 1). Tant el Manchester City, com el Bayern, el Nàpols i el PSG han cedit com a mínim una derrota a la Lliga. El conjunt de Pep Guardiola lidera la Premier amb escreix, de la mateixa manera que ho fa el conjunt alemany i el francès, mentre que el Nàpols manté una lluita aferrissada amb la Juventus per la primera plaça amb un punt de diferència entre tots dos equips.\nAra bé, a banda de les cinc principals lligues europees, s’han consultat altres lligues importants d’Europa com ara: Portugal, Croàcia, República Txeca, Polònia, Àustria, Rússia, Ucraïna i Bulgària, entre d’altres, en les quals el Porto, el Viktoria Pilsen i el Dinamo Zagreb són els tres equips que comparteixen el privilegi amb el FC Barcelona de continuar invictes a les seves respectives lligues. El Porto acumula 16 victòries i quatre empats que el porten a liderar la Lliga portuguesa per sobre del Benfica. Cal dir, però, que el conjunt portuguès té un partit ajornat al descans davant l’Estoril, amb qui perdia per 1-0.\nEl Viktoria Pilsen, per la seva banda, equip amb el qual els blaugranes es van trobar a la fase de grups de la Lliga de Campions la temporada 2011/12 amb dues victòries culers (2-0 a casa i 0-4 a domicili), és líder destacat a la seva Lliga amb 15 triomfs i només un empat, mentre que el Dinamo Zagreb ha guanyat 15 partits i n’ha empatat cinc i lidera la classificació.


Teràpia assistida amb gossos a l’escola d’educació especial de la Fundació Estela | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nTeràpia assistida amb gossos a l’escola d’educació especial de la Fundació Estela\nDes de 2006, i amb el suport de l’Ajuntament de Tarragona, el centre fa servir aquesta tècnica com a part del tractament de nens autistes\nPer Vilabella Boixadera. Actualitzat el 13/11/2015\nLa Blanca, en una sessió amb la Llum. Les sessions tenen una durada de 30 minuts i en cadascuna hi participa un màxim de quatre alumnes. / Foto: Cedida\nL’escola Estela és un centre d’educació especial concertat amb el Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya. Està situat a la zona educacional de Tarragona, fora del nucli urbà i en contacte amb la natura. El propòsit principal és donar una resposta educativa a infants i adolescents amb necessitats educatives especials. L’escola atén alumnes d’edats compreses entre els 3 i 21 anys que en la seva escolaritat necessiten una atenció més específica i individualitzada. Els alumnes presenten diversos nivells de competències i necessitats; per tal de desenvolupar al màxim les seves capacitats, l’escola ofereix plans educatius alternatius basats en activitats terapèutiques ajustades a les seves característiques.\nUna de les teràpies utilitzades és la que es fa amb gossos, que es va començar a aplicar a l’escola el setembre de 2006, subvencionada per l’Ajuntament de Tarragona, amb l’objectiu de millorar la relació i la comunicació d’un grup d’alumnes de l’escola amb trastorns de l’espectre autista.\nEls programes de teràpia assistida amb gossos són intervencions terapèutiques utilitzades com a part del tractament rehabilitador mitjançant les quals s’aconsegueix una interacció entre el tècnic en teràpia assistida, el terapeuta, el gos i l’alumne per aconseguir una millora en l’activitat física, social, cognitiva i psicològica de l’alumne en la seva vida diària.\nPer adequar al màxim el contingut de les sessions inicialment es fa un estudi previ dels alumnes per definir els grups amb els quals es treballarà i es plantegen els objectius dirigits a cada alumne en funció de les seves característiques i necessitats. Els professionals que hi intervenen són un equip interdisciplinari format per professores del centre, la figura responsable de la teràpia i un tècnic en teràpia assistida amb gossos del projecte Tan amigos. L’equip marca els objectius, planifica les activitats i guia la interacció entre el gos i els nens.\nEl David en una de les sessions amb la Llum.\nActualment, les sessions es duen a terme els divendres a la tarda amb una durada de 30 minuts a les quals assisteixen un màxim de quatre alumnes. Els perfils d’alumnes que hi participen tenen com a denominador comú problemes en la comunicació, relació i atenció, de manera que el gos esdevé un focus d’atenció i element motivador per poder treballar conceptes i habilitats d’una manera lúdica i divertida.\nEn la realització de les diferents activitats es crea un entorn agradable de treball que afavoreix l’expressió de sentiments i emocions. Els gossos són un factor de motivació molt important pels alumnes i això facilita la seva participació en les diferents propostes i que es vagin produint avanços, encara que siguin lents. Des de l’inici d’aquesta teràpia s’han observat millores en els alumnes que hi han assistit.\nAquesta evolució ens motiva també a plantejar-nos noves activitats, cada cop més complexes, per continuar incidint en els objectius que per nosaltres són prioritaris: millorar la comunicació i la relació del nostre alumnat.


Carbassons a la crema | Cuina tradicional\nCel boirós, temps plujós.\nCarbassons a la cremaReceptes\n3 cebes grogues\nEn una cassola amb oli, a poc foc, feu que les cebes i els carbassons pelats i trinxats vagin perdent l'aigua. Salpebreu, mentrestant feu la beixamel. Quan els cebes i els carbassons s'hagin reduït, barregeu-los amb la beixamel enriquida amb crema de llet. Poseu-ho en una plata que pugui anar al forn, untada amb mantega. Empolseu amb el pa ratllat i poseu-ho a gratinar, amb el forn calent, durant uns quants minuts. A sota de la capa de gratinat, la verdura ha de ser cremosa .


Contrastem: Camina, ruc !\nPublicat per Jaume a 12:13\nAixí és com es poleixen els nostres impostos. Hagués estat molt més eficaç emprar aquests dinres ne millorar el transport públic. Dubto que hi hagi cap Ajuntament a Europa que es publiciti més que aquest. És escandalòs!\n7 de gener de 2010, a les 17:36\nAlbert, ja s'ho trobaran. Que cadascú faci el que vulgui. Jo quan rebo la revista de l'ajuntament la llenço directament a la paperera del vestíbul de la finca. Cada cop n'hi ha més sense obrir.\n7 de gener de 2010, a les 19:39\nNo tenen remei aquesta gent. Sempre troben alguna cosa inútil per fer.\n8 de gener de 2010, a les 20:51\nOstres, quantes bajanades.\nI quan deu haver costat aquesta campanya? I quanta gent ha cobrat comissió per fer-la?\n10 de gener de 2010, a les 23:46


Activitats d'estiu del Centre de la Platja - Sortim BCN\nActivitats d’estiu del Centre de la Platja\nEstiu 2019, el Centre de la Platja\nAquest estiu el Centre de la Platja organitza diverses activitats gratuïtes. Et fem un resum de les que van destinades a públic jove:\nACTIVITATS PER GRUPS: amb reserva prèvia i en dates i horaris a convenir. Informació i reserves: centreplatja@bcn.cat // T. 932 210 348\nItinerApp del litoral De 13 a 17 anys Què hi havia al Centre de la Platja fa temps? I una mica més enllà del Centre? I a prop del Club Esportiu Mediterrani? Farem una ruta per les platges de la Barceloneta amb tauletes gràfiques i un joc interactiu per a descobrir els usos de la franja marítima i els canvis que ha sofert amb el pas del temps\nMostreig plàstic 0! De 13 a 17 anys Coneixes què s’hi troba, a l’aigua dels mars i oceans? No només hi ha organismes vius sinó també residus. Vine a fer un mostreig de plàstic a la platja del Somorrostro i col·labora en el projecte de ciència ciutadana Observadors del Mar.\nMoby Dick al Mediterrani De 13 a 17 anys Quins grans animals marins coneixes? Com son, on viuen i què mengen? A través del cinema descobrirem les característiques més sorprenents d’aquests animals desconeguts\nDijous 8, de 18 a 20 h - Un port més blau: Quin impacte té el trànsit marítim en el canvi climàtic? Quines alternatives hi ha als grans creuers que contaminen com milers de cotxes? Vine a passejar pel Port de Barcelona amb Anèl·lides i descobreix alternatives per navegar tot cuidant el nostre planeta\nON SÓN? Als porxos de la platja del Somorrostro, a peu de platja. Sota el passeig Marítim, davant de l’Hospital del Mar.\nMés info a el CENTRE DE LA PLATJA\nTens un Punt InfoJOVE (PIJ) al costat de casa!\nNits d’estiu a La Caseta del Migdia\n- 61 mb