L’Ajuntament d’Arenys de Mar comprarà, finalment, el convent de les Clarisses | Ràdio Arenys 91.2FM\nL’Ajuntament d’Arenys de Mar comprarà, finalment, el convent de les Clarisses\nImatge des del pati interior de les Clarisses (foto: Xavi Salbanyà)\nAprovades les ordenances i preus …\nL’Associació Ski Arenys prepara una fira dedicada a …\nDesprés de més de 10 anys de negociacions entre els diversos representants polítics un cop les monges van deixar l’edifici, el convent passarà a ser municipal gràcies a l’acord arribat ahir al ple entre el govern i Junts per Arenys per tirar endavant la compra.\nL’Alcaldessa i regidoria d’Urbanisme, Annabel Moreno, va recordar que l’adquisició de l’edifici tenia un cost d’1’3 milions d’euros lliure d’impostos i que es faria efectiu en tres terminis. En el moment de la signatura, es faria un pagament d’1milió euros gràcies a un crèdit signat amb la Diputació de Barcelona i els 300.000 restants un cop passat el primer any. A més, la condició per part del govern ha estat que la propietat pagui els diners en concepte d'habitatge que es deuen des de fa més de 10 anys als antics masovers de les Clarisses.\nJxA ha estat el partit que finalment ha facilitat la compra de les Clarisses\nEl portaveu de JXA, Estanis Fors, va afirmar que sempre han apostat per la compra i, de fet, va recordar ahir tots els moviments fets des que les monges van marxar d’Arenys de Mar. Segons va explicar des de l’inici de les negociacions amb el govern sempre han posat 4 condicions que passaven per tenir un document oficial amb el preu actual de l’edifici, que es pagués amb romanent o crèdit, que es fes la consulta i que Tuctant Invest no estigués com intermediari en aquesta operació. De les condicions proposades, el govern va anunciar que no podia acceptar l’última referent a l’intermediari per un tema ‘legal’. En aquest sentit, Estanis Fors reconeix que han preguntat a diversos advocats si era possible una escletxa legal però no s’ha trobat i, per tant, donen suport aquesta compra tot assegurant que no els agrada acabar afavorint els ‘especuladors’ i l’intermediari que va portar els tribunals a l’Ajuntament.\nRespecte a la consulta, Estanis Fors va avançar que s’ha acordat que es faci abans del mes de març, una proposta que ha rebut el suport de tots els regidors del consistori. Val a dir que Fors va criticar que des del govern s’hagi dit que Junts per Arenys ha anat variant amb les condicions respecte al vot favorable quan des del mes de juliol no s’havien tornat a reunir amb el govern fins aquesta última setmana.\nLa resta de partits a l’oposició van votar en contra per diversos motius\nEn el cas de la CUP van justificar el seu vot perquè no els convenç aquesta operació urbanística. El regidor, Gerard Termes, va explicar que el seu partit apostava per una revisió ‘global’ dels equipaments arenyencs. Va argumentar que abans de comprar les Clarisses, haurien preferit invertir en la millora de l’eficiència energètica dels equipaments que estan en ús. Així mateix, recorden que estan d’acord en què la Biblioteca necessita un nou espai però consideren que el preu de les Clarisses és ‘excessivament car’ i, alhora, hi ha molts edificis infrautilitzats. Termes va tornar a posar sobre la taula la necessitat de tenir pla d’equipaments per la vila.\nEn el cas del PP, la regidora Belen Quintero va assegurar que, fins al dimecres, no s’havia reunit mai amb el govern per parlar d’aquesta operació urbanística. Tot i així, va valorar positivament la reunió mantinguda el dia abans amb el regidor Ramon Vinyes en què li va presentar un primer document que ha de servir com a ‘full de ruta’ per l’elaboració d’un nou pla d’equipaments.\nFinalment, l’Alcaldessa va agrair el suport rebut per part de Junts per Arenys tot i les discrepàncies dels últims mesos. En el cas de la regidora popular, Annabel Moreno va assegurar que en tots aquests mesos li ha ‘anat molt al darrere’ per donar-li detalls de la compra. I, en el cas de la CUP, li va traslladar la coincidència amb el seu partit per tirar endavant un pla d’equipaments. Precisament, va anunciar que la intenció del govern és vendre aquelles parcel·les que té l’Ajuntament i que no s’estan utilitzant.\nLa compra de les Clarisses va tirar endavant amb els vots a favor del govern i tres regidors de Junts per Arenys ( Estanis Fors, Joan Miquel Llodrà i Vivianna Pérez ), i els vots en contra de la CUP, PP i la resta de regidors de JxA ( Susanna Mir, Soraya Real i Xavier Masgrau ).\nEstà previst que en els pròxims dies es signi davant de notari la compra i es programi una jornada de portes obertes al convent.


El Senyor dels Anells, el joc de rol - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAquest article tracta del joc de Decipher. Pel joc de I.C.E., vegeu El Senyor dels Anells, el joc de rol de la Terra Mitjana\nEl Senyor dels Anells, el joc de rol (The Lord of the Rings Roleplaying Game segóns el seu títol original en anglès) és el segon joc de rol oficialment situat en la Terra Mitjana, el món de fantasia creat per John R.R. Tolkien. Va ser dissenyat per Steve S. Long (entre d'altres) i fou publicat per primer cop als Estats Units el 2000 per l'Editorial Decipher Inc. El joc al que succeeix es titulava El Senyor dels Anells, el joc de rol de la Terra Mitjana, abans editat per Iron Crown Enterprises (I.C.E.) però avui dia completament descatalogat dés de 1999 per la fallida econòmica de I.C.E.\nNo està traduït en català (com era el cas de El Senyor dels Anells, el joc de rol de la Terra Mitjana) però l'editorial madrilenya La Factoría de Ideas el publica en castellà des de 2002.\nEl sistema de joc de The Lord of the Rings Roleplaying Game es basa en la següent equació: 2D6+nivell d'habilitat vs dificultat o Número Objectiu. Posa èmfasi en la interpretació, les característiques personals de cada personatge i en la crònica, o narració, que el màster pot dur a terme. D'aquesta manera, s'obtenen personatges que no són només un munt de números sense sentit, i qui els interpreta pot treballar amb ells com ho desitgi. Es pot destacar que el sistema CODAST (així es denomina el sistema de Decipher) té incorporat certs elements o regles d'altres jocs, com Ars Magica (els nivells de ferides) o La llegenda dels cinc anells (regles per a batalles massives). N'hi ha prou amb pensar en el seu basament, semblant al sistema D20 de la tercera edició de Dungeons & Dragons.\nActualment ha obtingut nombrosos suplements, seguint el fil argumental de les pel·lícules. D'aquesta manera, han aparegut nous llibres on es detalla com reproduir fidelment els fets esdevinguts en La Germandat de l'Anell, Les Dues Torres o El Retorn del Rei. També s'han publicat diversos suplements on s'expandeix el bestiari i la màgia de la Terra Mitjana de forma significativa.\n↑ El Señor de los Anillos en el catàleg en línia de La Factoría de Ideas (en castellà)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=El_Senyor_dels_Anells,_el_joc_de_rol&oldid=18778079»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 ago 2017 a les 18:41.


Aliment humit Mr. Stuzzy gos terrina gall d'indi 150gr - Animal Sapiens\nComposició: carns i subproductes animals 53% (gall dindi 16%), llegums (pèsols 6%, pastanagues 6%), subproductes d'origen vegetal, substàncies minerals.\nInstruccions per a l'ús adequat: La quantitat és variable i depèn de l'edat, el pes i l'activitat de l'animal. servir a temperatura ambient. Conservar la part no consumida a la nevera i utilitzar-la en un termini de 24-48 hores.\nAliment humit Royal Canin wet vhn dog early renal sobre 100gr\nAliment humit Mr. Stuzzy gos terrina gall d'indi 150gr En estoc - 56 disponibles En estoc - 5 disponibles En estoc - 29 disponibles


Joan Maria Pou presentarà el nou espai 'Cases d’algú' a TV3\nL’espai, que de moment no té data d’estrena, tindrà com a centre neuràlgic una caravana que, en cada capítol, s’instal·larà en un punt diferent de Catalunya\nJoan Maria Pou presentarà el nou espai ‘Cases d’algú’ a TV3 CCMA\nJoan Maria Pou ha fitxat per TV3. El periodista es posarà al capdavant de Cases d’algú, un nou programa de la televisió pública -inspirat en un format d’origen belga- en què coneixerà turistes que visitin Catalunya i després conviurà durant uns dies a casa seva, al seu país d’origen.\nL’espai, que de moment no té data d’estrena, tindrà com a centre neuràlgic una caravana que, en cada capítol, s’instal·larà en un punt diferent de Catalunya. Allà hi entraran turistes d’arreu del món i Pou “intentarà superar barreres idiomàtiques i culturals” per conèixer-los millor i descobrir les seves històries, diu TV3. Al final de la conversa, Pou demanarà als seus interlocutors si el convidarien a casa seva, i això donarà pas a la segona part del programa, en què efectivament el presentador viatjarà fins al país corresponent i s’instal·larà durant uns dies a casa de les persones que hagi conegut dins la caravana. D’aquesta manera, explica la cadena, “els espectadors descobriran, a través de la particular mirada de Joan Maria Pou i dels seus amfitrions, aspectes desconeguts dels països visitats i, al mateix temps, realitats molt diverses emmarcades en paisatges de tot el món”.\nSegons TV3, rodar Cases d’algú ha suposat “tot un repte a nivell de producció”, ja que ha calgut entrevistar més de 300 turistes i viatjar a una quinzena de països. L’espai, una producció de TV3 amb DLO Producciones i Alça Manela, suposarà el debut de Pou com a presentador a la televisió pública, una feina que compaginarà amb les narracions dels partits del Futbol Club Barcelona a RAC1. El periodista va abandonar el programa No ho sé, també de l’emissora privada, al final de la temporada passada perquè volia emprendre “nous projectes professionals”.


La tertúlia d' Els Matins De TV3 té en plantilla una cinquantena d'opinants. Aquest divendres 134.000 espectadors van seguir el programa.\nBarcelona."Em resisteixo molt a ser un tertulià. En això respecto molt el que deia Manuel Azaña: «Si cada espanyol parlés del que sap i només del que sap, es faria un gran silenci nacional que podríem aprofitar per estudiar»". Són paraules de l'expresident espanyol Felipe González. Les va dir aquest novembre durant una entrevista.


Causes de la diarrea i el restrenyiment - Mútua Penedès\n27 abril, 2022 /0 Comments/in Salut /by Equip Mèdic\nEls problemes estomacals són una de les afectacions més habituals en l’estat de salut de les persones. Poden aparèixer per múltiples causes i normalment es resolen sense necessitat de medicació, amb repòs i dietes específiques. De fet, no solen agreujar-se si es segueixen unes pautes i l’alimentació és equilibrada. Existeix un ampli ventall de problemàtiques estomacals, les més usuals són la diarrea i l’estrenyiment. Des del servei de Digestologia del Centre Mèdic Mútua Penedès, t’expliquem algunes de les seves causes.\nLes causes de la diarrea\nLa diarrea (deposicions toves, líquides i/o més freqüents) és un problema comú. Pot presentar-se sola o estar associada a altres símptomes com nàusees, vòmits, dolor abdominal o pèrdua de pes.\nAfortunadament, segons el doctor Salomon Jabiles Eskenazi del Centre Mèdic Mútua Penedès, la diarrea es resol ràpidament i sol durar uns pocs dies com a màxim. No obstant això, quan passa a durar setmanes, sol indicar que existeix una altra qüestió, com la síndrome del còlon irritable o un trastorn més greu, com una infecció persistent, celiaquia o la malaltia intestinal inflamatòria.\nÉs important visitar a l’especialista perquè faci un diagnòstic i un tractament precís.\nLes causes del restrenyiment\nEl restrenyiment és una condició que consisteix en la falta de moviment regular dels intestins, la qual cosa produeix una defecació infreqüent o amb esforç, generalment de femta escassa i dura.\nLa freqüència defecatòria normal varia entre persones, des d’un parell de vegades al dia fins a tres vegades a la setmana. Pot considerar-se un trastorn segons alteri o no la qualitat de vida. Les causes són múltiples, algunes de les més freqüents són:\nSíndrome de l’intestí irritable.\nCàncer de còlon.\nTrastorns de la motilitat.\nEl servei d’Aparell Digestiu de Mútua Penedès en xifres\nLa consulta externa de Digestologia ha dut a terme 1.269 visites l’any 2021. Al marge del doctor Salomon Jabiles Eskenazi, també passa consulta en aquesta especialitat el Dr. Blas Calahorra Medrano. Agenda la teva cita aquí.\nTags: diarrea, diarrea i restrenyiment, dolor estomacal, molèsties estomacals, restrenyiment\nhttps://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2022/04/Diarrea-i-restrenyiment.jpg 350 750 Equip Mèdic https://www.mutuapenedes.com/wp-content/uploads/2016/06/logo_blanc-1.png Equip Mèdic2022-04-27 08:00:452022-04-28 09:27:45Causes de la diarrea i el restrenyiment\nApendicitis: Quins són els símptomes per a anar a urgències? Consells per a mantenir una bona salut ocular a través de l’alimentació


Cambrils ja disposa de tres punts de recàrrega de vehicles elèctrics - Revista Cambrils\nCambrils ja disposa de tres punts de recàrrega de vehicles elèctrics\nPer Patrícia Muñoz\nPublicat el Dimecres, 12 d'agost de 2015 12:20h\nCamí Mendoza va carregar un vehicle elèctric en una de les estacions del carrer Robert Gerhard a la presentació d'ahir\nEls punts de recàrrega de vehicles elèctrics van entrar en funcionament ahir a Cambrils. Hi ha dues estacions de càrrega al carrer Robert Gerhard -per a cotxes, motocicletes i bicicletes elèctrics- i una a la Plaça de la Vila -aquest darrer només per a bicicletes elèctriques-. De moment, el servei, que inclou la plaça d'aparcament mentre s'està carregant el vehicle, serà gratuït, amb l'objectiu d'incentivar i promoure aquesta alternativa de mobilitat sostenible. No obstant, Jorge Ríos, el gerent d'Etecnic, l'empresa que s'ha encarregat de la instal.lació d'aquests punts de càrrega, ha afirmat en la presentació d'aquests punts de recàrrega que, amb el temps, aquest servei tindrà un cost per als usuaris.\nEl modus operandi d'aquest servei és ben senzill. Els usuaris que tenen un vehicle elèctric s'han de registrar a l'OAC de l'Ajuntament, a les oficines d'APARCAM, al Patronat de Turisme o a la Policia Local i obtenen, de manera gratuïta, una targeta, amb la qual podran activar el servei de recàrrega del seu vehicle elèctric en els punts assenyalats. Aquestes targetes ja s'han enviat als usuaris cambrilencs amb vehicles elèctrics, tot i que no és necessari estar empadronat a Cambrils per obtenir-la.\nCada estació disposa de dos endolls de presa domèstica i un d'europea. Això permet que en cada estació puguin carregar-se dos vehicles alhora. No obstant, en l'estació del carrer Robert Gerhard, només hi ha dues places d'aparcament de cotxe habilitades per a aquest servei. Els endolls de les estacions, a més, estan reforçats amb un mecanisme antivandàlic, que bloqueja la porta on hi ha endollat el cable de manera que no pugui obrir-se. L'usuari, doncs, pot marxar i deixar el cotxe carregant-se.\nUna aposta cap a un Cambrils sostenible\nL'alcaldessa de Cambrils, Camí Mendoza, ha afirmat que "la nostra ciutat aposta pel vehicle elèctric i els nous punts de càrrega permetran ser una de les ciutats parada per aquells que vulguin fer les seves vacances en vehicle elèctric". De totes maneres, a Cambrils només hi ha 3 vehicles elèctrics censats. La xifra augmenta a uns 25, aproximadament, si es tenen en compte els vehicles híbrids. Aquesta iniciativa és un primer pas cap a una ciutat més sostenible. "Tot i que ara mateix són pocs els usuaris d'aquest tipus de vehicles, facilitar la càrrega és un primer pas per potenciar una mobilitat més sostenible", tal i com ha explicat Mendoza.\nD'altra banda, un dels usuaris cambrilencs que disposa d'un vehicle elèctric, va fer acte de presència quan es feia la inauguració d'aquests connectors i va manifestar que aquest punt de càrrega "té una potència massa fluixa per al seu cotxe, ja que hauria d'estar 24 hores perquè el cotxe es carregués del tot". La solució al problema rau en "utilitzar un adaptador que li permeti connectar el seu vehicle a l'endoll de presa europea" -de més potència-, tal i com li va respondre Jorge Ríos. "D'aquesta manera, amb només quatre hores, el teu vehicle estaria carregat del tot", li va contestar Ríos.\nA la demarcació de Tarragona només Reus i Cambrils disposen d'aquest servei. De moment, Cambrils és l'únic municipi turístic de costa del Camp de Tarragona que disposa d'aquests punts de recàrrega de vehicles elèctrics.\nDetall de les dues estacions de recàrrega de vehicles elèctrics del carrer Robert Gerhard\n12.00 h / Espectacle\nEspectacle "Chef nature"\nConcert amb el Duo Ribera-Sàbat\nXerrada "Assumir el destí i la culpabilitat" a càrrec de l'escriptora Carme Riera i la psicòloga Pilar Arlándiz


Així seran els nous trens del Metro de Londres - TRENPASSIÓ\nAixí seran els nous trens del Metro de Londres\nEls nous trens es preveu que entrin en servei l'any 2022 a la Picadilly Line. Foto: Railway Gazette / Transport for London\nTransport for London ha presentat els nous trens per al Metro de Londres. Un disseny que és modern, atractiu i futurista, però sense perdre l'essència tradicional del "Tube" londinenc.\nTransport for London ha presentat el disseny dels nous trens per al Metro de Londres, i que avui s'ha donat a conèixer, un disseny modern, atractiu, futurista, però alhora sense perdre l'essència que tant ha caracteritzat el "Tube" londinenc.\nAmb aquests nous trens es vol modernitzar el material rodant a les línies Picadilly, Bakerloo, Central i Waterloo & City, Transport for London ha preseleccionat pel concurs per la fabricació d'aquests nous trens, a Alstom, Bombardier, Hitachi i Siemens. També ha estat preseleccionada l'empresa basca CAF.\nTfL ha encarregat a la consultoria PriestmanGoode per desenvolupar i dissenyar aquests nous trens. El confundador de PriestmanGoode, Paul Priestman, ha dit en paraules a Railway Gazette, que ha "treballat amb una estreta col·laboració amb enginyers molt experimentats del metro de Londres en els darrers 2 anys i mig, així com sobre la base de la seva àmplia experiència en el ferrocarril". El disseny s'ha fet amb el propòsit d'augmentar la capacitat de passatgers disponible i proporcionar un ambient més fresc.\nEs preveu que aquests nous trens entrin en servei l'any 2022 a la línia Picadilly.


Tots els homes del PresidentGeneralitats\n- 19/06/2015 - 16:11 h\nJa fa un temps vaig escriure un article titulat «Tigres i lleons» en que, recordant la cançó de Torrebruno, feia referència a que l’eix sobiranista faria que moltes entitats s’haguessin de decantar a favor de ser «tigres» o «lleons». És a dir, si estan a favor de la independència o per continuar a Espanya. Ara, li ha tocat el torn a Unió Democràtica de Catalunya com fa uns mesos li va tocar també al PSC.\nEn el cas del partit democristià, i tal com s’ha presentat el full de ruta, el plantejament ha estat erroni. El que cal preguntar-se no és si són o no independentistes, sinó si estan d’acord a que els catalans decidim en un referèndum si volem seguir o no dins l’Estat espanyol. Aquest mateix plantejament, entre independència sí o no, és el que ha allunyat també a ICV del «procés». No és el mateix comprometre’s amb la independència que amb la democràcia i el dret a votar. És evident que al voltant de la idea de votar, del dret a decidir en un referèndum d’autodeterminació, es poden sumar moltes més sensibilitats i molts més partits i organitzacions que no pas al voltant d’un dels possibles resultats d’aquest referèndum, com és la independència. Tot i així, ha quedat acreditat que a dins d’UDC la majoria de la militància aposta per la independència (tots els que van votar no a la seva consulta interna i molts, amb matisos, dels que van votar sí). Ara, en un procés intern, hauran de decidir què faran els no independentistes d’aquest partit.\nEl que aglutina, el que suma, el que uneix a la majoria dels ciutadans d’aquest país, és el dret a votar. I, un cop posats d’acord en la necessitat de votar, exercir aquest dret fixant una data en el calendari i debatre (ara sí) sobre si votar sí o votar no. A aquestes alçades, i a tres mesos del 27S, hauríem d’estar parlant dels pros i dels contres d’una i altra opció. Afrontarem el 27S com a un mandat que haurem de donar als partits polítics per a que actuïn en un sentit o altre. En cas de guanyar les llistes que aposten per la independència, el primer que hauran de fer és convocar un referèndum d’autodeterminació en el termini més breu possible i, aquest cop, sense fer cas de les intromissions de l’aparell del l’estat espanyol. Serà en la celebració d’aquest referèndum on trobarem el punt de confluència entre els partidaris del sí i del no. I, en cas de sortir el sí, obtindríem les definitives credencials internacionals dels nou Estat, i si sortís que no, ja ens dirà el Duran què haurem de fer.


Científics identifiquen una nova diana terapèutica per a la malaltia del fetge gras | Associació de trasplantats Hepàtics de Catalunya\nNotícies Científics identifiquen una nova diana terapèutica per a la malaltia del fetge gras\nL’estudi preclínic destaca una nova teràpia pel tractament de la malaltia de fetge gras, la qual afecta fins a un 25% de la població mundial.\nLa inhibició de la senyalització d’interleucina 11 (IL11) tracta diversos aspectes de l’esteatohepatitis no alcohòlica (NASH, en les seves sigles en anglès), com la inflamació hepàtica i la fibrosi.\nEnleofen continuarà l’estudi dels tractaments terapèutics amb anticossos per a IL11, primers en la seva classe, en un assaig clínic de fase I.\nEnleofen Bio (“Enleofen”) ha anunciat la publicació de dades prometedores obtingudes en l’estudi preclínic d’una teràpia nova per a una forma severa de la malaltia de fetge gras. Les dades es van publicar a Gastroenterology, la revista científica líder de les malalties hepàtiques i del sistema digestiu.\nLa teràpia en investigació preclínica és un tractament inhibidor d’interleucina 11 (IL11) amb anticossos que tracta diversos aspectes de l’esteatohepatitis no alcohòlica (NASH), com la inflamació hepàtica i la fibrosi. L’estudi va ser dirigit pels cofundadors d’Enleofen, el professor Stuart Cook i el professor adjunt Sebastian Schäfer, i va comptar amb la participació d’un equip internacional de científics de l’Escola de Medicina Duke-NUS (“Duke-NUS”) i el Centre Nacional del Cor de Singapur (NHCS, en les seves sigles en anglès).\n“Les dades d’aquest estudi preclínic suggereixen que l’estratègia d’inhibició de senyal d’IL11 d’Enleofen podria ser eficaç per tractar aquest tipus freqüent, però actualment incurable, de malaltia hepàtica, fins i tot en etapa avançada”, va dir el Dr. Stuart Cook.\nEls investigadors van descobrir que la IL11 estava elevada en els fetges de pacients amb NASH. En nous estudis s’ha mostrat de forma concloent que les cèl·lules hepàtiques comencen a produir IL11 en quant el fetge s’omple de greix. Després la IL11 desencadena els danys als hepatòcits i promou la inflamació i la fibrosi. A diversos models preclínics de NASH se’ls hi administren anticossos que neutralitzen la senyalització d’IL11 bloquejant eficaçment el cercle viciós de la malaltia, el qual va comportar marcats efectes terapèutics. La inhibició de la cicatrització del fetge és quelcom molt difícil d’aconseguir i és un dels aspectes destacats de la nova teràpia.\nL’estudi va mostrar també que a mesura que el fetge es recupera el perfil metabòlic general també millora, segons indiquen els nivells més baixos de colesterol i glucosa en sang durant el tractament. Això destaca la importància fonamental del fetge per a la malaltia metabòlica i suggereix que les teràpies d’Enleofen poden aportar un enfoc holístic pel tractament de diversos aspectes de la salut precària en persones diabètiques i obeses amb malaltia hepàtica.\n“La IL11 ha estat ignorada com a diana terapèutica, però hem trobat que té una importància crucial en aquesta malaltia hepàtica”, va afegir el Dr. Sebastian Schäfer. “Esperem validar aquesta estratègia en un assaig clínic de fase I”.\nLa malaltia de fetge gras afecta a una de cada quatre persones a tot el món i és més freqüent en persones diabètiques i obeses. Aquesta pot progressar fins a convertir-se en NASH, que es caracteritza per inflamació del fetge, fibrosi i major risc d’insuficiència hepàtica. La NASH causa fatiga, dolor abdominal, picor a la pell i nàusees, i en última instància pot provocar cirrosi hepàtica o càncer. Actualment no es disposa de tractaments aprovats per a la NASH.\nReferència: Widjaja et al. (2019) Inhibiting Interleukin 11 Signaling Reduces Hepatocyte Death and Liver Fibrosis, Inflammation, and Steatosis in Mouse Models of Non-Alcoholic Steatohepatitis. Gastroenterology. DOI: 10.1053/j.gastro.2019.05.002


Manolo Càmara i 40 anys de CCOO\n20 agost 2019 04:18\nLila Thomàs | 22 maig 2018\nEl divendres 18 de maig la central sindical Comissions Obreres va celebrar un acte de reconeixement a qui fou el primer Secretari General a les Illes Balears, en Manolo Càmara Fernàndez. Un acte que tancava tot l’any de celebració del 40 aniversari del meu sindicat aquí, un acte on també es va reconèixer la fidelitat i el bon fer de persones que fa 30 anys que són afiliades.\nEn Manolo rebé un regal, a més un vídeo amb imatges de la seva vida, des de petit, al seu poble de Castella, jovenet per Madrid, també París amb el seu fill Dani, i múltiples de la seva vida laboral, de vagues, manifestacions, i reunions, les interminables reunions sindicals.\nN’Armand Pomar, periodista de Ràdio Nacional li féu una curta entrevista allà davant el públic que abarrotava el teatre sindical del carrer de Francesc de Borja Moll. El públic com us podeu imaginar ple de treballadors i treballadores de totes les edats, des dels companys d’en Manolo a les Executives i a les lluites, amics i amigues de tertúlies setmanals, fins a joves que descobriren qui era el metal·lúrgic que vingué a Palma, des de Madrid, en els obscurs anys del franquisme, a lluitar en la clandestinitat per formar les comissions obreres als llocs de treball.\nTambé persones que ocupen llocs institucionals com el Conseller de Treball Iago Negueruela, la Consellera d’Afers socials i cooperació Fina Santiago, el Vicepresident del Consell Jesús Jurado, i els companys d’altres centrals sindicals com UGT i STEI.i, a més d’altres com el Secretari del CES, el Director gerent de l’Entitat pública de telecomunicacions i innovació entre d’altres.\nUn acte emotiu, amb paraules de sindicalistes actius com el responsable estatal d’organització, Fernando Lezcano i del Secretari actual Josep Lluís Garcia, que ens esperonejà a continuar lluitant, a defensar els drets dels treballadors i treballadores, en temps de regressió democràtica, que posa en perill la llibertat d’expressió, les llibertats, que cal insistir en la lluita perquè la democràcia entri a les empreses i es recuperi la negociació col·lectiva, tan malmesa per les successives reformes laborals.\nEn Manolo Càmara es mereix aquest reconeixement com es va insistir durant l’acte, per la seva trajectòria de persona que es compromet en la lluita per transformar la societat, que s’hi deixa la pell, això és, s’hi dedica en cos i ànima, amb responsabilitat, a la vegada que amb il·lusió i convenciment, i amb vehemència, una altra característica de la seva personalitat. En Manolo és fidel a la seva ideologia comunista, amb orgull de treballador que ha après dels seus mestres com en Marcelino Camacho, i tants altres.\nEn Manolo va ser el primer secretari general de CCOO de les Illes Balears, el meu sindicat. N’he conegut tres més, la tercera na Katiana, la primera dona en el món masculinitzat del sindicalisme. Dels quatre he après molt, han demostrat que el sindicalisme és una peça fonamental de la democràcia, han sabut respondre a les agressions als drets de les persones en el món de l’empresa, de les administracions, sigui quina sigui la branca de la producció. S’han esforçat per fer créixer la nostra central sindical, i han estat al capdavant i devora d’aquells treballadors i treballadores que havien de mostrar la força de les seves reivindicacions amb dies de vaga, amb risc de la repressió dels seus caps.\nEn Manolo ha estat a la vegada un mestre, ha ensenyat d’una manera activa allò que volia transmetre, amb el seu exemple el primer a l’hora de formar piquets de vaga a les matinades, el primer en la defensa dels drets dels treballadors en les meses de negociació, amb el convenciment i la coherència que et dóna el compromís en la lluita per transformar aquesta societat injusta, desigual, que promou l’individualisme en enfront del treball col·lectiu.\nUn d’aquells que lluiten tota la vida, els imprescindibles, com deia el poeta.


La demostració de coure calçots a la plaça de l'Oli de Valls durant la Gran Festa de la Calçotada el gener del 2020 | ACN\nLa Festa de la Calçotada de Valls enguany finalment no se celebrarà per l’impacte de la covid-19. Tot i que inicialment s’havia anunciat que es mantindria en un format a porta tancada i a través d’internet, amb accions com el concurs de menjar calçots o de fer salses, l’organització ha anunciat aquest dijous que se suspenen totes les activitats. Els impulsors han considerat que amb les restriccions de mobilitat que hi ha actualment no és viable dur-les a terme, ja que molts dels participants són de diferents municipis. Des de la Cambra de Comerç de Valls i l’Ajuntament de Valls han fet una crida a consumir calçots durant els propers mesos “amb seguretat”, ja sigui en petits grups, en restaurants o per emportar.\nEl secretari de la Cambra, Rafel Castells, ha indicat a l’ACN que enguany faran la promoció del calçot a través d’internet, mitjançant vídeos que es penjaran a Youtube. “Si la festa no es pot fer amb una certa alegria i ganes, deixem-ho”, ha valorat. Alhora, ha reconegut que alguns sectors propers a l’organització han expressat “dubtes” sobre la conveniència de mantenir un format més reduït com el que s’havia explicat inicialment. “Des de la Cambra vam intentar-ho fer a l’exterior, en una zona concreta i sense públic. Hi ha mercats on hi ha més moviment de gent del que hi hauria hagut”, ha sostingut. La Festa de la Calçotada s’havia de fer aquest proper 31 de gener.\nAmb tot, ha afirmat que la darrera collita ha estat “d’excel·lent qualitat” i que, per tant, “convé fer calçotades” per donar sortida a tota la producció. L’aposta és que els comensals les facin en masies en grups reduïts o bé en restaurants en grups de quatre persones o per emportar. Tot i això, el confinament municipal impossibilita l’arribada de clients. Castells ha confiat en que les restriccions s’aixequin a finals de febrer i que fins a l’abril hi pugui haver una certa normalitat.\nCalçotada Festa de la Calçotada Valls


Edicions Poncianes presenta la seva nova col·lecció Bèsties | Zelig\nEdicions Poncianes presenta la seva nova col·lecció Bèsties\nEdicions Poncianes, segell editorial de l’Associació Joan Ponç, presenta, el proper dimecres 26 de febrer, la seva nova col·lecció Bèsties. La presentació tindrà lloc a les 20:30h a L’Horiginal (carrer Ferlandina, 29).\nEls assistents podran gaudir dels sis pòsters de què consta la col·lecció. Aquesta és una de les singularitats del projecte: no es tracta de literatura impresa en llibres sinó de pòsters de gran format. Cadascun conté la imatge d’un autor universal juntament amb fragments de la seva obra traduïts al català.\nJordi Carulla-Ruiz, director d’Edicions Poncianes, inicia aquest projecte amb la intenció d’apropar als lectors catalans grans autors que s’han entregat a la literatura al llarg de la història a través de traduccions de qualitat realitzades per autors actius en el panorama poètic català.\nLa presentació constarà de la lectura de poemes de Mallarmé per part de Marc Rovira i de Pasolini per part de Francesc Gelonch, traductor juntament amb Lucia Pietrelli d’un vintena de poemes «marginals» de l’italià. Blanca Llum Vidal i Arnau Pons donaran veu un fragment d’El dolor de Marguerite Duras, Gabriel Ventura recitarà el seu Samuel Beckett, Guillem Serrahima ho farà amb La Zona d’Apollinaire i, finalment, Jaume C. Pons Alorda presentarà la seva traducció de Whitman.


Farrés Brothers & Cia. compleix 18 anys de trajectòria essent una companyia consolidada i de referència - Escena Familiar\nFarrés Brothers & Cia. compleix 18 anys de trajectòria essent una companyia consolidada i de referència\nAlfred Casas, titellaire i escenògraf, professor de l’Institut del Teatre, és el primer responsable de l’aliança artística de Jordi Palet, dramaturg i director, amb Jordi i Pep Farrés, titellaires i actors, que tindria com a resultat la fundació, fa 18 anys, de la companyia Farrés Brothers & Cia. S’han especialitzat en el teatre familiar i ja són una companyia consolidada i de referència en aquest àmbit al nostre país, però també han fet incursions en el teatre d’adults amb peces com Equilibristes (2014) i La visita de la vella dama (2017). Operació A.V.I., La maleta de l’Agustí, l’espectacle inclusiu El silenci d’Hamelin o Tripula, amb el qual va començar la seva projecció internacional, són alguns dels seus espectacle més celebrats. Tenen pendent d’estrena Orbital. Fa poc, al seu perfil d’Instagram, han començat a penjar imatges de la seva trajectòria durant aquests 18 anys. Hauríem volgut fer-la petar amb els membres de la companyia, per tal que ens expliquessin com ho han viscut tot plegat. La maleïda pandèmia no ens ho ha permès, però els hem demanat que ens responguin a unes quantes qüestions i el resultat són aquestes 11 càpsules representades per aquestes 11 imatges, 10 dels seus espectacles i 1 imatge dels tres membres de la companyia. Si voleu veure les càpsules en una llista de reproducció, ho teniu en aquest enllaç. Per molts anys!


Resum d'activitats de l'any 2010\nActivitats de l'any 2010\n1 de gener: Es presenta el segell número 15 de la nostra col·lecció dedicada als gegants d’a rreu del món. En aquest cas hi apareix la figura anomenada “La Chapetona”, de Barva de Heredia (Costa Rica).\n13 de gener: La senyora Carmen Cervera, Baronessa Thyssen Bornemisza, enceta la llista de personalitats que recolzen la tasca del Cercle, dins de l’anomenat “Grup de Suport”.\n15 de gener: Publiquem el número 25 de la revista CIAG.doc.\n23 de gener: Endeguem la ronda d’entrevistes amb representants de diferents partits polítics presents al Parlament de Catalunya per tal de donar-els-hi a conèixer el “ Manifest” que hem elaborat i titulat “ Reflexions adreçades a la societat pel reconeixement de la cultura popular i tradicional com a element de la nostra identitat nacional”.\n24 de gener: La senyora Marina Rosell, cantant i compositora, ingressa en el “Grup de suport” a la nostra Entitat.\n27 i 28 de gener: Ens visita el nostre Delegat a Uruguai, senyor Benjamín Liberoff, que també és l’Assessor del Ministre de Turisme i Esports d’a quell país. L’objectiu de la visita, entre d’altres assumptes, és planificar una possible propera presència del Cercle amb el seu material expositiu i de colles geganteres al Carnaval de Montevideo en un futur. Per aquest motiu, durant la seva estada a Catalunya, i acompanyat per membres de la Junta Directiva del Cercle i del Consolat del seu país, s’entrevista amb membres de diferents departaments de la Generalitat de Catalunya.\n1 de febrer: Surt el segell número 16 que reprodueix la gegantona coneguda amb el nom de “ Xochilt”, de León (Nicaragua).\n7 de febrer: La senyora Núria Feliu, cantant i actriu, ens fa arribar la seva adhesió al “Grup de suport”.\n1 de marc: Es publica el segell número 17, dedicat els gegants “Guillermo” i “Susana”, pertanyents a la Peña “El Carrasquizo”, de Monzón (Huesca).\n10 de març: S’incorpora al “Grup de suport” del Cercle la senyora Carme Ruscalleda i Serra, cuinera reconeguda amb cinc estrelles Michelin.\n20 de març: El cantant i compositor Gerard Quintana ens informa de la seva acceptació a pertànyer al “Grup de suport” al Cercle.\n1 d’abril: Distribuïm el segell número 18 en el que hi apareix el gegantó anomenat “ Mossèn Alcover”, de l’ Agrupació Gegantera de les Illes Balears.\n3 d’abril: El senyor Pep Bou, actor de teatre i min, fa pública la seva adhesió al nostre “Grup de Suport”.\n8 d’abril: Es celebra a Barcelona, per primera vegada, una reunió en la que hi participen els Presidents de les Entitats del Món dels Gegants més representatives, a dia d'avui, al nostre país. A ella hi assistiren el senyor Albert Moya, de l’ Agrupació de Colles de Geganters de Catalunya, el senyor Francesc Xavier Ortíz, de la Coordinadora de Colles de Geganters i Grups de Grallers de les Comarques Meridionals de Catalunya, el senyor Antoni Lucena, de la Coordinadora de Geganters de Barcelona, i el senyor Jaume López, del Cercle Internacional d´Amics dels Gegants.\n15 d’abril: Surt el número 26 de la revista CIAG.doc.\n17 abril: El Cercle participa amb les seves figures en les activitats desenvolupades entorn del “III Encuentro de Gigantes y Cabezudos” de Caravaca de la Cruz (Murcia).\n20 d’abril: El Marc Gené, pilot de fórmula 1, ens manifesta la seva acceptació a formar part del “ Grup de suport” del Cercle.\n23 d’abril: El Cercle, junt amb les altres tres Entitats Geganteres Catalanes, participa amb els seus gegants en el programa del Josep Cuní “ Els Matins” de TV3, dins les activitats de la Diada de Sant Jordi\n29 d’abril: La senyora Pilarín Bayés, dibuixant i ninotaire, s’incorpora a la llista de personalitats que recolzen la nostra tasca des de dins del “Grup de suport”.\n1 de maig: Amb el número 19 difonem el segell dedicat als “gegants bojos” del Carnaval de Solsona.\n23 de maig: Participació amb els nostres gegants i capgrossos en el “1er. Encuentro de Gigantes y Cabezudos” celebrat a la localitat de Sena (Huesca).\n1 de juny: Presentem el segell número 20 amb la geganta “la Rosa del Paral.lel”, de la Colla de Geganters i Grallers del Poble Sec de Barcelona.\nDel 18 al 21 de juny: Viatge a la localitat de Chester (Anglaterra) per participar amb els gegants a les activitats fetes a l’e ntorn del “Midsummer Festival” i endegar converses amb les autoritats locals de cara a col·laboracions futures.\n1 de juliol: Dediquem el segell número 21 als gegants “Doña Sancha” i “Pedro II, el católico”, de la localitat de Sena (Huesca).\n14 d’agost: Entrevista a Barcelona amb la Presidenta del Casal de Catalunya a Rosario (Argentina), per planificar la possibilitat d’activitats futures.\n5 de setembre: Participació amb les nostres figures a la “XXV Trobada de Gegants” de Les Borges Blanques.\n6 de setembre: Participació institucional, a Tarragona, en els actes d’estrena del gegantó de la Coordinadora de Colles Geganteres i Grups de Grallers de les Comarques Meridionals de Catalunya.\n26 de setembre: A Barcelona, organització i participació en els actes de cloenda de l’any geganter.\n1 d’octubre: Es tanca el segon any de la col·lecció amb el segell número 24, destinat als gegants de Chester (Anglaterra).\n15 d’octubre:Inauguració de la nostra exposició a la localitat d’ Ontinyent (Alacant), que ha estat oberta fins el 30 del mateix mes.\n22 d’octubre: A la ciutat de Philadelphia, (Estat de Pennsylvanya - Estats Units) te lloc l’acte commemoratiu dels 10 anys del Cercle, organitzat per Cindi Olsman, la nostra Delegada a aquell país, en les instal·lacions del “The Philladelphia’s Magic Gardens”.\n31 d’octubre: Participació amb les nostres figures en el “5è Aplec de Gegants i cabets” a la localitat d’ Ontinyent (País Valencià), una festa que es celebra cada quatre anys.\n27 i 28 de novembre: Ens visita una representació del gegants i la ciutat de Chester (Anglaterra) per tal de continuar avançant en els projectes comuns, concretant-se un pla d'actuació pel trienni 2011-2013.\n22 de desembre: Té lloc a Olinda (Brasil) la primera reunió entre el nostre Delegat a aquell país, senyor Hilàrio Nóbrega da Cunha,representants de l’Ajuntament d’Olinda, i altres persones relacionades amb el món geganter a Brasil. L’objectiu d’aquest contactes, que estan continuant, és la presentació de propostes que facin possible, entre altres, la presència de gegants en activitats relacionades amb els Mundials de Futbol de l’any 2014 que es faran en aquell país, així com en els Jocs Olímpics de Rio de Janeiro de l’any 2016.\nCloenda: Amb ells arribem a la xifra de 100 països amb gegants. Al llarg d’aquest 12 mesos la tasca de recerca ens ha permès incorporar vuit nous països a la llista gegantera, i son: Bermuda, Burundi, Dinamarca, Madagascar, Mongòlia, Singapur, Sudàfrica i Síria.


Anna Roig i l'Ombre de ton chien - Teatre Auditori de Granollers\nPortada > Programació > Temporades > Temporada 2014-2015 > Anna Roig i l'Ombre de ton chien\nEn les noves cançons tot és més suggerit que explicat, i L’ombre de ton chien explora nous territoris sonors per reflectir musicalment aquesta nova perspectiva amb la creació d’ambients de caire més contemplatiu.\nLa pròpia companyia ens dona motius per no perdre's el concert: Perquè es tracta d'un projecte únic i original; Perquè ens adrecem a tots els públics; Perquè els nostres espectacles van més enllà de la música; Pels valors que transmetem; Per les degustacions de vi de DO Penedès al finalitzar les actuacions i perquè aquest estiu fem 10 anys! Per tot això, t'esperem!\nDurant l'espectacle s'oferirà un vi, amb la col·laboració de\nVeu, Anna Roig\nTeclats, Carles Sanz\nGuitarra, Magí Batalla\nContrabaix i baix elèctric, Carles Munts\nBateria i percussió, Ricard Parera\nDirecció escènica, Pako Merino i Diego Lorca\nDisseny de llums, Ignasi Solé\nVestuari, Zoug Barcelona (Dolors Munné)\nMúsica i text, Anna Roig\nArranjaments: L’ombre de ton chien


Detenen un home denunciat 15 vegades per trencar el confinament a Cunit\nVa ser sorprès en un parc mentre estava estirat prenent el sol\nImatge d'arxiu d'un control de la Policia Local de Cunit AJUNTAMENT DE CUNIT\nDijous, 16 abril 2020 12:48\nEls Mossos d'Esquadra van detenir ahir dimecres a Cunit un home per haver trencat sistemàticament el confinament. L'arrestat, de 30 anys i veí del mateix municipi, està acusat d'un delicte de desobediència greu. Al voltant de les 11 h, una patrulla el va identificar mentre prenia el sol en un banc d'un parc, després que un veí avisés de la seva presència.\nLa policia va comprovar que l'home ja havia estat denunciat en quinze ocasions anteriors per no respectar el confinament de l'estat d'alarma. Tot i els advertiments, l'home va desafiar i faltar el respecte als agents. L'individu va quedar arrestat i és a l'espera de passar a disposició judicial.\nDesprés de diverses gestions, els Mossos d'Esquadra també van comprovar que el mateix home havia protagonitzat un incident amb agents de seguretat privada de l'estació de Segur de Calafell poques hores abans.


abril 12, 2014 – Barnafotopress\nDía: 12 de abril de 2014\nUn Joc de taula que té ¡Gol!. Creat per dos seguidors de la Juventus\nText – Redacció-Prensa Devir. Procedeix d’Itàlia, on són tant de fútbol com aquí. Els seus autors: Marco Maggi i Francesco Nepitello i l’acaba d’editar Devir, la multinacional present a sis països i que marca la pauta en els jocs de taula en portuguès, espanyol i català. Marco i Francesco son dos persones importants en els jocs de taula…\nPilar Urbano: «No más secretos»\nTexto y Fotos – Albert Roca-Archivo. Tras el gran éxito de “El precio del Trono”, Pilar Urbano hace en “La gran desmemoria”-Editorial Planeta- un profundo ejercicio de investigación para acabar con medias verdades y mitos que han desfigurado importantes sucesos de nuestra historia reciente, como la dimisión del presidente Adolfo Suárez, la Operación Armada y…


"El quadern gris" de Josep Pla arriba a la xarxa\nEra un 8 de març, però de fa noranta anys. Aquell dia del 1918 l'escriptor Josep Pla complia 21 anys, però també aquell dia va ser quan va començar a escriure l'obra que anys després l'acabaria convertint en el narrador contemporani més important en llengua catalana: "El quadern gris". Coincidint amb aquesta efemèride, el dietari de Pla comença la seva aventura a internet, i ho fa al ritme d'escriptura que va seguir l'escriptor empordanès. És a dir, que les anotacions s'aniran incorporant per dies fins al 15 de novembre, l'última data del dietari. Els usuaris també poden subscriure-s'hi per correu electrònic i rebre'n un fragment cada dia.\n08/03/2008 - 07.21 Actualitzat 09/03/2008 - 16.21\nEl 8 de març de fa noranta anys, un jove Josep Pla començava a escriure en un quadern anotacions sobre el seu aprenentatge com a periodista i com a escriptor. Amb els anys, i juntament amb altres escrits, es va convertir en "El quadern gris", que l'autor no va publicar fins al 1966. Es tracta d'un dietari on Pla repassa el seu naixement a Palafrugell, retrata els seus pares i descriu en clau personal el trànsit del món rural al de la industrialització, a partir de la seva experiència directa. Considerada una obra cabdal de la literatura catalana, i la més important de l'escriptor, és també un document sobre la vida intel·lectual de la Barcelona de principis del segle XX.\nAra "El quadern gris" és present a la xarxa d'internet a partir d'un blog on es poden consultar les anotacions de Pla d'acord amb el dia en què les va escriure, el 1918, i fins al novembre del 1919, quan el va acabar. Coincidint amb els 111 anys del naixement de l'escriptor, la versió en blog del quadern reprodueix no tan sols els textos originals sinó també fotografies i altra documentació complementària.\nEl blog és una iniciativa de l'associació Xarxa de Mots, en col·laboració amb la Fundació Josep Pla, i inclou un butlletí electrònic, de subscripció gratuïta, amb l'enllaç amb la pàgina del dia d'"El quadern gris".\nEl dietari de Pla, ara també a internet\nJosep Pla, present a internet


Un tel als ulls: 01/01/09 - 01/02/09\nAvui he mirat el Telenotícies de TV3. Confesso, amb un cert rubor, que pràcticament mai miro les notícies. Tenen la malaurada virtut de emetre's sempre a l'hora dels àpats i no hi ha dia que acabi amb l'estómac regirat. Quan no són morts de bombardejos, són trasplantaments d'òrgans o declaracions de qualsevol dels nostres polítics, a quina més escatològica i, com diria Mr. Hercule Poirot: "mon dieu, mon estomac". Sé que no podem donar l'esquena a la realitat, però hi ha moments en què la realitat s'entesta en veure'ns el clatell.\nBé, avui sembla que feien un partit de tennis, no em pregunteu on, entre un serbi i un bosnià. Ha guanyat el serbi, em sembla, i he vist les imatges d'ambdós esportistes abraçant-se esportivament a la finalització del matx. Curiosament, al carrer, els seguidors d'aquests dos perfectes exemples de fair play, s'esbatussaven amb entusiasme llençant-se cadires i altres objectes més o menys contundents, resultat: una dona ferida i uns quants macats i plens de blaus.\nHe pensat en com funcionem els humans, res canvia certament. Des de temps immemorials som manipulats de la mateixa manera, fins i tot serem feliços morint de gana si veiem "l'enemic" vençut. Però, qui és l'enemic? per què és l'enemic? qui ho diu que és l'enemic? quina falta ens fa un enemic? a qui li fa falta que tinguem un enemic? I he recordat aquest passatge del llibre de Chomsky, El miedo a la democracia, que us ofereixo.\n"Para hacer un buen papel, una amenaza ha de ser grave o al menos ha de poder ser descrita como tal. La defensa contra la amenaza debe engendrar el adecuado espíritu marcial entre la población, la cual debe dar a sus gobernantes vía libre para aplicar políticas fundadas en otros motivos y debe tolerar la erosión de las libertades civiles, un beneficio secundario de particular importancia para los reaccionarios partidarios del Estado que se disfrazan de conservadores. Por otro lado, dado que el objetivo es desviar la atención del poder y de sus operaciones -de las oficinas federales, salas de juntas empresariales y similares-, una amenaza para nuestros días debería ser lejana: "el otro" debería ser muy distinto de "nosotros" o, por lo menos, lo que se nos ha enseñado a aspirar a ser. Asimismo, los objetivos establecidos deberían ser lo suficientemente débiles como para atacarlos sin coste; también ayuda que el color no sea el correcto. En pocas palabras, la amenaza debería situarse en el Tercer Mundo o los barrios pobres de nuestro propio país. La guerra contra la amenaza debería estar siempre destianada a ganarse, como precedente para futuras operaciones. Un requisito fundamental para todo este esfuerzo es que los medios de comunicación lancen una campaña de propaganda correctamente estructurada, lo cual nunca es un problema." (CHOMSKY, Noam. El miedo a la democracia, pàg 134)\nSóc catalana i independentista i són moltes les vegades que he de veure entre els meus suposats "correligionaris" actituds xenòfobes, racistes o, senzillament, estúpides i això passa arreu del nostre món. La majoria dels éssers de la nostra civilització (de les altres no en puc dir res perquè les desconec) viuen de tòpics i pensen en titulars. Ens sobren lleis i ens falta educació, ens falta el més essencial per a un ciutadà: criteri. Tanmateix és normal que això sigui així, només cal fer una ullada als curriculums escolars, parlar amb alguns professionals de la cosa, escoltar uns quants polítics dels d'upa i penses: "amb tot aquest sidral, a veure qui és el guapo que surt ben format de tot plegat!". N'hi hauria més, però es fa avorrit, la veritat ...\nPublicat per Clidice a 21:39 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nSempre hi ha un text que ens acompanya, ara i adés, als que estem malalts de llegir i al que hi recorrem de tant en tant, o sovint, ves a saber!, quan sentim que ens falta alguna cosa. De poemes no en tinc pas massa que m'acompanyin, reconec que sóc força talossa per a això de la poesia, però aquests dos se m'han quedat ben endins, no només pel text, sinó també el primer pel temps en què fou escrit.\nVaig venir a aquest univers ignorant el perquè,\ncom la gota d'aigua que continua el seu camí pel riu.\nMe n'aniré d'aquí com passa el vent\ndamunt el desert ardent. Per què he vingut,\nper què me n'he d'anar?\nOmar Khayyam (Iran, 1048-1131)\nDues muntanyes hi ha / on tot és clar i lluminós,\nla muntanya dels animals/ i la muntanya dels déus.\nEntremig, però, s'estén / la crepuscular vall dels homes.\nSi mai un d'ells / mira cap a dalt,\nl'aferra, pressentint, / una insaciable nostàlgia,\na ell, que sap / que no sap,\nd'aquells que no saben / que no saben\ni d'aquells / que saben que saben\nZwei Berge gibt es / auf denen es hell ist und klar,\nden Berg der Tiere / und den Berg der Götter.\nDazwischen aber liegt / das dämmerige Tal der Menschen.\nWenn einer einmal / nach oben sieht,\nerfasst ihn ahnend / eine ustillbare Sehnsucht,\nIhn, der weiss, / dass er nicht weiss\nnach ihnen, die nicht wissen, / dass sie nicht wissen\nund nach ihnen, / die wissen das sie wissen\nRainer Maria Rilke (Àustria, 1875-1926)\nPublicat per Clidice a 8:46 3 comentaris Enllaços a aquest missatge\nEstic mirant per la finestra i per la plaça de pedra, on hi ha l’església del meu poble, veig que passa en Joan de cal frare, el pintor, l’artista, com l’anomenem per aquí. Passa amb el cap cot, amb la roba baldera, vella i gastada, neta, això si, perquè la seva mare en té cura. Si fos per ell ja hauria mort de fred i misèria envoltat dels seus quadres negres. Perquè en Joan de cal frare només pinta quadres negres, terribles per la seva negror, una negror que li surt de l’ànima o del cap, ves a saber, sobretot quan no es pren la medicació. Quan se la pren ho saps, perquè te’l trobes al banc del carrer Major, assegut al sol, fumant sense parar, i t’assenyala amb els dits grocs com urpes i et saluda: “Mossa! Que cada dia estàs més guapa! Ja li pots dir al teu home que vigili!”, i riu de la seva facècia tronada i passada de moda, com si en comptes de tenir cinquanta anys en tingués cent cinquanta.\nEn Joan de cal frare ha creuat per la plaça cap cot, prim com un Quixot, fumant com sempre, amb la roba baldera i neta i espardenyes d’avi perquè sempre té fred als peus. Deu anar cap a l’ambulatori a cercar més medicació, quan no pinta i no està al banc del carrer Major el pots trobar a cal metge, a la recerca d’aquelles píndoles que el treuen del seu món de malson. “Esquizofrènia” em va xiuxiuejar en veu baixa la Conxita del Perot, un dia que em va aturar pel carrer per a explicar-me per milionèsima vegada com l’havien operat dels galindons i en Joan passà i em saludà, com sempre: “Mossa! Ja li ho has dit a l’home que et vigili?” i se n’anà rient, satisfet d’ell mateix. “No hi patiu dona, que ja es medica, son pare i sa mare ja n’estan al cas.”, “Si, però i quan faltin? Què serà d’ell? I si acaba fent alguna bestiesa?”, “Tranquil·la, imagino que l’assistenta social ja farà el que calgui, ui! Que tard! A veure si em tancaran a plaça! Ja ens veurem Conxita, cuidi’s.” I aprofito i me’n vaig corrent amb el cistell a la mà, perquè en realitat no m’interessen els galindons de la senyora Conxita ni la seva maledicència, ni el què passarà amb en Joan esquizofrènic quan faltin els seus pares, però formen part del meu paisatge i el món es ple de Conxites i Joans inevitables, reals.\nFa fred, i l’aire recorre tots els racons de la plaça, amb ferotgia, per això no hi ha ningú assegut als bancs. En aquesta hora el sol no hi toca i cap avi s’atreveix a caure per aquí per a reposar una estona i fer el xafarder. Només es veu la gent que passa, apressada, per coses de feina i ara la senyora Mercedes, que ha anat al supermercat a comprar amb la bata de boatiné, que sembla mentida que encara, al segle XXI, hi hagi dones que vagin amb la bata de boatiné a comprar, però és clar, la bata escalfa molt i en realitat en fa molt, de fred. Des de la meva finestra veig les pedres de la paret de l’església, el pedrís per a seure, els arbres nus, un fanal ... i entretant jo aquí, escrivint ...\nPublicat per Clidice a 11:14 3 comentaris Enllaços a aquest missatge\nTanco les portes del meu castell bastit de closques d'ou per a protegir-me l'ego, fràgil i tremolós, talment un nadís de pardal que només piula reclamant que l'estimin i no el qüestionin ...\nPublicat per Clidice a 8:26 2 comentaris Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Clidice a 18:49 0 comentaris Enllaços a aquest missatge


Ordenança de l'Administració electrònica\nLa signatura electrònica i el certificat digital\nQuè és l'Administració electrònica?\nL’Administració electrònica és el model d’Administració pública que fa servir les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) per desenvolupar la seva activitat, especialment en tres fronts: en les relacions amb els ciutadans, en la seva activitat interna i en les relacions amb altres administracions.\nLa Llei 11/2007, de 23 de juny, d'accés electrònic dels ciutadans als serveis públics, també coneguda com la Llei d'Administració electrònica o la LAECSP, crea el marc normatiu general necessari per al desenvolupament de l’Administració electrònica.\nL’Administració electrònica s’inspira en els principis següents:\nMulticanalitat: promoure els serveis que s’ofereixen mitjançant tots els canals disponibles per a la ciutadania.\nPublicitat i transparència administrativa: fer més eficient la informació sobre les actuacions administratives.\nAccessibilitat: garantir que la ciutadania pugui accedir als serveis i a la informació per mitjans telemàtics.\nCooperació entre administracions públiques: permetre la interoperabilitat i prestar els serveis de forma conjunta a la ciutadania. Reconèixer mútuament els documents electrònics i els sistemes d’identificació i autentificació.\nSeguretat: requerir que els serveis electrònics tinguin com a mínim el mateix nivell que els que no es presten per aquests mitjans. La seguretat ha de permetre incrementar les transaccions electròniques amb sectors especialment sensibles (professionals, empreses).\nProporcionalitat: requerir només les garanties i les mesures de seguretat adequades al tràmit. No es demanarà més informació a la ciutadania de l’estrictament necessària.\nResponsabilitat i qualitat: respecte al que ofereixen les administracions públiques a través dels mitjans telemàtics. Això pot comportar un replantejament de les polítiques de comunicació i d’informació municipals.\nNeutralitat tecnològica: avançar en l’ús d’estàndards oberts o estàndards d’ús generalitzat per als ciutadans, i evitar la dependència d’eines de relació amb el ciutadà del programari amb cost de llicència.\nEls beneficis de l’Administració electrònica\nL’Administració electrònica aporta beneficis importants, tant per a la ciutadania com per a la mateixa Administració.\nAccessibilitat als serveis públics les 24 hores, els set dies de la setmana.\nSimplicitat i agilitat en les tramitacions amb l’Administració.\nEliminació de la necessitat de desplaçar-se físicament a l’Administració.\nPer a les administracions:\nMillora del servei i, per tant, de la imatge de l’Administració.\nMillora de l’eficiència interna de l’organisme.\nIntegració dels diferents canals de prestació dels serveis.\nFoment de l’ús generalitzat de les noves tecnologies.\nProblemes de signatura amb el navegador Google Chrome\nEl navegador Google Chrome ha deixat de donar suport a l’execució de la màquina virtual de Java i aquest canvi afecta a la signatura electrònica de sol·licituds i tràmits. Estem treballant per trobar alternatives i, fins que no es solucioni, caldrà utilitzar els altres navegadors indicats en els Requisits ...\nTrasllat dels Serveis Centrals de BASE-Gestió d'Ingressos\nUs informem que, a partir del dia 23 de febrer, els Serveis Centrals de BASE-Gestió d'Ingressos es traslladen al carrer de Pere Martell, 2 de Tarragona. Més informació\nTrasllat de l'Oficina de Tarragona\nUs informem que, a partir del dia 16 de febrer, l’Oficina de Tarragona es trasllada al carrer d'Higini Anglès, 5 baixos de Tarragona. Més informació


Llibres d’artista a Arts Libris 2017 | Bonart\nLlibres d’artista a Arts Libris 2017\nanna carreras i auberts\nArts Libris, la Fira Internacional de l’Edició Contemporània és un espai de trobada d’editors i un fòrum centrat en publicacions d’art, fotografia, disseny i l’heterogeni ventall de printed matter creat per artistes dels segles XX i XXI. Tindrà lloc del 21 al 23 d’abril a l’Arts Santa Mònica. Té l’objectiu d’oferir als artistes i als editors un entorn on donar a conèixer les seves edicions i posar-les en contacte amb els col·leccionistes i el públic en general per obrir espais de reflexió sobre la cultura contemporània, vetllar perquè les publicacions dels editors i els artistes siguin presents al circuit internacional, ampliar el mercat de l’edició i, en definitiva, reconnectar les arts i l’edició amb la societat. La presència de 95 expositors nacionals i internacionals es reforça amb la programació expositiva, que pivota sobre les dues exposicions comissariades per Moritz Küng i l’exposició comissariada per Juan Bufill. Paral·lelament a l’oferta expositiva es desplega un extens programa d’activitats en les quals destaquem la celebració de la tercera edició del Simposi Internacional sobre l’Edició del Llibre d’Artista, que enguany està centrat en la reedició, el col·leccionisme i les interseccions amb l’univers del còmic. Està dividit en tres taules rodones en què els principals especialistes debaten sobre el futur de l’edició.\nFun Fan Fest, projecte convidat\nEl projecte convidat d’aquesta vuitena edició de la Fira Arts Libris serà Fun Fan Fest, un festival i una plataforma de treball que se centren en creatius, col·lectius i organitzacions locals i internacionals que treballen la intersecció entre l’autoedició gràfica i la sonora. Com a festival, ja suma dues edicions: la primera, l’any 2015, realitzada com a projecte pilot a l’Espai Jove Boca Nord, i la segona, el 2016, a la fàbrica de creació Fabra i Coats. S’obre al públic sota el format de fira/mostra, acompanyat per un conjunt d’activitats, com ara exposicions, instal·lacions, espai d’escolta sonora, xerrades i concerts, sempre vinculats a la relació entre gràfica i so de l’edició independent. La presència del Fun Fan Fest com a projecte convidat a l’Arts Libris conflueix en una trobada de projectes que treballen amb l’autoedició i els diversos resultats editorials independents, especialitzada en la feina específica que el Fun Fan Fest porta a terme en els darrers anys: consolidar-se com a plataforma d’investigació i observatori de projectes que es relacionen entre si a partir de la relació entre dos mons, el sonor i el gràfic.\nLa trobada ja suma set edicions que, anualment, porten a terme una programació expositiva destacable especialitzada en llibres d’artista. Aquesta vuitena mostra tindrà lloc a l’Arts Santa Mònica de Barcelona coincidint amb la festivitat de Sant Jordi. A Madrid, per la seva banda, Arts Libris s’inscriu dins la Feria Internacional de Arte Contemporáneo 2017, Arco, el passat mes de febrer. Paral·lelament es desplega un extens programa d’activitats, entre les quals cal remarcar el Simposi Internacional sobre l’Edició del Llibre d’Artista, l’Speakers Corner –un espai dinàmic amb una programació continuada de presentacions de projectes i de diàlegs entre els artistes i els seus editors– i alguns tallers destinats a l’aprenentatge dels procediments de creació i edició d’un llibre d’artista. A més, cada any es produeix un exemplar de la Sèrie AL, un projecte editorial compromès amb la realització de llibres d’artista, amb un tiratge limitat que té la col·laboració del prestigiós editor Walther König i la implicació de la Fundació Banc Sabadell, que també atorga el premi Arts Libris.\nEnguany, la convidada és l’artista Mireia Sallarès (Barcelona, 1973), artista llicenciada en belles arts per la Universitat de Barcelona amb estudis de cinema a la New School University i a la Film & Video Arts de Nova York. Els seus treballs estan relacionats amb la sociologia i l’antropologia cultural. Analitzen històries reals de persones i col·lectius d’arreu del món (França, els Estats Units, Mèxic, Veneçuela), amb una predilecció per les dones. Una altra condició per al seu treball és l’estrangeria. Analitza el món com a estrangera, fent servir entrevistes, intervencions en l’espai públic o altres tipus de suport per reflexionar sobre conceptes com ara la veritat, la violència, el plaer, la memòria o l’estatus, des de l’estratègia del documental i el compromís polític.\nLa vocació d’internacionalització progressiva de la fira es veu reforçada gràcies a l’increment de la presència d’expositors d’arreu del món i al coneixement i l’experiència d’un qualificat equip de comissaris i professionals format per Antonio Zúñiga, un dels editors més coneguts en l’àmbit dels llibres d’artista en l’àmbit nacional i director d’Ediciones Originales; Glòria Picazo, crítica d’art i comissària independent, especialista en llibres d’artista; Mela Dávila i Moritz Küng, comissaris especialistes en llibres d’artista; Horacio Fernández, comissari especialista en fotollibre, i Pedro Torres, comissari i gestor cultural. Una festa fundada i dirigida per l’editora i galerista Rocío Santa Cruz. Aneu-hi!\nA les imatges, a sota, inauguració de l’edició del 2017 a l’Arts Santa Mònica.\nEtiquetes: Arts Libris 2017 · Arts Santa Mònica


Alcoi acull el naixement de l'Associació Flamenca ‘La Debla’\n• Ha sigut amb l'amarinament de la balladora internacional Rosario Montoya, ‘La Farruca’ • “El flamenc cal posar-ho en valor i hem de seguir reivindicant-ho com a senyal d'identitat i com a Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat que és”.\nTags: Alcoi, Associació Flamenca ‘La Debla’, Música\nEs constitueix a Alcoi una nova entitat cultural flamenca. Ha sigut amb l’amarinament de la balladora internacional Rosario Montoya, ‘La Farruca’. Es tracta de l’Associació Flamenca ‘La Debla’, nom que fa referència a un dels pals més antics i profunds del flamenc.\nUn projecte “que tant hem treballat i desitjat, però sobretot, un projecte que tant es mereix el flamenc”, comentava Sara Mejías, vicepresidenta de l’associació. “El flamenc cal posar-ho en valor i hem de seguir reivindicant-ho com a senyal d’identitat i com a Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat que és”.\nRosana Juárez, membre de la junta directiva de l’associació, comentava que “l’entitat naix amb la intenció d’ajuntar a tots els flamencs de la zona per a sentir i viure-ho, però abans de res, de fomentar i reivindicar el flamenc pur”.\nMiguel Porta, mànager de Rosario Montoya, va voler destacar en la seua intervenció que “Farruca va apostar per Alcoi des del primer moment, perquè sabem i hem vist que ací la gent fa, sent i balla flamenc de debò”.\nRosario Montoya, ‘La Farruca’, va voler agrair a ‘La Debla’ i a la societat: “gràcies a vosaltres estem progressant al flamenc. És un orgull i un vertader plaure veure com lluiteu pel flamenc, i tot un honor ser padrina d’aquesta Associació“.\nPer a finalitzar, Begoña Moral, presidenta de ‘La Debla’, va recalcar que “és un somni poder emprendre aquest vol de la mà de La Farruca. Barallarem pel flamenc pur i perquè la gent entenga i senta què és el vertader flamenc”.


CONFERÈNCIA MAGDALENA ALBERO ANDRÉS - AULA D'EXTENSIÓ UNIVERSITÀRIA DE GENT GRAN. VILANOVA I LA GELTRÚ\nCONFERÈNCIA MAGDALENA ALBERO ANDRÉS\nLa biblioteca d’Alexandria.\nMagdalena Albero va fer una documentada, interessant i amena exposició en la conferència “La Biblioteca d’Alexandria: La grandesa de la civilització clàssica i la tragèdia de la seva destrucció”.\nTot va començar amb les conquestes d’Alexandre el Magne. Cada cop que conqueria un territori fundava una ciutat Alexandrina,\nEn el cas egipci la fundà Ptolomeu ja que Alexandre ja havia mort.\nVa ser una ciutat que revolucionà el conceptes urbanístics en aquells moments de la història, la va dotar d’un estructura rectangular i tenia com referent el famós Far d’Alexandria que assenyalava el port de la ciutat, ciutat que va ser referent econòmic i cultural de la mediterrània durant molts temps.\nPtolomeu I crea la biblioteca amb la doble voluntat de reunir coneixements i també de crear-ne de nous.\nEl primer bibliotecari d’Alexandria va ser Demetrio de Falero que va començar a recopilar els papirs que arribaven amb el vaixells que recalaven al port d’Alexandria, en valorava la qualitat i els copiaven o bé directament els compraven. Van tenir i traduir entre altres la Torà i Ptolomeu fill i va aportar el conjunt de les tragèdies gregues i dels principals autors. El poeta Cal·límac també en va ser bibliotecari i va ser qui va començar a organitzar els papirs a través de estructurar-los per gènere, per autor i per la procedència dels mateixos papirs. Això va comportar que al voltant de la mateixa biblioteca es va generar també un pòsit de cultura.\nAl voltant de la Biblioteca i amb funció de generar coneixement es va fundar el Museu, l’acadèmia, un temple de muses que atorgaven coneixements. En aquest “museu” s’hi van concentrar un nombre important de savis d’aquells moments i es van anar succeint al llarg del funcionament del “museu”. Des d’Eratóstenes que fa els primers treballs sobre geografia del món, fins Euclides que va treballar la geometria i va donar noms a molts elements geomètrics. I des de Galè amb els seus treballs de medicina fins a Arquímedes i els seus enunciats sobre física.\nTanta acumulació de cultura i al llarg de molts anys va ser objecte de destruccions per causes politiques i ideològiques, és a dir entre les guerres que es van produir i les arribades del romans i les disputes intestines i també per algunes prevencions de caràcter religiós com va ser el cas del representat de l’església cristiana Teòfil davant la influència de la cultura vinguda de Grècia. També la llegenda parla de la destrucció de bona part dels documents per part del musulmans que destruïen tot allò que no lligava amb l’Islam. Aquesta tesis és desmentida perquè precisament en espais de l’Islam es dóna la convivència de cultures com va ser al Córdoba d’Averroes o a Bizanci on compartien debats filosòfics i entesa cultural. També cal recórrer als desastres naturals, bàsicament terratrèmols van acabar amb part del fons de la biblioteca i de la seva pròpia estructura.\nLa professora Magdalena Albero va glosar la importància de l’antiga Biblioteca i va explicar a grans trets la nova Biblioteca d’Alexandria que va ser patrocinada per la UNESCO i que ha començat ja a funcionar. Lamentablement també va fer una llista de grans biblioteques que han desaparegut per la mà de l’home, des de la Trípoli a mans del creuats fins a la de Sarajevo, a la guerra dels Balcans de fa pocs anys passant per la de Berlin a mans del Nazis o la de la Madrassa desapareguda per l’acció del Cardenal Cisneros. La barbàrie no té ni fronteres ni èpoques.\nVa acabar amb l’evocació de quatre escriptors que van fer d’Alexandria referent en la seva obra literària. Kostantin Cavafis amb el seu poema Itaca, Lawrence Durrell amb el seu Quartet d’Alexandria, Edward Morgan Forster per la seva Guia d’ Alexandria i Terenci Moix, No digas que fué un sueño.\nInformació rigorosa, èmfasi en les explicacions i molts coneixements, tot plegat ens portà a una sessió de Magdalena Albero sobre la Biblioteca d’Alexandria d’autèntic luxe.\n12 febrer, 2017 Conferències, Notícies


Arxius de Pel·lícules - On Anem Avui?\nAmbientada en un món en què els robots han esdevingut els millors amics de la canalla, “Ron dona error” explica la història d’en Barney, un nen d’11 anys que descobreix que el seu amic robot no funciona perquè s’ha fet malbé durant el seu transport…\n20 d'octubre de 2021\t in Cinema, Pel·lícules\nDos bons amics, el Tootson i el Ludiwood, viuen amb el seu teixó en un túnel de tren. Allà, la seva vida és molt divertida: canten, mengen melmelada i es fan bromes amistoses. Però, un dia, un sever conductor de tren els visita per anunciar-los que han d’abandonar la seva llar…\nTràiler de Dos col·legues i la gran bèstia\n13 d'octubre de 2021\t in Cinema, Pel·lícules\nLa Bella i en Henry són els millors amics del món! Junts han decidit muntar un espectacle de circ a la seva ciutat. Però un dia arriba en Johnny, un nen nou, amb les seves joguines cares i una bici espectacular i…\n30 de setembre de 2021\t in Cinema, Pel·lícules\nBon dia, món! Una pel·lícula molt màgica feta de paper i amb stop-motion.\n“Bon dia, món!” és un passeig per la natura molt ben documentat que ens apropa a una fauna i una flora de paper, que alhora és molt realista. La natura ens acompanya i amb ella coneixem els éssers vius que hi habiten mentre ens ensenya a respectar tot allò que ens envolta. Amb aquesta observació de l’entorn tan agradable també aprenem sobre nosaltres i l’aventura de créixer.\nEn un entorn natural d’aigua i de boscos, deu animalons de diferents espècies neixen, creixen, s’observen i s’empaiten.\nPack Màgic distribueix la pel·lícula en una única versió doblada al català i alhora amb subtítols, també en català. Aquesta producció francesa creada en stop-motion està recomanada per a tots els públics a partir de 5 anys.\nTràiler de Bon dia, món!\n22 de setembre de 2021\t in Cinema, Pel·lícules\nEls olchis fan… pudor! Un dia, aterren a l’abocador de Pestilàndia. S’hi senten com a casa, però no tot serà fàcil: hauran de salvar la ciutat!\nEls Olchis busquen un lloc on viure, però no se senten benvinguts enlloc. Fan pudor i la majoria dels humans no els estimen. Quan el drac de la família aterra a l’abocador de Pestilandia, els Olchis se senten com a casa i decideixen convertir-lo en la seva nova llar. Però no tot serà tan fàcil com ells esperen i hauran de demostrar als ciutadans de Pestilandia que junts poden salvar la ciutat.\nTràiler Els Olchis\n1 de setembre de 2021\t in Cinema, Pel·lícules\nUn per a tots i tots per a un!\nNova Pel·lícula de D’Artacan i els tres gosqueters.\nPrimer de tot, i abans d’explicar una mica de sinopsis. Què opineu de la paraula “gosqueters”? abans aquesta mateixa sèrie no es deia d’Artacan i els tres gossos mosqueters? Després de veure-la i sentir-la moltes vegades… no la trobo complicada d’escoltar ni de dir, però reconeixo que el primer dia em va impactar. 😋😋\nDesprés de quasi 40 anys… tornen les aventures de d’Artacan.\nD’Artacan marxa a París per aconseguir el seu somni: ser gosqueter! Allà coneixerà el seu fidel amic, el ratolí Pom, s’enamorarà de Juliette, al·lucinarà amb Milady, la famosa gata espia i s’enfrontarà amb el pervers cardenal Richelieu. I sempre tindrà el suport dels famosos gosqueters: Athos, Portos i Aramis.\nTràiler d’Artacan i els tres gosqueters\nA reviure de nou les aventures de d’Artacan.\n18 d'agost de 2021\t in Cinema, Pel·lícules\nTràiler del nadó en cap\n5 d'agost de 2021\t in Cinema, Pel·lícules\nFilm que es basa en una atracció aquàtica de Disneyland, en què un petit vaixell recorre un riu a través de la jungla.\nDisponible a la plataforma Disney i en els cinemes.\nTràiler de Jungle Cruise\n1 d'agost de 2021\t in Cinema, Pel·lícules\nNova pel·lícula de Space Jam: Noves llegendes\nL’estrella de l’NBA, LeBron James, queda atrapat amb el seu fill, Dom, en un lloc estrany, un espai digital d’una força totpoderosa. Per tornar a casa i salvar el seu fill, el jugador de bàsquet unirà les seves forces amb Bugs Bunny i la resta de personatges dels Looney Tunes!\nTràiler Space Jam: Noves llegendes\n21 de juliol de 2021\t in Cinema, Pel·lícules\n‘El jardí va ser només el principi! Peter i els seus adorables amics tornen amb més aventures en “Peter Rabbit 2 Als La Fugida”. Bea, Thomas, i els conills han fet les paus com una família, però malgrat els seus millors esforços, Peter no sembla treure el seu entremaliada reputació. Aventurant més enllà de jardí, Peter s’endinsa als carrers menys recomanables de la ciutat on els seus malifetes són millor apreciades, però quan el seu peluda família es troba en perill, Peter haurà de decidir quin tipus de conill vol ser.\nTràiler Peter Rabbit 2\n9 de juliol de 2021\t in Cinema, Pel·lícules


Bits de literatura La importància de llegir els clàssics - EduCaixa\nAquest vídeo forma part de la sèrie Bits de Literatura, que, de la mà de Laura Borràs, professora de literatura de la Universitat de Barcelona, pretén acostar la lectura d’obres de referència als més joves.\nFugint d’una explicació acadèmica, Borràs explica els beneficis de llegir els clàssics despullant-los dels prejudicis que arrosseguen, com ara el respecte, la por o la mandra, i convida l’alumnat a reviure aquestes històries sense tenir en compte l’època en la qual es van escriure.\n· Comprendre la vigència dels clàssics literaris.\n· Reviure les històries clàssiques.\nensenyament de llengües lectura història història de la literatura literatura clàssica literatura ficció narrativa Borràs, Laura (1970-) novel·la


El Govern impulsa la professionalització dels mitjans de comunicació . Mitjans de comunicació. Generalitat de Catalunya\n> El Govern impulsa la ...\nDimarts, 09 de maig de 2017\tEl Govern impulsa la professionalització dels mitjans de comunicació Aquest dimecres es publiquen les bases per a les subvencions estructurals als mitjans de comunicació, que aposten per potenciar la qualitat en els continguts i la creació de llocs de treball.\nLa Generalitat ha impulsat canvis substancials en les bases de les subvencions estructurals a publicacions en paper, mitjans digitals, ràdios i televisions per tal de posar d’apostar per professionalitzar el sector donant un major suport a les empreses que contractin treballadors vinculats a la creació de continguts. La Secretaria de Comunicació del Govern i Mitjans de Comunicació i la Direcció General de Mitjans de Comunicació -responsables de determinar les novetats- han reformulat les bases després de mantenir múltiples contactes amb el sector durant tot l’any 2016 per escoltar les seves necessitats.\nPrecisament la destinada als mitjans digitals és la línia de subvencions on es podran veure més canvis, ja que s’ha reformulat per complet el sistema de càlcul de l’import de manera que agafarà molt més pes el suport a la professionalització, en detriment de la quantia lligada a la difusió del mitjà. A més, per calcular aquesta quantia s’han introduït nous criteris qualitatius, com ara la durada mitjana de la visita, juntament amb la profunditat i fidelitat de la mateixa, per tal de donar més suport als continguts de qualitat i evitar estimular comportaments poc ètics per tal d’aconseguir més usuaris únics.\nSuport als mitjans de proximitat\nEl Secretari de Comunicació i Mitjans del Govern, Miquel Gamisans, ha assegurat que “els canvis suposen una posada al dia dels criteris de suport al sector dels continguts en català, en un mercat en evolució constant. El major compromís del Govern de Catalunya amb aquells qui es comprometen a crear llocs de treball no només és de justícia sinó que també estimularà que es creïn continguts de major qualitat perquè les empreses periodístiques estaran més professionalitzades”.


Documental Personal. Curs d'Especialització Fotogràfica. IEFC\nImpartit per:Mariona Giner\nImpartit per: Mariona Giner\nQuan s'esborren els cànons tradicionals o desmuntem els cànons establerts.\nEl projecte personal permet que un fotògraf documentalista desenvolupi un treball amb més llibertat estètica, i que interrelacioni discursos d’interès personal amb temes d’actualitat; és el treball que permet explorar els aspectes més creatius, i fins i tot abstractes, de l’expressió visual.\nDurant el curs explorarem diferents estratègies estètiques que, sense perdre l’essència documentalista, s’allunyen dels cànons tradicionals per reflectir elements personals i creatius. Al llarg del curs treballarem amb diferents sistemes que desemboquin en un document creatiu equilibrat i estructurat. El procés serà tant important com el resultat final, i coneixerem de primera mà com treballen altres professionals del fotodocumentalisme.\nFotògrafs i estudiants de fotografia, d’art o antropología visual que vulguin desenvolupar un estil propi que els defineixi com a fotògrafs, i aprendre com aproximar-se a les seves àrees d’interès.\nConèixer les diferents formes de documentació fotogràfica i les seves utilitats: arxius, assaig fotogràfic, documents històrics i periodisme documental.\nConèixer els trets característics tradicionals dels diferents gèneres fotogràfics i identificar-los en el documentalisme actual.\nPosicionar-nos com a fotògrafs; identificar la temàtica documental i els gèneres fotogràfics amb els quals ens identifiquem.\nEstratègies d’aproximació a persones, llocs, i temàtiques del nostre interès documentalista.\nDescobrir, desenvolupar i potenciar el llenguatge estètic personal.\nRealitzar un document personal .\nFotògrafa documentalista i realitzadora audiovisual, actualment és fotògrafa resident a la Nau Bostik forma part del col·lectiu Què Veus? com a gestora i docent en projectes fotogràfics per a persones en procés d’ inserció social. El seu treball personal posa especial atenció en el retrat de les persones i allò que les defineix estèticament.\nVa estudiar fotoperiodisme (IDEP, 1994. Va obtenir la llicenciatura i el màster de Belles Arts a Southampton University (2001) especialitzant-se en fotografia d’autor, i investigant la identitat fotogràfica de models retirades en el seu entorn domèstic. Va completar el DEA en comunicació audiovisual a la Fundació Blanquerna (2009), amb una tesina sobre la construcció de la identitat cultural en la fotogràfica. Alguns treballs fotogràfics inclouen: Públic/Privat: Cotxeres de Palau Robert, Casa Golferichs, i Sonimag foto; Retrat de família, La Vitrina del Fotògraf, Palau Robert i Fundació Blanquerna, Madrid; 15 Anys a Venus, Filmoteca de Catalunya, Barcelona; BCN Misfits, Pati Llimona.\nHa treballat extensament en la docència tant en tallers de fotografia per joves, com en tallers d’inserció socio-laboral, i amb monogràfics sobre la seva pròpia feina, creant i dirigint el projecte fotogràfic Òrbita Venus, (Art per la millora social / Obra Social de la Caixa, 2015), o gestionant el projecte fotogràfic del Taller Sant Isidre per a persones sense llar (Fundació Roca i Pi i Fundació Formació i Treball, 2016 i 2017).\n(Barcelona, 1973) és curador independent, editor i productor cultural, i investigador de fotografia, amb un DEA en Belles Arts (UB).\nActualment és director de la plataforma ViSt per a la producció, exposició i difusió de narratives visuals contemporànies en diferents formats.\nCom a jurat ha participat al World Press Photo 2017, i POY Latam, entre d’altres.\nÉs nominador del Joop Masterclass a World Press Photo. És soci fundador de la Editora Madalena, Brasil, i col·labora amb editorials internacionals com RM o Gustavo Gili. És creador del projecte FLUZ, de la Secretaria de Cultura de Quito.\nCom a curador, ha realitzat múltiples exposicions individuals i col·lectives itinerants per més de 50 països de 4 continents. Destaquen: Laberinto de Miradas, Resiliencia, E·CO, Cuba Mía, Transnacionales, Cotidiano Latino/US, Fotonovela, Arquivo Ex Machina, i Ciudades Visibles.\nVa ser director de E·CO pel Ministeri de Cultura d’Espanya, es assessor del Foro Latinoamericano de Fotografía de São Paulo. També va ser curador del Festival Paraty em Foco de Rio de Janeiro (2011-2015), i a América Llatina de les edicions del 2013 i 2015 de la biennal PhotoQuai (Museu Quai Branly, Paris), i pel projecte LatinUS.\n(Llicenciada en Humanitats, Universitat Pompeu Fabra, i postgrau en fotoperiodisme, LCP, Anglaterra) és fotògrafa documentalista.\nEl seu primer reportatge sobre la immigració il·legal a Espanya va guanyar un World Press Photo (2001). Aquest va ser l’inici d’un projecte sobre tràfic de dones nigerianes a Europa amb el que va guanyar un menció honorífica al World Press Photo (2004) y el premi One World Media d’Amnistía Internacional (2005).\nEls drets humans, els abusos de poder i conflictes en països en vies de desenvolupament són alguns dels temes que ha tractat al llarg de la seva trajectòria, a llocs com l’Afganistan, Rússia i Nigèria.\nÉs autora d’Unspoken (editorial Blume), sobre persones que han patit abusos sexuals a la infància, guardonat en diverses ocasions: Fotopress, World Press Photo, menció honorifica a l’American Photographer of the year, i una beca Getty, entre d’altres.\nHa donat classes a la Universitat Politècnica de Barcelona i actualment a ELISAVA, a més d’impartir tallers de fotografia d’integració social amb col·lectius en risc d’exclusió social.\nEls diferents gèneres fotogràfics: quins són els trets que, històricament, defineixen un gènere o estil? El llenguatge artístic, metafòric i poètic en la fotografia.\nVisionat de diferents treballs documentals estèticament complexes que mantenen un elevat contingut d’informació documental.\nIdentitat i interessos personals. Què ens mou a documentar gràficament?\nAproximació a la nostra àrea d’interès: com començar, contactar, tractar, negociar contrapartides i trobar diferents estratègies per realitzar el nostre treball personal.\nEl procés creatiu versus el procés pràctic: treballarem diferents sistemes de diaris personals, llibres d’artista, o texts, i la transformació de les idees personals en treballs efectius i professionals.\nOrganització del treball; metodologia i pràctica.\nEdició i construcció del document; arxiu fotogràfic: diferents necessitats, diferents sistemes.\nPossibles formats de sortida.\nAntropologia VisualArquitectura i InteriorismeCol·lodió HumitComissariat, disseny i difusió de...Con un 6 y con un 4 hago tu retratoDocumental PersonalEdició de FotollibresEdició gràfica o com construir...El Tao de la fotografia: Una visió...Fotografia Cos i PoderFotografia d'AutorFotografia de BodesFotografia de ModaFotografia de NaturaFotografia de ViatgesFotografia EsportivaFotoperiodismeGenealogies de les Dones FotògrafesGestió d'Arxius Fotogràfics en...Gestió de projectes fotogràficsIl·luminació en el Bodegó PublicitariLa ciutat, un possible retratLaboratori Analògic AvançatLectures sobre fotografia...Les Publicacions en Fotografia...Multimèdia per a Projectes DocumentalsMúsica i arts escèniquesPaisatges MúltiplesPreservació, Conservació i...Producció FotogràficaProto-fotografiaReportatge Documental de ProximitatRetoc Digital AvançatRetoc Digital PublicitariRetrat corporatiu i editorialVídeo i Cinema Analògic Experimental


La Placeta del Temps: de gener 2016\nLa primera temporada, punt i seguit\nHem de donar les gràcies a totes les persones que aquests darrers mesos han passat pels estudis de Ràdio Cornellà. En primer lloc a les persones que amablement han segut davant dels micròfons per explicar-nos la seva vida. Sabem que no és una cosa fàcil recopilar records de tota una vida i els nostres convidats han estat molt generosos explicant tot tipus d'anècdotes del seu passat i de la seva ciutat.\nEls volem recordar a tots: Florenci Vila, Pilar Pons, Pura Velarde, Antonio Martín, Julia Relancio, Benigno Martínez, Lucinda Estruga, Miquel Martí, Ariana Ruiz, Joaquim Junyent, Lucía Folk, Joan Fló, Jordi Fort i Carmina Bayó.\nA més, també hem d'agrair la presència d'experts que ens han ajudat a posar llum a alguns capítols de la història de Cornellà com Josep Campmany, Roger Lloret, Gemma Tribó, José Fernández, Elionor Sellés, Ramón Rull, Esteban Cerdán i Joan García. I, per descomptat, al departament de patrimoni de l'Ajuntament de Cornellà, amb el seu director Joan Fernández al capdavant.\nAmb tots aquests agraïments tanquem el darrer capítol de la primera programa amb la seguretat que no serà l'última de "La Placeta del Temps".\nPublicado por Mireia Navarro en 14:19 Cap comentari:\nEntrevista Lucía Folk\nLucía Folk (La Carlota, Còrdova, 1951) va arribar a Cornellà l’any 1985. És presidenta de Cornellà per les Dones, membre del Consell Municipal de la Dona i membre de la Coordinadora d’Entitats de Sant Ildefons.\nPublicado por Mireia en 13:06 Cap comentari:\nEtiquetas: Consell Municipal de la Dona, Coordinadora d’Entitats de Sant Ildefons, Cornellà, Cornellà per les Dones\nEntrevista Jordi Fort\nJordi Fort (Vilanova i la Geltrú, 1935) va arribar a Cornellà l’any 1951. Membre de Foment de la Sardana i Amics de la Sardana de Cornellà. Juntament amb Enric Gorriz, inicien el programa “Nostra Dansa” a Ràdio Cornellà l’any 1982 i n’ha sigut copresentador durant 30 anys.\nArran de la seva afició a la fotografia, es conserva un gran reportatge fotogràfic de la riuada de 1971.\nCom a membre de l’ONCE, en Jordi ha creat un mètode per a ensenyar a persones cegues a ballar sardanes. L’any 2013 va rebre la Medalla al Mèrit Sardanista concedida per la comissió de la Capital de la Sardana.\nEntrevista enregistrada el dia 18 de març de 2015\nPublicado por Mireia en 13:03 Cap comentari:\nEtiquetas: Amics de la Sardana, Cornellà, Fàbrica García Moya, Foment de la Sardana, Josep Llobera, Nostra Dansa, Premi Capital de la Sardana, Ràdio Cornellà, Riuada 1971


La Fundació Universitària del Bages ha inaugurat oficialment aquest dimarts el recinte FUB3, que des de la primavera ocupa part de les naus modernistes de l'antic Escorxador.\nLa consellera d’Empresa i Coneixement de la Generalitat, Àngels Chacón, el president del Patronat de la Fundació Universitària del Bages i alcalde de Manresa en funcions, Valentí Junyent, el rector de la UVic-UCC, Josep-Eladi Baños, i el director general de la Fundació Universitària del Bages, Valentí Martínez, han presidit aquest dimarts l’acte oficial d’inauguració del recinte FUB3, les noves instal·lacions del recinte de l’antic edifici de l’Escorxador que des del mes de març acullen l’activitat teoricopràctica del grau en Fisioteràpia, així com activitats de formació contínua relacionada amb aquesta especialitat.\nEl recinte FUB3 està format per dos dels pavellons de l’edificació modernista i per un edifici de nova construcció que han incrementat la superfície universitària en 3.572 metres quadrats. Les instal·lacions disposen de 528 punts de formació teoricopràctica. Les obres han suposat una inversió 3 milions d’euros, finançats amb recursos propis de la institució universitària. A banda dels edificis, l’obra ha inclòs la urbanització del pati de l’Escorxador i de l’espai lliure que hi ha al costat, a l’Avinguda Universitària, just davant de l’edifici principal. Les noves instal·lacions donen resposta a les necessitats de creixement del campus Manresa a causa de la incorporació dels estudiants de Medicina i de l’increment de l’activitat de simulació que es concentra a les instal·lacions de la Clínica Universitària.\nEl director general de la Fundació Universitària del Bages, Valentí Martínez, ha explicat que la posada en funcionament del nou equipament respon al creixement exponencial i qualitatiu de la universitat. Un creixement motivat per l’increment d’estudiants i per la consolidació dels estudis de grau, els CFGS del Campus Professional, el Centre Internacional de Formació Contínua, el Centre Internacional de Simulació i Alt Rendiment Clínic i la Facultat de Medicina compartida amb la UVic. En el seu parlament, el rector de la UVic-UCC, Josep-Eladi Baños, també s’ha referit a la Facultat de Medicina, un projecte “extremadament complicat que és motiu de curiositat i d’admiració per tots aquells que el veien amb escepticisme”. A més de felicitar la comunitat d’UManresa per la posada en funcionament de la FUB3, Baños ha expressat el desig que l’experiència de la Facultat de Medicina es pugui traslladar més endavant a altres estudis. Finalment, el president en funcions del Patronat de la FUBages, Valenti Junyent, ha destacat l’orgull que representa per a la ciutat que la universitat es comprometi i que ho faci amb recursos propis en el manteniment i preservació del patrimoni de la ciutat, que faci créixer l’aposta estratègica de Manresa com a ciutat universitària i que hagi estat capaç d’assolir un acord amb l’Associació de Veïns del Poble Nou, que ocupava l’espai, per cedir-lo i permetre el creixement de la universitat en un campus integrat.\nLa FUB3 està constituïda per cinc edificis o mòduls que contenen un total d’onze aules, dues sales de reunions, un gimnàs amb capacitat per a un centenar de persones i un espai destinat a despatxos i zones de treball que ocupa el professorat de Fisioteràpia de la Facultat de Ciències de la Salut de Manresa. Una de les sales de reunions està ubicada en un dels dos edificis de l’entrada al recinte de l’Escorxador, que antigament era la porteria, la quadra i el despatx per al pagament de taxes. Els vestidors per als estudiants s’han situat al primer pavelló, on hi havia les oficines d’administració i els espais que ocupaven el personal de l’Escorxador. El gimnàs i dues aules formen part del nou edifici que s’ha construït en el que antigament eren els corrals del bestiar. Finalment, el mòdul A, que inclou aules, una sala de reunions i els despatxos, era l’espai que l’Escorxador destinava al sacrifici d’animals, concretament porcs. La darrera de les naus, on se sacrificaven els bens, va ser rehabilitada anteriorment i, des de l’any 2005, és la Biblioteca del Campus Universitari.\nL’actuació de la FUB a l’antic Escorxador, també conegut popularment com el “Matadero”, ha permès actuar en uns edificis que formen part del catàleg de patrimoni protegit de la ciutat i donar-los una utilitat acadèmica. L’Escorxador va deixar de funcionar durant la dècada dels anys vuitanta del segle passat. A més de la rehabilitació de la nau principal com a biblioteca universitària, la resta d’edificis del complex que ara són la FUB3 van ser la seu de l’Associació de Veïns del Poble Nou, que es va traslladar a una nova ubicació l’any 2017, quan van començar les obres.\nArxivat a: UMANRESA LA FOTO DEL DIA\nTrucar al 061 serà gratuït a tot Catalunya\nLa Fira de l'Aixada tanca amb una bona afluència de visitants


Avís legal - Absys Consulting\nEn compliment de l’establert en la Llei 34/2002 de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic, l’informem que aquesta pàgina Web és propietat d’ABSYS CONSULTING, amb domicili social al C/ Bonastruc de Porta, 35 Entresuelo A, 17001 Girona\nPer a qualsevol consulta o proposta, contacti amb nosaltres al mail info@absysconsulting.net L’accés a la nostra pàgina web és gratuït i està condicionat a la prèvia lectura i acceptació íntegra, expressa i sense reserves de les presents CONDICIONS GENERALS D’ÚS vigents en el moment de l’accés, que preguem llegeixi detingudament.\nA través de la nostra pàgina web oferim informació sobre ABSYS CONSULTING i els serveis que oferim en l’àmbit de la selecció de personal, avaluació de talent i consultoria en desenvolupament de persones i equips.\nABSYS CONSULTING és titular de tots els continguts, textos i imatges de la nostra pàgina i estan protegits pels drets de Propietat Intel·lectual i Industrial. L’usuari solament té dret a un ús privat i necessita l’autorització prèvia i expressa d’ABSYS CONSULTING per modificar-los, reproduir-los, explotar-los o distribuir-los.\nL’accés a la nostra pàgina web és gratuït i no requereix prèvia subscripció o registre. No obstant, per a la utilització del servei d’ofertes de treball i de selecció de personal, és necessari que ens faciliti les seves dades personals o el seu currículum vitae, i per a determinades àrees de clients, és necessari disposar d’un nom d’usuari i contrasenya.\nL’usuari ha d’accedir a la nostra pàgina web conforme a la bona fe, les normes d’ordre públic, a les presents Condicions Generals d’Ús i, en el seu cas, les condicions específiques d’ús que poguessin ser d’aplicació. L’accés al nostre lloc Web es realitza sota la pròpia i exclusiva responsabilitat de l’usuari, que respondrà en tot cas dels danys i perjudicis que pugui ocasionar a tercers o a nosaltres mateixos.\nL’usuari té expressament prohibida la utilització i obtenció dels serveis i continguts oferts en la present pàgina web, per procediments diferents als estipulats en les presents condicions d’ús.\nTenint en compte la impossibilitat de control respecte a la informació, continguts i serveis que continguin altres pàgines web a les quals es pugui accedir a través dels enllaços (links, banners, cercadors….) que la nostra pàgina web posa a la seva disposició, li comuniquem que ABSYS CONSULTING, queda eximida de qualsevol responsabilitat pels danys i perjudicis de tota classe que poguessin derivar per la utilització d’aquestes pàgines web alienes a la nostra empresa per part de l’usuari.\nL’establiment d’enllaços per part de tercers no implica l’existència de cap tipus d’associació entre ABSYS CONSULTING i els seus titulars.\nABSYS CONSULTING l’informa que per a accedir a determinats serveis que ofereix la nostra pàgina web, és necessari que ens faciliti determinades dades personals que seran tractades amb absoluta confidencialitat, i que s’incorporaran als nostres fitxers automatitzats. Així mateix, l’informem que totes les dades són tractades conforme a la Llei Orgànica de Protecció de Dades Personals 15/1999, i que els nostres fitxers estan legalment inscrits al Registre General de Dades Personals. No obstant, abans de facilitar-nos les seves dades, haurà de llegir obligatòriament la nostra Politica de privacitat respecte a les seves dades personals. Per a garantir la confidencialitat no s’utilitzen mitjans de captació de dades personals sense el consentiment previ de l’usuari.\nIntentem que la informació de la nostra web sigui exacta i actualitzada, tot i així, ABSYS CONSULTING no garanteix l’exactitud, veracitat i vigència dels continguts d’aquesta pàgina web, ja siguin propis, de tercers, o accessibles a altres pàgines web, quedant totalment exonerada de qualsevol responsabilitat derivada de l’ús de la mateixa.\nL’usuari assumeix tota la responsabilitat derivada de l’ús de la nostra pàgina web, sent l’únic responsable de tot efecte directe o indirecte que sobre la pàgina web es derivi.\nTot el referent a la nostra pàgina web es regeix exclusivament per les lleis espanyoles. En el cas que es produeixi qualsevol tipus de discrepància o diferència entre les parts en relació amb la interpretació i contingut de la present pàgina web, totes les parts se sotmeten, amb renúncia expressa a qualsevol altre fur, als Jutjats i Tribunals.\nDATA D’ACTUALITACIÓ I DADES DE CONTACTE: Les presents Condicions Generals d’Ús han estat actualitzades amb data 14/02/2016. En qualsevol moment podem procedir a la seva modificació. Si us plau, comprovi la data cada vegada que es connecti a la nostra pàgina web i així tindrà la certesa que no s’ha produït cap modificació que li afecti.\nPer qualsevol qüestió, respecte a les Condicions d’Ús de la nostra pàgina web, o respecte les seves dades de caràcter personal, pot posar-se en contacte amb nosaltres a l’adreça següent: C/ Bonastruc de Porta, 35 Entresol A o bé a través del mail info@absysconsulting.net.\nCopyright © 2022 Absys Consulting. Powered by Zakra and WordPress.


La forta radiació solar crema part de la fruita de Lleida - Teleponent\nInici Agricultura i Ramaderia La forta radiació solar crema part de la fruita de Lleida\nLa forta radiació solar crema part de la fruita de Lleida\nAquest fenomen ja havia passat en anys anteriors, però en menor mesura\nL’onada de calor ha tingut greus conseqüències als conreus de la Plana de Lleida. Amb les altes temperatures i la forta radiació solar alguns pagesos han vist com la seva fruita s’està cremant.\nAquest fenomen ja havia passat en anys anteriors, però en menor mesura. La situació climàtica que estem vivint aquest estiu ha fet que s’hagi hagut de prendre mesures, com la reestructuració de les hores de feina al camp.\nSegons ha explicat Pere Roqué, president d’Asaja, encara no es poden quantificar les pèrdues per culpa de la forta radiació, però en algunes finques del Segrià ha afectat al 50% de la producció. La solució passaria per fer un tractament de cobriment a la fruta, o fer un pla estratègic per aprofitar les xarxes que s’usen per evitar els danys de la pedra. Per fer front a aquestes mesures, seria necessari el compromís i ajuda de l’Administració.\nRoqué també ha afegit que la fruita pateix pateix un “contrast tèrmic” quan entra a les càmeres recent collida. A més, s’ha mostrat preocupat per la manca d’allotjament d’algunes persones que arriben a Lleida per treballar al camp. En aquest sentit diu, que “algú alguna vegada” haurà d’enfrontar-se a la situació, referint-se a les administracions, sobretot a la de l’Estat, perquè segons el president d’ASAJA són qui tenen la “potestat” en termes de permisos de residència.\nArticle anterior4.330 persones han participat en les activitats formatives de GLOBALLEIDA el 1er semestre de 2019\nArticle següentS’estrena amb crítiques el ‘refugi’ per a temporers al pavelló de l’Antorxa de Lleida