Juliol 2014 | Trampolí Tecnològic de la Universitat de Lleida\nEl CDTI inverteix més de 62 M€ per a 144 projectes de R+D+i empresarial\nEl Consell d'Administració del Centro para el Desarrollo Tecnológico Industrial (CDTI) ha aprovat 144 nous projectes de R+D+i amb un pressupost total de 80,57 milions d'euros. El CDTI aportarà 62,11 milions d'euros impulsant, d'aquesta manera, la R+D+i empresarial i estimulant la creació d'empreses de base tecnològica.\nDels projectes aprovats, 101 corresponen a la segona convocatòria del programa EEA-Grants per a projectes de medi ambient i canvi climàtic, que compta amb cofinançament de l'Espai Econòmic Europeu; 24 corresponen a la Línea Directa d'Innovació; 18 són projectes individuals de R+D, i 1 pertany a la Línia d'Innovació Global.\nEn el desenvolupament d'aquests projectes participen 147 empreses, de les quals el 57% són pimes i, d'aquestes, el 33% pertany a sectors de mitjana i alta tecnologia. Del total de les companyies implicades, 49, és a dir, un 34%, rep, per primera vegada, finançament del CDTI.\nEl Centro para el Desarrollo Tecnológico Industrial estima que la suma d'aquestes iniciatives suposarà la generació de 440 llocs de treball directes que mobilitzaran, a més, 579 llocs de treball indirectes. En total, 1.019 llocs de treball per al conjunt de l'economia.\nEl CDTI gestiona fons FEDER de la Unió Europea dedicats a la promoció de la R+D+i empresarial a Espanya. Vuit dels projectes aprovats seran cofinançats amb Fons Tecnològic (2,19 milions d'euros d'aportació pública) i dos projectes tindran cofinançament procedent del Programa Operatiu FEDER Madrid (0,97 milions d'euros d'aportació pública).\nCotec acaba de finalitzar l'elaboració del seu "Informe 2014 sobre Tecnologia i Innovació a Espanya", que recull l'evolució dels principals indicadors de R+D i innovació a Espanya, a escala nacional i per Comunitats Autònomes, i la seva comparació internacional.\nEl document inclou també l'opinió d'un centenar i mig d'experts sobre la situació i l'evolució futura del sistema espanyol d'innovació, i un capítol especial dedicat aquest any a les "Tecnologies Facilitadores Essencials" que està impulsant la Comissió Europea per la modernització i enfortiment del teixit industrial a Europa.\nTant les dades de l'Informe com l'opinió dels experts consultats per Cotec indiquen que la profunda crisi que està vivint Europa, i especialment Espanya, té inevitables conseqüències per al sistema espanyol d'innovació, tot i que no són igualment intenses per a tots els seus agents i sectors, sent el més castigat el sector públic. No obstant, també s'observa un canvi de tendència en l'opinió dels experts consultats per Cotec, a principis de 2014, que es mostren menys pessimistes que en anys anteriors.\n13a Edició del Foro Neotec Innvierte\nEl Centro para el Desarrollo Tecnológico Industrial (CDTI) acaba de convocar, en col·laboració amb el Departamento de Economía, Hacienda, Industria y Empleo - DG Industria, Energía e Innovación del Gobierno de Navarra, Sodena i Red Otri, la 13a Edició del Foro Neotec Innvierte per a empreses en fases inicials de desenvolupament empresarial amb un fort component tecnològic i que necessitin capital llavor, una primera o segona ronda d'inversió per finalitzar el desenvolupament del seu prototip, millorar el seu producte i/o per millorar l'accés al mercat.\nEl termini per presentar candidatures per a projectes empresarials que es trobin en fase de cerca d'inversors ja està obert i finalitza el 31 de juliol de 2014.\nEls projectes seleccionats seran convocats per invitació a un taller de formació, impartit per una escola de negocis, en el que podran madurar el seu pla de negoci i la seva estratègia de presentació davant inversors amb l'ajuda d'especialistes. Posteriorment, tindran l'oportunitat de presentar la seva iniciativa empresarial davant un nodrit grup d'inversors especialitzats en aquest tipus d'operacions durant la celebració del fòrum.\nEl Foro Neotec Innvierte se celebrarà el 20 de novembre de 2014 al Centre Europeu d'Empreses i Innovació de Navarra a Noáin (Pamplona).


Andròmines llençades a la vorera al costat de l'escola de l'Arrabassada de Tarragona\nEstat de la vorera, amb les andròmines i l'arbre de Nadal 'aparcat'.\nImatge de denuncia de l'estat del contenidor de residus vegetals que hi ha al costat del pati del centre\nActualitzada 08/01/2019 a les 11:46\nAquest dimarts 7 de desembre han tornat els nens i nenes a les classes després de les vacances de Nadal. En el cas de l'escola de l'Arrabassada de Tarragona, els alumnes i els pares s'han trobat amb el contenidor de residus vegetals que hi ha al carrer Mossèn Miquel Melendres, tal com es pot veure a la fotografia, ple d'andròmines.\nSobre la vorera han aparegut tot de mobles llençats i com a 'complement', també han deixat 'aparcat' un arbre de Nadal que després de fer la feina decorativa a alguna casa no han trobat millor manera per estalviar-se anar fins a una deixalleria.\nEn qualsevol cas, la situació del contenidor, com a molt pot servir d'exemple als alumnes de l'escola verda que és l'Arrabassada, d'allò que com a integrants d'una societat en convivència, no s'hauria de fer.\nComenta el contingut : Andròmines llençades a la vorera al costat de l'escola de l'Arrabassada de Tarragona


Gestió de la fertilització – Agroxarxa\nSom especialistes en fertilització. Posem al teu abast un assessorament totalment independent. Sense perdre de vista les característiques agronòmiques de la teva explotació.\nEt garantim la transmissió de coneixements i l’adequació de la teva explotació a la complexitat de les noves normatives. Els nostres camps de treball en aquest servei són:\nPlanificació de la fertilització de l’explotació a través d’un balanç de nitrogen que asseguri la productivitat i qualitat nutricional dels cultius, en base a les característiques del sòl, matèria orgànica disponible, i ús racional dels fertilitzants.\nGestió d’analítiques. Acompanyament en la presa de mostres (sòl, material vegetal, dejeccions ramaderes o aigua de reg) per garantir que s’efectuï correctament, i que sigui representativa per estimar el seu contingut en Nitrogen o, si s’escau, d’altres elements.\nInterpretació dels resultats obtinguts a les analítiques i recomanació, quan sigui necessari, de les actuacions a realitzar a l’explotació.\nElaboració del llibre de gestió dels fertilitzants on hi constin totes les actuacions que es realitzen en la gestió de les dejeccions ramaderes i de la resta de fertilitzants nitrogenats\nRevisió del compliment de les disposicions del Decret 153/2019 en la gestió de la fertilització del sòl i de les dejeccions ramaderes en l’àmbit de l’explotació agrària.\nSuport presencial a inspeccions de certificació o altres auditories requerides per l’Administració\nAssessorament i recomanacions per l’elaboració del Pla de Dejeccions Ramaderes:\nVisita a la explotació\nElaboració del Pla de Gestió de Dejeccions Ramaderes


Cues de més d'una hora per comprar les noves targetes de transport bonificades Cues de més d’una hora per comprar les noves targetes de transport bonificades – Tot Barcelona | Notícies i Informació d'actualitat a Barcelona\nDesinformació, preus més atractius i la fi de la T-Trimestre disparen l'afluència als tres punts de TMB al metro de Barcelona\nMeritxell M. Pauné 08/01/2020 6:05 pm\nEl canvi de tarifes del transport públic té una conseqüència imprevista: cues de més d’una hora a les oficines d’atenció al client per comprar les noves targetes bonificades. La ciutadania amb dret a descomptes socials, com famílies nombroses i monoparentals o persones a l’atur, han de comprar en persona els títols bonificats perquè no estan disponibles ni a les màquines expenedores ni als canals de venda en línia i telefònica. Les 3 dependències de TMB a les estacions de metro d’Universitat, Sagrera i Diagonal són les més saturades, perquè són les més conegudes pels viatgers, tot i que les oficines de la resta d’operadors a la ciutat (FGC, Rodalies i Estació del Nord) també han notat un fort augment de visites.\nEl boom de demanda sorgeix fonamentalment de tres factors: nou públic pels preus més atractius, l’eliminació de la T-Trimestre i la coincidència de la compra presencial amb les incidències pels nous títols (bescanvis, confusions…). Cada client ha de mostrar l’acreditació de la seva situació familiar o laboral i s’està uns minuts al mostrador. A més, només pot comprar un abonament –no pot comprar-ne tres de cop i anar-les estrenant consecutivament, per exemple–, de forma que els antics usuaris de les T-Trimestre desaparegudes ara hauran d’anar a l’oficina el triple de vegades per comprar una T-usual cada mes.\nGran increment d’afluència a les oficines d’atenció de TMB pels nous títols bonificats / MMP\nAquest dimecres al migdia, per exemple, hi havia uns 60 números de cua –més d’una hora d’espera– només per a les famílies nombroses i monoparentals. Diversos usuaris han explicat al TOT Barcelona que han hagut d’improvisar el dinar al bar de l’estació, canviar de plans per la tarda o ajornar la compra a demà. “Sóc de Santa Coloma de Gramenet i he passat al migdia per la Sagrera, però hi havia molta cua i he acabat venint a Universitat, on també hi ha molta cua”, explica Merche Riba, mentre menja una truita de patates a la barra del bar del costat de l’oficina. Ha vingut a comprar una T-70/90 per a famílies monoparentals, el títol multipersonal de major durada que ha quedat. “No sabia que hi ha altres punts on comprar les targetes bonificades a banda d’aquestes tres oficines del metro”, admet.\nLa Yasmin El Akkad ja fa mitja hora que espera i li queden 34 números per poder comprar la seva T-Jove de 3 zones amb el descompte de família nombrosa especial. Dos amics li fan companyia, asseguts tots tres al terra del vestíbul. Són universitaris i van cada dia a Manresa. “Vaig venir ahir però la cua era molt pitjor, arribava als torns d’entrada al metro i donava la volta al vestíbul!”, exclama El Akkad. Segons expliquen aquesta jove i la cambrera del bar, aquest dimarts s’havia espatllat la màquina que dona tanda i per tant calia fer cua presencial, mentre una treballadora apuntava a mà els cognoms de qui volia un títol bonificar per anar-los cridant pel nom.\nTMB fia la solució a les cues a la T-Mobilitat\nTMB no té previst, avui per avui, obrir cap altre punt d’atenció a l’usuari. “La normativa de l’Autoritat del Transport Metropolità (ATM) diu que certs títols socials s’han de tramitar de forma presencial i d’oficines d’atenció hi ha les que hi ha”, assumeixen portaveus de TMB. “És cert que inicialment hi ha una molèstia, però confiem que serà temporal: al llarg d’aquest any es resoldrà amb la posada en marxa de la venda en línia a través de la T-Mobilitat”, afegeix. TMB calcula que “menys del 15% de les persones que compraven targetes bonificades triaven les T-trimestre”, pel que considera que la incomoditat d’haver d’anar a l’oficina el triple de cops només afecta a una minoria, encara que reconeix que eren un percentatge petit precisament gràcies a la major periodicitat.\nVestíbul del metro Universitat ple d’usuaris que esperen tanda a l’oficina d’atenció / MMP\nEls descomptes socials són substancials, pel que molts soferts viatgers han preferit perdre una hora llarga i fer cua. Per exemple, la T-Usual amb un mes de viatges il·limitats costa 40 euros per al públic general, 32 euros per a les famílies monoparentals i nombroses estàndard i 20 euros per a les monoparentals i nombroses de categoria especial. Pels aturats costa només 9,95 euros.\nTMB anuncia que la T-Usual arrasa i admet que la T-Casual recula\nTMB esquivarà les queixes dels usuaris sobre la fi de la T-10


Desenterren la Tortosa romana i la façana fluvial del Renaixement. - Fòrums - Racó Català\nDesenterren la Tortosa romana i la façana fluvial del Renaixement.\n13.04.2019 22.57 h \nEls arqueòlegs desenterren la Tortosa romana i la façana fluvial del Renaixement\nPràcticament no es coneixien les restes de l'antiga Dertosa, tot i que se sabia que havia estat una ciutat de gran importància política i econòmica per la seva situació estratègica a la península Ibèrica, gràcies a la fluvialitat del riu Ebre\nRedacció 12/04/2019 - 20.47Actualitzat 12/04/2019 - 20.59\nEls arqueòlegs desenterren a Tortosa diverses estructures arqueològiques: un conjunt de tabernae o petits establiments comercials al voltant d'un espai públic. Les construccions estan situades ben bé al centre econòmic i religiós de la Dertosa romana. Són 2.000 anys d'història que havien quedat oblidats sota terra, entre la catedral i el riu.\nPràcticament no es coneixien les restes de l'antiga Dertosa, tot i que se sabia que havia estat una ciutat de gran importància política i econòmica per la seva situació estratègica a la península Ibèrica, gràcies a la fluvialitat del riu Ebre. La significació de la Tortosa romana també es constata perquè fins i tot tenia la seva pròpia seca, on s'encunyaven monedes amb el nom del municipi. Dertosa era un municipi tipus mitjana i formava part de la Via Augusta.\nEn campanyes anteriors ja es van desenterrar una part de la muralla, l'absis d'un temple visigòtic, un centre de salaons del segle V dC. A poc a poc es va donant forma al que havia estat aquesta ciutat romana.\nExcavant la Tortosa del Renaixement\nTambé en les excavacions més properes al riu, a tocar de l'avinguda Felip Pedrell, s'han descobert murs i embarcadors, i dues escales d'accés a les edificacions des del riu, que corresponen a la façana fluvial de Tortosa en l'etapa del Renaixement. S'identifiquen clarament les escales per les quals es baixava als embarcadors del riu Ebre. Aquesta troballa s'identifica perfectament amb les construccions que apareixen en un dibuix fet el segle XVI pel paisatgista flamenc Anton van den Wyngaerde.\nTot aquest patrimoni, una vegada estigui recuperat i rehabilitat, s'integrarà en el projecte d'urbanització de la plaça de la Catedral, que ha previst un centre d'interpretació per conservar i contextualitzar les restes arqueològiques.\nL'alcaldessa Meritxell Roigé i el tinent d'alcalde Josep Felip Monclús han explicat que Tortosa ha obtingut 1,8 milions d'euros dels fons FEDER per posar en valor aquests vestigis i altres espais històrics de la ciutat. El projecte rebrà el nom de "Dertosa-Turtuxa-Tortosa: una ciutat, tres noms i 2.000 anys".\nEl que es pretén és convertir aquests nuclis arqueològics com a atractiu turístic per impulsar la ciutat i el seu patrimoni històric.\nfa 24 segons 177 respostes\nfa 44 segons 112 respostes\n23.906 raconaires | 387 connectats (59 raconaires)


Gestió de l’estrès i la seva relació amb les dificultats d’aprenentatge i els trastorns de la conducta a l’actualitat\nL'estrès és un fenomen que afecta a tots els éssers humans. Constitueix un element central i necessari en les nostres vides, ja que ens preparem en l'àmbit fisiològic, psicològic i conductual per adaptar-nos als canvis de l’ambient. És per això una reacció adaptativa de gran importància per a la nostra supervivència. Davant d'una situació estressant, en el cos es produeixen una sèrie de canvis físics, com l’augment de la freqüència cardíaca, de la pressió arterial, muscular i augment de la circulació sanguínia, entre altres. Quan la situació estressant s'atura, l’organisme torna a la normalitat. Tanmateix, si aquesta reacció que pot ser adaptativa per un període breu, es perpetua, començarà a produir diferents malestars i trastorns en esdevenir crònica.\nSer docent o pare d'un nen amb qualsevol classe de trastorn genera estrès. Resulta imprescindible, però, conèixer el trastorn i saber com podem ajudar al nen per tal que pugui desenvolupar al màxim les seves fortaleses.\nLa pràctica habitual de l'atenció plena o Mindfulness, contribueix al desenvolupament de la intel·ligència emocional, ja que millora la capacitat d'empatia i d'autoregulació de les emocions, en un entorn cada vegada més connectat, exigent i canviant. Igual que entrenem el cos físic, podem entrenar la nostra ment, amb senzilles rutines diàries que ens ajudin a rebaixar els nivells d'estrès i ansietat.\nImport\t 120 €\nNombre d'hores 20 hores/ mes: 16h d’streaming + 4 h de treball autònom de l’alumne\nDates Primera edició: Sessions: 28 de gener, 4, 11, 18, 25 de febrer, 4, 11, 18 de març\nSegona edició: Sessions: 8, 15, 22, 29 d’abril, i 6, 13, 20, 27 de maig\nDestinataris Docents de tots els nivells educatius: Infantil, Primària, Secundària, Cicles Formatius i Escoles d´Adults\nNo hi ha cap dubte que les tecnologies de l’aprenentatge col·laboratiu (TAC) han suposat un repte i han ofert millores susceptibles en tot l’ensenyament. En aquest nou segle XXI, van apareixent noves eines tecnològiques i els docents ens hem de formar permanentment per a poder aplicar-les en el nostre dia a dia. A les escoles on s’ha introduït les tauletes digitals, s’ha demostrat que ajuden a l’alumnat a potenciar la seva autonomia i l’assimilació de continguts, essent una de les eines interactives amb més projecció de futur. Aquest és l’objectiu del curs que presentem: Poder apropar les noves tecnologies i l’ús pràctic d’aquests dispositius digitals a la nostra tasca docent.\nNombre d'hores 20 hores\nMoodle esdevé actualment una de les eines digitals més potents en entorns d'aula virtual. Actualment aquesta plataforma és una de les més emprades en tots els nivells i en la majoria dels centres educatius. Aquesta plataforma permet als estudiants i docents la comunicació les 24 hores del dia, els 365 dies de l'any; esdevé una bona praxi donat l'era de la informació. Moodle facilita l'intercanvi d'informació entre docent i alumnat, aportant eines, suports digitals, etc. que afavoreixen les dinàmiques diàries de les classes. Permet l'estructuració, en format de temes, setmanes, continguts claus, tasques de forma eficient d'afavorir l'assimilació dels continguts per part de l'alumnat. Afavoreix tasques com els debats, l'entrega i correcció de tasques, avaluació de les mateixes i finalment el feedback del professor vers cada alumne present al seu grup. El seguiment de l'assistència de l'alumnat es realitza de manera fàcil i eficient, permetent la notificació a les famílies en temps real de les tasques realitzades pels seus fills.\nDestinataris Docents de de tots els nivells amb inquietuds TIC.\nEl curs l'Escola del S. XXI de 30 hores impartit en línia, dotarà als professionals de l'educació dels elements necessaris per a reflexionar sobre aquells aspectes imprescindibles que garanteixin un aprenentatge de qualitat d’acord amb les necessitats pròpies del nostre segle.\nImport\t 70 €\nHorari Dimarts de 18.30 a 20.15 h\nNombre d'hores 8 sessions de 1.45 hores cadascuna\nDestinataris Tots els nivells educatius: Infantil, Primària i Secundària i cicles\nAcreditacions Obert a tot el públic en general\nDocent Rosa Torras Barris\nComentari On Line en streaming amb la plataforma zoom


El Senat bloquejat pel PP\nEl PP ha tingut molts anys la majoria al Senat, excepte amb les primeres victòries del PSOE a totes dues cambres legislatives, ja fa trenta anys. Seria exagerat afirmar que el Senat és la darrera herència institucional del franquisme? De cap manera.\nQuina sorpresa la majoria absoluta del PP al Senat, malgrat la majoria insuficient del Congrés de Diputats! Una posició de domini que li permetria aturar qualsevol reforma important promoguda per qualsevol altra majoria imprevisible que es formés al Congrés de Diputats.\nCap sorpresa. El PP ha tingut molts anys la majoria al Senat, excepte amb les primeres victòries aclaparadores del PSOE a totes dues cambres legislatives, ja fa trenta anys. Seria exagerat afirmar que el Senat és la darrera herència institucional del franquisme? De cap manera.\nAquest model de Senat on cada província disposa de quatre representants, sigui quin sigui el seu nombre d’habitants, fou una imposició d’Alianza Popular. L’antecedent de l’actual PP agrupà el vot d’un alt nombre de procuradors en Corts, capitanejats per Manuel Fraga Iribarne, en la aprovació de la Llei de Reforma Política, promoguda per Adolfo Suárez, el 18 de novembre de 1976, dos dies abans del primer aniversari de la mort de Franco.\nEl famós hara-kiri del pseudo-parlament franquista portava un discret salva-vides del que aquell partit rebatejat encara es beneficia. El govern anterior de Carlos Arias Navarro, del que Fraga havia estat home fort, havia previst convertir en Senat l’antic Consejo Nacional del Movimiento, per a controlar un Congrés de Diputats que inevitablement s’havia d’elegir per sufragi universal. Aquest Senat que assegura la majoria a la dreta, llevat de situacions de casos molt excepcionals, va ser la solució de recanvi.\nPel que fa al Congrés de Diputats, la llei electoral també conté elements de distorsió que afavoreixen la dreta, com el valor més alt del vot a les províncies menys poblades i més rurals que a les de major població, indústria i serveis. S’ha vist també en les eleccions recents, on els partits d’esquerra i els emergents han tingut menys possibilitats de treure diputats en proporció a un nombre més alt de vots obtinguts.\nAquesta llei electoral és la que encara es fa servir al Parlament de Catalunya, tot i la competència d’elaborar una legislació pròpia atorgada per l’Estatut d’Autonomia de 1979. Però als partits catalans amb menys implantació a les zones més poblades ja els ha anat bé. Gràcies a aquesta llei espanyola no modificada, Jordi Pujol pogué guanyar en escons les eleccions de 1999 en que Pasqual Maragall el superà en quasi 5.000 vots.


Tractat comercial - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEs denomina Tractat de comerç o Tractat comercial a l'acord sotmès al dret internacional i subscrit entre dos o més països sobirans en virtut del qual s'estableix el model de relacions en els intercanvis comercials entre els signants. Els objectius poden ser variats i solen establir-se clàusules que regulen els següents aspectes:\nDrets de duana i, en general, imposats a pagar o exempts, en forma recíproca, pels productes d'exportació/importació entre els països signants.\nControl de fronteres.\nBéns subjectes a preferències en els intercanvis.\nMoneda base de referència en els intercanvis.\nJurisdicció comuna i/o acceptada per les parts per a la resolució de conflictes en els diferents supòsits de dret mercantil relacionats amb el tractat.\nRelacions comercials amb tercers països o organismes internacionals no signants.\nEl MERCOSUR és un exemple de tractat comercial entre països del con sud.\nEn general, els tractats comercials tendeixen a facilitar la lliure circulació de béns i serveis entre les parts. A vegades estableixen sistemes de protecció enfront de tercers.\nPer exemple, el tractat de Methuen era un tractat comercial entre Portugal i Anglaterra.\nUn altre exemple, entre el tancament de les guerres napoleòniques de 1815 i l'any 1860, el sistema tarifari de Gran Bretanya va canviar de protecció elaborada a lliure comerç pràcticament complet. El 1786 s'havia intentat efectivament modificar la legislació rígidament protectora del segle xviii. En aquell any, Pitt va concloure un tractat comercial amb França, preveient grans reduccions de drets en els dos països.\nPerò el tractat va ser escombrat amb l'esclat de les guerres amb França i, en conseqüència, l'antic sistema encara estava vigent el 1815. El primer pas important, i en alguns aspectes el pas decisiu, cap a la seva modificació es va fer el 1824, sota el política de Huskisson. En aquell any, i de nou el 1825, es van fer grans reduccions en els drets sobre matèries primeres, especialment sobre llana, seda crua, lli i ferro, mentre que també es van reduir considerablement els drets sobre les manufactures. El canvi més acusat dels canvis va ser pel que fa a la seda, que estava totalment prohibida, i que ara va ser admesa amb un deure del 30 per cent. Així, es va produir un incompliment considerable en el sistema de protecció; i es van produir alguns canvis addicionals en la mateixa direcció durant la dècada següent, especialment sota Lord Althorp el 1833. Però a la dècada de 1830 a 1840 les lleis de blat de moro van ser el principal objecte de contenció.\nEl gran augment de població des de mitjan segle xviii havia convertit Anglaterra en un país importador de blat de moro, sobretot amb el ràpid creixement de les manufactures als primers anys del segle xix. Les primeres lleis sistemàtiques del blat que imposaven drets sobre el gra s'havien aprovat el 1773. A partir de 1816 es van aprovar una sèrie de mesures, totes dissenyades per mantenir l'elevat preu del gra. La Llei de 1816 va prohibir la importació de blat quan el preu era inferior a 80 shillings a la quarta part (= 2,50 dòlars el bushel). El 1822 es va rebaixar el punt prohibitiu fins a 70 xílings. El 1828 es va introduir l'escala corredissa, en la qual el dret augmentava i baixava a mesura que baixava i augmentava el preu del gra; i va ser contra aquesta forma de la llei de blat de moro que la gran agitació dirigida per Cobden i Bright va ser dirigida després de 1830. Durant molt de temps, l'agitació anti-Corn-Law semblava que no tenia cap efecte, tot i que es va dur a terme amb una habilitat i entusiasme extraordinaris. El 1842, però, Sir Robert Peel va fer la primera concessió important, modificant l'escala de lliscament, el seu oponent, Lord John Russell, després d'haver proposat l'any anterior un deure fix de 8 xílings al quart. En vista de la mala collita de 1845-46, i de la fam a Irlanda.\nEl 1846, Peel es va rendir i va proposar el 1846 l'admissió del gra amb només un deure fix d'un shilling a quart com a quota d'inscripció. Aquest canvi es va dur a terme, però Peel, podent portar només una fracció del seu partit amb ell, es va veure obligat poc després a dimitir. Les lleis de blat de moro tenien una gran força política, al igual que ho feien els interessos dels propietaris de terres, que el manteniment del parlament era encara molt fort; però la situació econòmica general a Gran Bretanya, a partir del ràpid creixement de la població manufacturera i la necessitat imperiosa de més menjar, va fer inevitable l'abolició. Després d'haver-se mantingut fins a mitjan segle, aparentment amb un suport irresistible, de cop es van ensorrar sota la soca d'una temporada de conreus excepcionalment curts. El manteniment continuat i la seva abolició sobtada definitiva són, en alguns aspectes, divergents del curs general de la història aranzelària britànica.\n«Commercial Treaties». A: Hugh Chisholm. Encyclopædia Britannica (en anglès). 6. 11a ed. Cambridge University Press, 1911.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tractat_comercial&oldid=26372771»\nDarrera modificació: 17 feb 2021 a les 00:40\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 feb 2021 a les 00:40.


Compte enrrera fins el 28 de febrer: a deu dies de tancar inscripcions\nEls Premis Lladonosa és un concurs gastronòmic que vol guardonar els millors cuiners joves de Catalunya . El pròxim 28 de febrer és la data límit per participar als I Premis Lladonosa. Afanyeu-vos, ja queda molt poc! . Aquests són els premis: —PRIMER PREMI: Un iPad, un any de formació al restaurant Cocina Hermanos Torres de Barcelona, entrades per espectacles musicals, teatrals i esportius, un uniforme de cuiner, un lot de productes Llet Nostra, un lot de productes Coca-Cola i un lot d’olis Verge Extra de Les Borges Blanques. —SEGON PREMI: Un iPad, sis mesos de formació al restaurant Deliranto de Salou, un uniforme de cuiner, un lot de productes Llet Nostra, un lot de productes Coca-Cola i un lot d’olis Verge Extra de Les Borges Blanques. —TERCER PREMI: Un iPad, tres mesos de formació al restaurant El Guinjoler de Sant Feliu de Guíxols, un uniforme de cuiner, un lot de productes Llet Nostra, un lot de productes Coca-Cola i un lot d’olis Verge Extra de Les Borges Blanques. Els\nEls 'àngels' dels Premis Josep Lladonosa: BRA\nBRA és l'empresa líder en la fabricació i comercialització de tota mena de productes per a la cuina i la taula en acer inox 18/10 i alumini. A més a més, BRA és una història de més de 50 anys de treball i superació que l'ha portat al nombre un en vendes de parament de cuina a Espanya. Des del seu inici el 1964, ha treballat amb la voluntat d'esdevenir una marca de referència en el sector. En mig segle els seus productes no s'han deixat de perfeccionar; i la seva qualitat, disseny i alt valor afegit els ha convertit en líders. Avui, BRA es troba present en els principals canals de distribució de més de 40 països d'arreu del món i s'esforça dia a dia per seguir donant resposta a les necessitats de cada mercat. Gràcies a aquesta filosofia, compta amb la confiança dels clients més exigents de qualsevol part del planeta. BRA lidera en el mercat de la cuina sostenible i enfoca el disseny dels seus productes a l'estalvi de recursos i la mínima generació de re\nEls 'àngels' dels Premis Josep Lladonosa: CSTY\nVint anys dissenyant teixits i produint peces de moda L'any 2001 a CSTY van veure que hi habia una mancança de disseny i qualitat en uniformes, així que començen a desenvolupar uns teixits per l'alta cuina i posteriorment un patronatge. Seguidament aconsegueixen un producte amb la màxima resistència, el màxim confort, un gran impacte visual, un manteniment fàcil i a poc a poc entren a les cuines de molts restaurants, els millors d'aquest país. Més endavant amplien la seva visió al fabricar productes per sala, hotels i altres sectors com òptiques, clíniques, botigues i tot el que està relacionat a una imatge corporativa que els clients demanen. Han lograt sumar nous clients cada setmana de diferents sectors, tot això recorden amb carinyo u n dels primers clients, que va ser Nando Jubany , 18 anys treballant plegats i creixent professionalment junts. Avui, el repte de CSTY és créixer internacionalment. L'organització i gestió d'aquesta primera edició dels Prem


La Consellera de Cultura, Mariàngela Vilallonga, clausura l'acte del 25è aniversari de la Fundació - Ernest Morató Foundation\nLa Consellera de Cultura, Mariàngela Vilallonga, clausura l'acte del 25è aniversari de la Fundació\nEl passat divendres 14 de febrer, a l'auditori del Museu del Suro de Palafrugell va tenir lloc l'acte institucional de celebració del 25è aniversari de la Fundació Ernest Morató.\nL'acte va donar el tret de sortida de tot un any d'esdeveniments durant el qual la Fundació es proposa posar en valor la feina feta, al llarg d'aquest quart de segle, en pro de l'havanera com a gènere musical, actiu cultural —cultura viva— i patrimoni històric, i, al mateix temps, projectar-se cap a futur, amb nous reptes i noves fites. L'acte institucional va comptar amb la presència de Mariàngela Vilallonga, Consellera de Cultura, el diputat Jordi Camps, Joan Manel Loureiro, president del Consell Comarcal del Baix Empordà i Josep Piferrer, alcalde de Palafrugell.\nPremis 2x4 per a Rom Pujol i la cantant Núria Berengueras\nLa commemoració dels 25 anys s'ha fet coincidir amb un dels actes principals que cada d'any organitza la Fundació Ernest Morató, com és la gala de lliurament dels Premis 2x4. Aquests guardons van ser creats l'any 2007 per fer reconeixement a les persones, entitats, institucions i empreses que, d'una manera o altra, han contribuït a divulgar i prestigiar l'havanera. En la seva 13a edició, el jurat dels Premis ha volgut reivindicar la tasca feta per una dona i una empresa singulars: la cantant Núria Berengueras Costa (Sant Feliu de Codines, 1955), la primera dona que va liderar un grup d'havaneres, "Núria Berengueras i Quatre Veus", de Granollers, rebatejat posteriorment "Ultramar", i el grup empresarial Bardinet – Rom Pujol per la seva labor continuada de patrocini del món de l'havanera, que ha contribuït de manera decisiva a potenciar-ne la seva presència als mitjans de comunicació i a les xarxes socials.\nReconeixement als expresidents de la Fundació\nPrèviament a l'entrega dels 2x4, va tenir lloc l'homenatge de l'entitat als seus expresidents: Josep Bastons, Enric Vigas i Antoni Mas. Els tres prohoms, estretament vinculats amb el món de l'havanera com a compositors i/o cantaires, encarnen la trajectòria de la Fundació al llarg d'aquest primer quart de segle de vida, aportant-hi coneixement, dedicació, perseverança i prestigi. El seu reconeixement ho és també a les dotzenes de patrons i patrones, alguns de reconeguda trajectòria musical, que han fet possible la realitat actual: una Fundació que, arrelada en la tradició, manté viva la memòria de l'havanera i contribueix a renovar-la i projectar-la cap al futur.\nActuació de Bergantí, Mariners de Riera i Peix Fregit\nL'acte va acabar, com no podria ser d'altra manera, cantant-ne quatre i amb cremat —de rom Pujol, naturalment— per a tothom. Van actuar per a l'ocasió els tres grups fundadors de l'entitat Bergantí, Mariners de Riera i Peix Fregit. Finalment, el grup Port Bo, fundador també de l'entitat, va haver de cancel·lar la seva participació per indisponibilitat d'un dels seus membres.\nLa cantada va finalitzar amb el cant conjunt de La Gavina, que va ser dirigit pel mestre Josep Bastons.


Entrevista a Joan Garí, coautor del Viatge pel meu país — VIATGE PEL MEU PAÍS\n1 fotografia del llibre a escollir en alta resolució + Presència al llistat d'agraïments del llibre.\n3 fotografies del llibre a escollir en alta resolució + Presència al llistat d'agraïments del llibre.\n3 fotografies del llibre a escollir en alta resolució + Obsequi d'un exemplar de Set llibres de versos, de Joan Fuster + Presència al llistat d'agraïments del llibre.\n1 llibre (enviament inclòs) signat pels autors + Presència al llistat d'agraïments del llibre.\n1 llibre (enviament inclòs) signat pels autors + 3 fotografies del llibre a escollir en alta resolució + Obsequi d'un exemplar de Set llibres de versos, de Joan Fuster + Presència al llistat d'agraïments del llibre.\n1 llibre edició especial limitada (amb enviament inclòs) signat pels autors + Presència al llistat d'agraïments del llibre.\n1 llibre edició especial limitada (amb enviament inclòs) signat pels autors + Obsequi d'un exemplar de Set llibres de versos, de Joan Fuster + 3 fotografies del llibre a escollir en alta resolució + Presència al llistat d'agraïments del llibre.\n2 llibres edició especial limitada (amb enviament inclòs) signats pels autors + Obsequi d'un exemplar de Set llibres de versos, de Joan Fuster + 3 fotografies del llibre a escollir en alta resolució + Presència al llistat d'agraïments del llibre.\nL'any 1962, Joan Fuster, un dels intel·lectuals cabdals de la cultura catalana contemporània, publicava El País Valenciano, una exploració del País Valencià estructurada en vuit itineraris. Aquesta extensa obra, de més de 500 pàgines i editada per Destino, va representar una fita en la literatura de viatges.\nAquest 2012 representa una data massa especial per no recordar-la: han passat 50 anys de la publicació d'El País Valenciano, 90 del naixement de Joan Fuster i 20 de la seua mort.\nAmb el llibre Viatge pel meu país volem retre homenatge a la figura de Joan Fuster, així com a la seua obra i a les seues idees. Aquest llibre recrea l'itinerari de l'escriptor, 50 anys després, copsant el territori a partir de la mirada íntima, particular d'un escriptor -Joan Garí- i d'un fotògraf -Joan Antoni Vicent-. A través de les seues pàgines i les seues imatges (veieu l'àlbum), recorrem carreteres sinuoses, racons solitaris, espais de la memòria, però no podem evitar transitar pels paisatges de la desolació, fruit aquests últims del tsunami especulador de les darreres dècades. Assistim a les darreres mostres de tradicions i usos assenyats del territori, abans que la despoblació del món rural els dissolga en un mar de memòries. I en aquest sentit, Viatge pel meu país s'erigeix alhora com un homenatge al País Valencià, a la seua gent i els seu territori, a la seua cultura conservada actualment sota una inexpressiva, uniforme capa de ciment. El pròleg del llibre ha anat a càrrec de l'escriptor Manuel Vicent.\nViatge pel meu país té prevista la seua presentació a finals de març de 2012.\nConstarà de dues edicions:\nEdició enquadernada en rústica i a la venda en llibreries (PVP: 48 euros).\nEdició especial limitada a 200 exemplars, amb enquadernació en tapa dura i sobrecoberta (luxe) per als mecenes de Verkami (valorat en 85 euros).\nVisita l'àlbum de fotografies del llibre, des d'on podràs escollir aquelles que desitges segons el tipus de mecenatge que has realitzat. Envia'ns un email a tresiquatre@tresiquatre.com amb els noms de les imatges.\nEl projecte a Verkami ja ha finalitzat. Si vols participar de qualsevol altra manera i adquirir el llibre ens pots contactar en tresiquatre@tresiquatre.com\naquest missatge el tenia perdut per la bustia. Em sembla un projecte preciós. abans de tot enhorabona. la pregunta és: Ja ha finalitzat el termini o encara es pot participar?\nA la venda en llibreries estarà a finals de març. A la venda en la nostra web estarà a partir del 15 de març, i en eixa data també farem l'enviament als mecenes.\nL'equip d'Edicions 3i4\nCuando saldrá el libro? Quiero regalarlo a alguien por su cumpleaños.\ngracias y perdonen que no sepa valenciano\nGràcies a tots els qui heu cregut en aquest projecte i en el meu llibre. Confie no defraudar-vos.\nLes aportacions no suposen un descompte en el llibre a posteriori... ara bé, hi ha aportacions que comporten entre altres coses l'adquisició d'un llibre amb un bon descompte, per exemple la de 40 euros (suposa un descompte de 8 euros sobre el seu preu de venda al públic)\nsi faig una aportació, en quan se´m quedarà després si compro el llibre?és que 48 Euros em pareix un poc massa, encara que sé que serà un gran llibre...és clar.\nEl correu és tresiquatre@tresiquatre.com\nBon dia, heu enviat el correu demanant-nos les dades però no ens dieu on escriure-vos.\nEn primer lloc donar-te les gràcies per la confiança dipositada en el projecte.\nResponent la teua pregunta...\nencara que ho faces amb el mateix nom no passa res, a finals de setmana rebreu tots els mecenes un correu demanant-vos el nom que voleu que aparega al llistat... en respondre eixe correu ens ho especifiques.\nL'equip d'Edicions 3i4.\n#03 / Entrevista a Joan Garí, coautor del Viatge pel meu país\nUs deixem una entrevista que la Cadena SER ha realitzat a Joan Garí, autor del text del nostre llibre.\nPodeu escoltar-la ací.\n#20 / Ja l'hem començat a imprimir\nMarch 15, 2012 — 1 comments\nViatge pel meu país va entrar ahir en màquines. Després de dies fent proves per ajustar les tintes i aconseguir una reproducció satisfactòria de les imatges, ara sí que ens trobem a la recta final.\nUs deixem un petit vídeo de la impressió del primer plec.\n#19 / Ja l'hem començat a imprimir\nMarch 15, 2012 — 3 comments\n#18 / Moltes gràcies a tots!\nDes d'Edicions Tres i Quatre, volem agrair-vos, a tots els mecenes, la confiança dipositada en el nostre/vostre projecte. Us en desitgem una molt bona lectura i un agradable viatge visual.\nA final d'aquesta setmana, el llibre entrarà en impremta. Som a la recta final!\n#17 / Contrastos #11. FI\nFebruary 26, 2012 — 2 comments\n“En ell em quedo jo, en el meu poble vulgar, junt al treball i la quietud de les meves gents, un més en això i entre elles”\nJoan Fuster. El País Valenciano. Ed. Destino, Barcelona, 1962.\n#16 / Contrastos #10\n“[Requena] El conjunt és castís, senyorial, fi i ferm alhora. Fins i tot la part nova, diguem-ne moderna, de la ciutat, guarda en les seves perspectives una mesura molt concorde amb la població vella”\n#15 / Contrastos #9\n“És una postal perfecta. El penyal aïllat sembla una fortalesa: Guadalest s’estreny en la replaça del seu cim, amb les roques enormes fent-li el paper de muralla”\nJoan Fuster, El País Valenciano. Editorial Destino, Barcelona, 1962.\n#14 / Contrastos #8\n"[Sant Mateu] Però una ronda pel poble ens reserva mil petits al·licients més (…) Un escut nobiliari, una paret de carreus, una església, una altra església, van temptant la nostra curiositat…"\n#13 / Vilaweb dedica un ampli article a Viatge pel meu país\nAhir, diumenge 19 de febrer, Vilaweb dedicava un ampli article de presentació del nostre projecte.\nPodeu llegir-lo ací.\n#12 / Contrastos #7\nFebruary 13, 2012 — 0 comments\n“Suspesos d’un cable gruixut, davallen de l’altíssima cúpula uns artefactes brillants, de vegades fins amb cinc personatges embarcats, i en el moment de l’apoteosi final, mentre en puja un d’aquells en baixa un altre al seu encontre per realitzar, sobre el buit, la coronació de Maria. Tot hi és resplendent, arriscat, enlluernador”\n#11 / Contrastos #6\nFebruary 10, 2012 — 0 comments\n“Cada dijous, en tocar migdia al rellotge del Miquelet, es reuneix en la porta dels Apòstols, sota les figures ruïnoses, el Tribunal de les Aigües, disposat a dirimir plets i denúncies”\n#10 / El setmanari "El temps" dedica dues pàgines al nostre "Viatge"\nFebruary 09, 2012 — 0 comments\nVegeu l' ARTICLE.\n#09 / La web dels escriptors castellonencs parla de Viatge pel meu país i Verkami\nFebruary 08, 2012 — 0 comments\n#08 / El diari digital NONADA parla del llibre Viatge pel meu país\nFebruary 07, 2012 — 0 comments\n#07 / Contrastos #5\n“D’ara endavant sovintejaran, sobre la costa, les construccions de deport: en els últims quaranta anys, la vora de la Marina s’ha convertit en balneari famós i en residència de rics i de sots-secretaris. Altea, i més encara Benidorm, té aquest modus vivendi, la platja de moda, més lucratiu que la pesquera i l’agricultura”\n#06 / Contrastos #4\nFebruary 03, 2012 — 0 comments\n“L’anomenada plaça del Caudillo [actualment de l’Ajuntament] és una de les places més horribles que coneix l’experiència urbanística de la humanitat”\n#05 / Contrastos #3\n“[Les Useres] Una cerimònia piadosa, molt ajustada al seu ambient, li dóna fama per aquests encontorns: els seus peregrins (…) La curta processó desfila en la buida immensitat d’aquests paratges com una reminiscència inexplicable d’altres segles”\n#04 / Contrastos #2\nJanuary 27, 2012 — 0 comments\n“Els homes d’aquest país senten l’atracció de la bèstia cornuda, però sens dubte no pas a la manera sanguinolenta i tràgica de l’espanyolada. Jo diria fins i tot que s’agraden menys del toreig com a espectacle que del joc amb els toros”\nJanuary 25, 2012 — 0 comments\n#02 / Contrastos #1\nIniciem una breu sèrie, "Contrastos", on les impressions de Joan Fuster, viatger del 1962, dialoguen amb les imatges actuals de Joan Antoni Vicent. Fet i fet, un breu, suggerent viatge pel nostre país.\n“Qui es proposés, per exemple, de recorrer el País Valencià amb el sol prejudici d’una lectura de Blasco Ibáñez, la desproporcionada presència de la muntanya i de l’aridesa li xocaria fins a un extrem d’estupor”\n#01 / Viatge pel meu país, a tota pàgina a Levante\nJanuary 20, 2012 — 0 comments\nEl diari valencià Levante s'ha interessat pel nostre/vostre Viatge pel meu país, per diverses raons: per representar l'any 2012 una efemèride múltiple en el món fusterià, però també per tractar-se del primer projecte editorial del País Valencià que recorre al micromecenatge.\nNo ens allarguem; l'article us donarà més pistes.\nMoltes gràcies a tots i bon micromecenatge!\nViatge pel meu país va entrar ahir en màquines. Després de dies fent… read more\nDes d'Edicions Tres i Quatre, volem agrair-vos, a tots els mecenes, la… read more


BalearWeb :: Veure tema - Consell d'Estudiants de la UIB i tancament de SOMRÀDIO\nConsell d'Estudiants de la UIB i tancament de SOMRÀDIO\nPublicat: Dt Des 09, 2003 9:59 pm Assumpte: Consell d'Estudiants de la UIB i tancament de SOMRÀDIO\nEl Consell d'Estudiants de la Universitat de les Illes Balears, màxim òrgan de representació estudiantil a nivell universitari, s'adhereix a la "Plataforma per a la continuïtat de somràdio" i convoca a tota lacomunitat universitària a:\nConcentració per la continuïtat de SOMRÀDIO, dimecres 10 de desembre a les 19 h davant la seu de somràdio (Av. Portugal, 5 - davant l'IES. Ramon Llull).\nEls representants d’alumnes al Consell de Govern de la UIB demanam que aquest òrgan prengui posició en els següents fets:\nLa Universitat de les Illes Balears com a institució cíentifica d’ensenyament superior; és l’organ oficial consultiu per a tot el que faci referència a la llengua catalana. Volem fer palesa la nostra preocupació respecte la manca d’iniciatives per part de la UIB, tan a l’àmbit de la política universitària com a l’àmbit públic de promoció institucional, en relació a la promoció de polítiques públiques normalitzadores de la llengua catalana a la nostra comunitat.\nDavant el tancament de l'emissora SOMRÀDIO, eina de divulgació dels artistes de les Illes Balears i eina amb funció normalitzadora i dinamitzadora del català, que a més és l’únic mitjà de comunicació en català que emet per a totes les illes; demanam que la Universitat es posicioni davant el retrocés que pateix la nostra llengua respecte a\nàmbits que ja s’havien assolit.\nCal una passa ferma per tal de defensar la llengua catalana. La Universitat, eina de recerca i d’educació de la societat, no pot quedar de bades davant les agressions que pateix.\nVicente Juan Torres Escandell, president del Consell d'Estudiants i membre del Consell de Govern de la UIB.\nAntoni Socies Reynés, tresorer del Consell d'Estudiants i membre del Consell de Govern de la UIB.\nMiquel Garí Quetglas, vocal de medi ambient del Consell d'Estudiants i membre del Consell de Govern de la UIB.\nTelèfons de contacte: 971190328 619880893\nAdreces electròniques: consell.estudiants@uib.es vjte@navegalia.com\nPublicat: Dc Des 10, 2003 8:43 pm Assumpte:\nHe ha'nat a la manifestacio. Pensave trobar·hi mes gent.\nLa TV Balear, no l'hi e vista. E vist Localia i Antena3.\nL'hi auran passat l'ordre de no anar·hi?.


Renfe, favorita per assumir la gestió de la terminal de mercaderies Madrid-Abroñigal - TRENPASSIÓ\nRenfe, favorita per assumir la gestió de la terminal de mercaderies Madrid-Abroñigal\nRenfe es postula com la favorita per assumir la gestió de la terminal d'Abroñigal. Foto: Philmarin (Ferropedia.es)\nEl passat divendres es van presentar els candidats per fer-se la gestió de la terminal de mercaderies de Madrid-Abroñigal. Renfe Mercancías i Transervi, amb un 50% cadascuna, apareix com la millor situada per fer-se la gestió.\nEl procés d'adjudicació, per part d'Adif, per la gestió de la terminal de mercaderies de Madrid-Abroñigal, una de les més importants d'Espanya, va donar un pas més el passat divendres amb l'acte públic d'obertura d'ofertes. En aquest acte es partia amb dos candidats, ja que Slisa, empresa amb molts lligams dins de l'indústria ferroviària, va decidir retirar la seva oferta abans de la celebració de l'acte.\nDesprés de l'obertura de sobres, es va desvetllar que el consorci liderat entre Renfe Mercancías i Transervi, amb un 50% cadascun, es va postular com a clara favorita. L'altra, competidora, Setemar, pertanyent al Grupo Alonso, va presentar una oferta inferior a la que oferien Renfe i Transervi.\nLes dades finals dels candidats a la licitació van ser els següents:\n- Consorci Renfe/Transervi: Ofereix una renta fixa anual, que partia dels 458.556 euros anuals. va ofertar un total de 531.924,96 a abonar per Adif. Sobre els preus variables en funció dels contenidors moguts, la licitació partia d'una quanitat de 1,34 euros per uti i van ofertar 1,55.\n- Setemar: Ofereix una renta fixa anual de 50.431 euros menys, i en variables, 1,38 euros.\nLa decisió final d'aquest procés es sabrà el proper 28 d'octubre.


Fundació Jacint Verdaguer - Maleïda 1882 arriba als cinemes\nMaleïda 1882 arriba als cinemes\nMaleïda 1882, l’aventura de Jacint Verdaguer a l’Aneto, pel·lícula documental dirigida per Albert Naudín i produïda per FilmeXplora amb producció associada de la Fundació Jacint Verdaguer i la participació de TV3, s’estrenarà a sales catalanes el divendres 5 de juliol, coincidint amb l’inici de l’expedició pirinenca que descriu la pel·lícula. Maleïda 1882, amb Lluís Soler en el paper del poeta, recrea amb absoluta fidelitat l’itinerari que va seguir Verdaguer en l'ascens a la Maleïda (Aneto), a través dels versos de Jacint Verdaguer i els textos d’investigació de Bernat Gasull, recollits al llibre Maleïda (Verdaguer Edicions, 2015). L’equip de la pel·lícula, expert en expedicions i rodatges d’alta muntanya, va registrar tota la ruta pirinenca de Verdaguer, encarnat per Lluís Soler i Santi Pocino, reproduint les condicions, vestimentes, equips de muntanya de l’època i ambients als pobles per on va passar.\nL’aventura èpica del rodatge\nResseguir els vells camins de Verdaguer més de 100 anys després ha estat per l’equip un doble repte, artístic i tècnic. El poeta volia pujar la Maleïda però només comptava amb la seva fortalesa, guies inexperts, mapes incomplets i unes sabates que avui ningú gosaria calçar-se per emprendre una aventura d’aquesta magnitud. El documental ha afrontat el repte artístic, per una part, de correspondre amb imatges els textos de Verdaguer, una empresa difícil traslladada a la pantalla amb la intensa interpretació i veu de Lluís Soler, la rigorosa documentació del llibre de Bernat Gasull i els espectaculars paratges rodats; i el repte tècnic, per l’altra, ja que una de les premisses del film era recrear fidelment l’expedició de Verdaguer a l’Aneto. L’equip no va escatimar en localitzacions, “al contrari, ens vam enfilar dalt dels cims i vam cercar glaceres a 1.000 quilòmetres de distància per trobar les mateixes condicions que a les Maleïdes del segle XIX. La recreació de la glacera de l'Aneto combinada amb la caracterització de l'ascensió de Verdaguer van suposar sens dubte un gran repte que molts no s'haurien plantejat”, afirma el director, Albert Naudín.\nVerdaguer i l’anhel de llibertat\nQuè empeny a les persones a voler conquerir cims? En el cas de Verdaguer, és el poeta o l’aventurer? Què el va portar a planificar la pujada a l’Aneto quan encara cap català no ho havia fet abans? El documental, tan rigorós en la recreació de l’expedició com sensible en el retrat del poeta romàntic, cerca el mite del súper home, de l'explorador, del muntanyenc; d’aquell qui es pot enfrontar a qualsevol repte encara que no surti ben parat; “d’un personatge que inspira anhels de llibertat”, explica el director.\nAls cinemes el 5 de juliol\nL’estrena absoluta de Maleïda 1882 va tenir lloc el 10 de juny al FIC-CAT, coincidint amb l’efemèride de la mort de Verdaguer i competint en Selecció Oficial. La preestrena i acte de presentació davant de col·laborador i l'equip es va fer al Teare l'Atlàntida de Vic el dia 21 de juny. Seguint amb dates assenyalades en la biografia del poeta, l’estrena als cinemes, el 5 de juliol, se celebrarà simultàniament l’aniversari –137è– del començament de l’aventura que retrata el film i que va empènyer Verdaguer a escriure Canigó. Una vegada finalitzat el circuit comercial i per festivals, s’emetrà a TV3.


Casino del Masnou - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Casino del Masnou és una obra del municipi del Masnou protegida com a bé cultural d'interès local. Es va construir a les dependències del mas de Can Fontanills, de la qual en resta la façana i la planta baixa.\nC. Barcelona, 1. El Masnou (Maresme)\n41° 28′ 45″ N, 2° 19′ 07″ E / 41.479255°N,2.318732°E / 41.479255; 2.318732Coord.: 41° 28′ 45″ N, 2° 19′ 07″ E / 41.479255°N,2.318732°E / 41.479255; 2.318732\nEdifici civil. El seu interès recau a l'adaptació d'un nou edifici a l'antic mas, anomenat Can Fontanills, situat al centre del conjunt, del que es conserva la planta baixa, la porta d'accés i una de les finestres gòtiques de la façana. El nou edifici es menja la torre de defensa i reprodueix les finestres originals. La banda esquerra del Casino constitueix el recinte del teatre i la banda dreta està formada per l'entrada principal i la Rotonda, al sostre de la qual les interseccions de l'entramat són rematats amb elements decoratius de manera que semblen claus penjants. Els elements arquitectònics són absolutament heterogenis: gòtics, neoclàssics, modernistes i eclèctics.\nPresenta un aire neoclàssic i romàntic. Consta d'una platea amb tribunes laterals a la planta baixa i una balconada correguda de forma aproximadament semicircular i sostinguda per columnetes de ferro colat. Les decoracions, motllures i plafons del sostre són fets de guix. Són també interessants les baranes de ferro forjat i les làmpades modernistes.\nAlgunes peces del teatre són reutilitzades d'algun lloc de Barcelona.\nReixat del Mas Vell del Casino, que tanca el jardí. La porta d'accés es troba al centre i en ella se situen les inicials M.A. del seu antic propietari, Miquel Amat. És de ferro i està formada per un conjunt de barres paral·leles i encreuades. Hi ha remats amb elements vegetals i línies sinuoses típiques del modernisme.\nElements constructius que demostren la marcada tendència modernista del Casino. Observen com tant a l'empunyadura o estirador de la porta com el ferro forjat de la pèrgola de la rotonda s'accentua el valor decoratiu a través de corbes sinuoses, asimètriques i acabades en reganyols o espirals.\nEl Casino del Masnou neix com entitat l'any 1876. La idea d'un nou edifici la duu a la pràctica Pere Guerau Maristany, comte de Lavern, situant-lo a la masia de "Can Fontanills", propietat de Miquel Amat i Lluch. El mas tenia una torre de guaita que va ser enderrocada l'any 1902 amb la reforma per convertir el mas en el Casino. L'any 1903 s'inauguren la rotonda, sales de joc, billar i altres dependències. El 1904 s'obre també, el teatre. L'entrada principal modernista és de 1902.\nCan Fontanills data de 1375, quan la comprà Joan Fontanills. Entre 1876 i 1887 hi va haver al pis del mas el Col·legi del Comerç del pedagog Francesc Flos i Calcat, que fou l'embrió del que a partir de 1898 aplicaria al col·legi de Sant Jordi de Barcelona. Les terres del mas Fontanills eren a l'est, a l'actual Ocata i es van urbanitzar a la segona meitat del segle XIX. El carrer anomenat "carrer de Fontanills" està dedicat a la família que parcel·là i urbanitzà la zona.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Casino del Masnou\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 «Casino del Masnou». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 agost 2014].\n↑ MURAY, Joan. "El mas Fontanills -de casa de pagès ... a Casino del Masnou, passant per col·legi" dins Gent del Masnou, núm. 205, maig 2004\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Casino_del_Masnou&oldid=22620455»\nDarrera modificació: 15 gen 2020 a les 10:22


Josep Lluís Rodríguez. Advocat. Reus: de juny 2016\nEl treballador autònom col·laborador\nÉs molt freqüent que els familiars dels treballadors o professionals autònoms treballin amb ells. Aquests familiars reben el nom d'autònoms col·laboradors.\nPodríem resumir dient que un autònom col·laborador és un familiar directe del treballador autònom que conviu i treballa per a ell.\nEls requisits per a cotitzar com a autònom col·laborador son:\n- Ser familiar directe: cònjuge, descendents, ascendents i demés parents de l'empresari per consanguinitat o afinitat fins el segon grau inclòs i ,en el seu cas, per adopció.\n- Que estiguin ocupats en el centre o centres de treball de manera habitual. No es pot tractar d'una col·laboració puntual.\n- Que no estigui donat d'alta com a treballador per compte d'altri, és a dir no ha de cotitzar en el Règim general de la Seguretat Social.\nL'autònom col·laborador es pot mantenir d'alta en aquesta situació sempre que continuïn existint les mateixes circumstàncies inicials. La convivència és un requisit indispensable. Per exemple, s'haurà de donar de baixa com a autònom col·laborador el fill que passi a formar la seva pròpia família i a residir en domicili diferent o el cònjuge que en cas de divorci o separació de fet deixi de conviure en el domicili del titular del negoci.\nCom donar-se d'alta com autònom col·laborador?\nEl tràmit és més senzill que l'autònom normal. només cal donar-se d'alta a la Seguretat Social com familiar col·laborador (model TA0521), acompanyant llibre de família, DNI i una còpia de l'alta a Hisenda del familiar donat d'alta com a autònom i titular del negoci.\nNo és necessari donar-se d'alta a Hisenda i per tant, no haurà de fer declaracions trimestrals d'IVA ni d'IRPF ja que tributa com un assalariat.\nFinalment, cal destacar que la Reforma Laboral de 2012 va introduir com a important novetat la bonificació del 50% de la quota d'autònoms durant els 18 mesos posteriors a l'alta com a autònom col·laborador.\nPublicat per Josep Lluís Rodríguez a 13:30 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Autònoms, Conceptes, Laboral, Seguretat Social


Re-generem-nos Aliances feministes locals contra el feminicidi i la violència sexual\nEls dies 27, 28 i 29 d’abril, la Plataforma Unitària contra les Violències de Gènere organitza conjuntament amb Feminicidio.net el taller-conversatori “Aliances Feministes locals contra el feminicidi i la violència sexual”, en el marc del projecte Construint ciutadanies globals i locals per defensar i garantir el dret a la vida de les dones i el dret a una vida lliure de violències.\nAquest taller està dirigit a integrants de col·lectius feministes i entitats que abordin la qüestió des dels àmbits de la prevenció, sensibilització i/o intervenció amb supervivents i víctimes del feminicidi i/o la violència sexual.\nPodeu consultar aquí el programa complert de les tres sessions.\nÉs un taller no mixte, amb places limitades i inscripció gratuïta. Podeu formalitzar la vostra inscripció a través d’aquest formulari.\nLloc: Sala d’Actes de la Biblioteca Francesca Bonnemaison, carrer Sant Pere Més Baix, 7 Barcelona.\nEtiquetes: feminicidis intervencio prevencio sensibilitzacio taller violències masclistes


El sector turístic de Ponent i Pirineu tanca un estiu "millor del que s'esperava" i frega la plena ocupació a l'agost - Tàrrega Televisió\nEl sector turístic de Ponent i Pirineu ha tancat una temporada d’estiu “millor del que s’esperava”. De fet, al mes d’agost s’han superat les previsions i inclús les xifres són millors que les de l’any passat. Durant aquest mes molts allotjaments de muntanya han fregat la plena ocupació, mentre les cases rurals de la demarcació de Lleida s’han situat al voltant del 80%. Des del Patronat de Turisme han indicat que la caiguda del turista internacional ha estat assimilada pel turista català, que enguany ha optat per destinacions tranquil·les amb la natura com a principal protagonista. Per contra, parlen de “taca negra” a la ciutat de Lleida arran del confinament a principis de juliol.\nEl cap de promoció i màrqueting del Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida, Juli Alegre, ha qualificat la temporada d’estiu de “realment atípica” i ha dit que al començament d’aquesta les previsions eren molts dolentes. “Finalment la temporada ha anat molt bé”, ha indicat Alegre, que ha afegit que l’agost ha estat “millor del que pensàvem”, mentre al juliol l’ocupació s’ha situat deu punts per sota respecte el mateix període de l’any anterior, que segons recorda el responsable de promoció, “va ser un bon juliol”.\nTot i aquestes bones dades, Juli Alegre ha destacat la “taca negra” que ha patit el sector a la ciutat de Lleida arran del confinament a principis de juliol. De fet, ha indicat que el confinament de la comarca no només va afectar el Segrià sinó que va comportar “un bon allau” de cancel·lacions al conjunt de la demarcació.\nPel que fa l’agost, Alegre ha indicat que l’ocupació hotelera les comarques del Pirineu s’ha situat per sobre del 90% i molts establiments han fregat la plena ocupació. A les comarques de Lleida, els allotjaments rurals han tingut una ocupació del 80%. A aquestes xifres s’hi sumen les de turisme actiu que, segons Alegre, han anat en “paral·lel”. De fet, Alegre assegura que al mes d’agost s’han superat les previsions i que inclús s’han arribat a millorar les de l’any passat, tant pel que fa allotjaments com activitats de turisme actiu.\nAixí mateix, Alegre ha dit que també es preveu una primera quinzena de setembre molt bona que podria, inclús, superar les xifres de la temporada passada. Tot les bones previsions, Juli Alegre remarca que el sector ve d’un any en què ha patit moltes pèrdues per la crisi del coronavirus.\nEl cap de promoció del Patronat de Turisme ha indicat que la natura, així com les activitats que l’envolten i la gastronomia, són els productes “més desitjats” pels turistes que aquest estiu han visitat les terres de Lleida i el Pirineu. De fet, considera que aquestes vacances la gent ha buscat un cert “distanciament social” i ha anat a la “recerca de la natura”.\nAixí mateix, ha afegit que aquests turistes han optat per fer estades més llargues. Segons Alegre, això es deu a la “por” que tenen algunes persones ha canviar d’establiment pel coronavirus. Així mateix, també ha parlat de l’arribada de turistes que feia temps que no venien al territori i també de nous. “Això ens genera l’oportunitat de mostrar la nostra oferta i fidelitzar a aquests clients de cara futures temporades”, ha explicat.\nEl sector donava per perdut el turisme internacional de cara l’estiu. Una previsió que s’ha complert encara que la caiguda ha estat “assimilada” per l’increment del turista català. “Això ha fet que no només haguem cobert la caiguda sinó que s’han superat les previsions”, ha indicat Alegre.


Lorenzo exerceix d'actual campió i venç clarament - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLorenzo exerceix d'actual campió i venç clarament\nEl mallorquí, molt superior als seus rivals durant el primer cap de setmana de Mundial, guanya i Márquez puja al podi en tercera posició\nefe losail (qatar) 21.03.2016 | 07:35\nLorenzo, al centre del podi amb Dovizioso (esquerra) i Márquez str/efe\nEl mallorquí Jorge Lorenzo va fer bons els pronòstics derivats dels tests de pretemporada i també dels entrenaments de tot el cap de setmana i es va endur el Gran Premi de Qatar de MotoGP amb autoritat total. El balear, que tenia la pole, va obtenir el triomf davant d'Andrea Dovizioso, que va confirmar l'evolució de les Ducati amb el segon lloc, i de Marc Márquez, que obté una positiva tercera posició, tenint en compte els problemes de les Honda durant totes les sessions de pretemporada.\nLorenzo va tibar amb força a l'inici, però va ser superat aviat per les Ducati de Dovizioso i Iannone. Aquest, però, va anar a terra mentre que, darrere, Márquez, que havia perdut molt temps a la sortida, avançava Rossi. El mallorquí va haver d'esperar fins a la volta número nou per superar l'italià. Aquest va anar perdent pistonada fins al tram final i va estar a punt de ser avançat per Márquez, però la velocitat punta superior de la màquina italiana va provocar que el transalpí no deixés el segon lloc del podi. El de Cervera, a més, va haver de defensar el seu lloc entre els tres primers de l'atac final de Rossi, en un grup que va treure més de dotze segons de diferència al posterior, que integraven els catalans Pedrosa i Viñales.


Implementació del programa pilot Servei Comunitari de prevenció dels danys de l’alcohol i altres drogues – Episteme Social\nParaules clau: prevenció amb evidència científica, gènere, polítiques de drogues, alcohol, investigació-acció-participativa, comunitat, drogues, oci nocturn.\nFinançament: Pla Nacional Sobre Drogues. Pressupostos Generals de l’Estat – Convocatòria Fons 2020.\nEl present informe presenta la sistematització i primera fase del programa: «Implementació del programa pilot Servei Comunitari de prevenció dels danys de l’alcohol i altres drogues».\nEl programa parteix d’una metodologia multicomponent inspirada en metodologies d’evidència preventiva demostrada com és la del programa STAD:\nAquest document exposa de forma exhaustiva la primera fase d’implementació, abasta el procés constitutiu i consultiu de la comunitat concernida amb la prevenció de danys i les eines metodologies dissenyades per evaluar-lo.\nExposa detalladament els aspectes que concerneixen a la implementació d’un programa de naturalesa metodològica multicomponent enfocat a la prevenció de danys associats a l’alcohol i altres drogues en una ciutat de l’est d’Espanya, per tal de facilitar la seva rèplica en contextos similars.\nSuport tècnic en l’àmbit d’avaluació a entitats de drogodepe... «Dime dónde consumes y te diré…» Antropología sobre el uso y abuso de...


Maria Lluïsa Catafau: " El secret de ser-hi tant de temp...\nMaria Lluïsa Catafau, regenta La Xurreria del Poble Quim Pascual\nLa Maria Lluïsa, amb el Jordi i la Maria Antònia, manté viva La Xurreria del Poble. Quan s’hi refereix, parla de ‘casa’. Després de 55 anys, tothom qui viu a Castellar s’hi ha aturat alguna vegada.\n· Quan es va obrir La xurreria del Poble?\nLa van obrir l’any 1964 els meus sogres, quan el Jordi tenia 9 anys. En fa 40 que soc casada, doncs en deu fer 45 que veníem els diumenges amb el meu marit a ajudar-los. Quan es van retirar els meus sogres, van voler que ens ho quedéssim nosaltres dos. I, mira, fins ara.\n· Farà 55 anys que és oberta. Quin és el secret per aguantar tant temps?\nSer-hi molt i tenir molta, molta constància. I oferir gènere bo, és clar, com els xurros i la xocolata calenta, que fem nosaltres. Volem que la gent marxi contenta i que torni.\n· I per ser-hi tant de temps, precisament, us van donar la Medalla de la Vila, que s’atorga als comerços amb una trajectòria familiar de més de mig segle.\nVa ser un orgull. Va recollir-la la iaia, la Maria Antònia, acompanyada del meu fill, l’Arnau.\n· Ha canviat gaire d’aspecte, el local de La Xurreria?\nVam tenir un incendi, el 1996. Ho vam haver de fer tot de nou. Em va passar a mi...\n· Carai, què va passar?\nTeníem una estufeta de gas, vaig voler canviar-la i va quedar la flameta encesa. Va començar a sortir gas. Zuuum! En segons, es va encendre el gènere i tot de bosses. Sort que va venir un xicot, un bomber, que em va dir “surt!”. Vaig sortir corrents cap a dalt, a l’altra botiga, on eren els meus sogres i el meu home.\n· Com es van conèixer amb el seu marit, el Jordi?\nMolt jovent d’aquí Castellar va començar a anar al ‘Liverpool’, una discoteca del centre de Caldes, d’on soc jo. Allà, hi vam fer tota una colla, i així ens vam conèixer.\n· El ‘Xics’, la botiga de llaminadures, fa menys temps que la teniu oberta.\nAquest juny farà 31 anys. A la xurreria hi teníem molta feina, anàvem bé i treballàvem. Volíem ampliar-la, i els meus sogres van decidir comprar aquella casa i posar-hi una botiga on els nens poguessin servir-se ells mateixos. Vam començar a vendre els fruits secs a granel, caves, licors...\n·Qui s’encarrega de fer els xurros?\nEl meu home, a les vuit del matí, baixa i fa les dues masses, la de xurros i la de porres, a més de la xocolata. Jo, després, faig més xurros i els banyo, faig bunyols, torro les cornes...\n· Des de La xurreria, heu vist com Castellar canviava.\nHa canviat tot molt. Abans, érem gairebé els únics. Sempre hem treballat amb la casa Frigo, i venien a omplir la nevera dues vegades a la setmana. Es buidaven!\n· I els productes segueixen triomfant, després de tant temps.\nLa gent ja sap què ve a buscar aquí, a casa: les patates, les cornes, les rodes, la barreja... I els xurros amb xocolata, és clar.\n· Són clients de tota la vida.\nEls vèiem de petits i ara ja són grans. Generació rere generació, venien els pares i ara venen els nens.\n· I els gustos de la gent, han canviat?\nLa gent vol taules i terrasses. Seure i passar l’estona. Nosaltres no en tenim, aquí no ems hi cabrien.\n· Les xurreries de tota la vida sembla que estan una mica en perill d’extinció.\nUna mica, sí...\n· Però vosaltres aguanteu com uns herois.\nCosta, costa molt. No es treballa com molts anys enrere, però ara sembla que anem cap a millor.\n· Hi ha generacions que continuaran?\nEls meus fills tenen altres feines, i no ho sabem, encara...\n· Què us agrada fer quan no sou a La xurreria?\nAmb els nens petits, els dilluns de festa marxàvem cap a Blanes o cap a baix, a Sant Carles de la Ràpita. Ara reposem o anem a veure les nenes a Navarcles. Tenim la filla que hi viu.\nSoc massa perfeccionista, diuen\nEl vostre producte estrella?\nEls xurros i la xocolata calenta\nEm surt molt bé el bacallà\nUn record bonic?\nEls cursets de natació a Caldes\nUn indret on escapar?\nBlanes o Sant Carles de la Ràpita


P4: IDEES PER FER AQUESTS DIES - 2\nIDEES PER FER AQUESTS DIES - 2\nesperem que estigueu tots bé i seguiu les indicacions que ens ha demanat al govern per parar aquesta malaltia.\nDesde inspecció i direcció de l'escola ens han enviat una sèrie d'orientacions pels vostres fills/es i us les fem arribar. Cal que respectem les necessitats de descans dels alumnes, el temps de lleure i la convivència familiar però a la vegada proposar tasques per desenvolupar les capacitats dels infants.Per tant, cal tenir temps pel joc autònom en què l'infant decideix què vol fer i temps per fer activitats compartides amb l'adult.\nJOC AUTÒNOM: oferir a l'infant materials diversos amb els que pugui elaborar diferents jocs: construccions, teles per disfressar-se, titelles, ninos, contes, cuineta, estris d'escriptura lliure, entre d'altres.\nACTIVITATS COMPARTIDES AMB L'ADULT:\n1. Activitats de comunicació : llegir, demanar que us expliquen contes, mirar contes per internet ( https://www.ccma.cat/tv3/super3/una-ma-de-contes), fer un diari dels dies de confinament amb dibuixos i alguna petita explicació, entre d'altres idees.\n2. Moure el cos a l'exterior (si és possible al pati o al balcó sinó dins de casa): saltar, grimpar, fer equilibris. També us enviem un document amb diferents opcions que podeu anar marcant un com les heu realitzat.\n3. Jocs de taula: parxís, trencaclosques, jugar a cartes, etc.\n4. Activitats en l'entorn digital: fer servir les tablets amb jocs i app educatives o les activitats que us vam enviar en el primer correu.\nRecordeu que per a qualsevol dubte ens teniu a la vostra disposició. Tambè us animem a enviar-nos correus amb els vostres fills i filles amb fotos de les activitats que esteu fent a casa, o amb feines per a que us les comentem...\nEstarem encantades de poder estar en contacte amb ells i amb vosaltres.\nMoltes gràcies famílies pel que esteu fent pels vostres fills i filles, entre tots podrem sortir d'aquesta situació. Ànims i ens veiem aviat!!


Història de la ciència - L'Enciclopèdia, la wikipedia en valencià\nL'història de la ciència és el conjunt d'avanços, invents i paradigmes teòrics que han tengut lloc en l'història del coneiximent. És una disciplina d'estudi que juntament en la filosofia de la ciència i la sociologia intenten explicar l'alvanç i el canvi científic lligant-los al context social a on es produïxen. Com a tal, naix en el sigle XX, si be sempre hi ha hagut referències al passat per explicar el present de la ciència. Destaca el nom de George Sarton  com un dels seus fundadors.\n1 Història de la ciència en les primeres cultures\n1.1 Ciència en Mesopotàmia\n1.2 Ciència en Egipte\n1.3 Ciència chinenca\n2 Ciència migeval\n2.3 Ciència chinenca\n3 Ciència moderna\n4 Historiadors de la ciència destacats\n5 Artículs relacionats\nHistòria de la ciència en les primeres cultures\nL'història de la ciència en les primeres cultures estudia la protociència en la història antiga, prèvia al desenroll de la ciència en l'Edat mija. En els temps prehistòrics, el consell i el coneiximent es passava de generació en generació a través de la tradició oral. El desenroll de l'escritura va permetre que el coneiximent es poguerà almagasenar i comunicar a través de generacions en molta més fidelitat. Combinat en el desenroll de l'agricultura, que va permetre dispondre d'un excedent de menjar, va possibilitar que les primeres civilisacions es desenrollen i tinguen més temps per a dedicar-se a d'atres tasques ademés de sobreviure, com l'investigació de coneiximent per pròpia curiositat.\nCiència en Mesopotàmia\nEl desenroll de l'escritura és condició indispensable per a la ciència avançada, que requerix càlculs matemàtics complexos. Per això les primeres manifestacions científiques es desenrollen al voltant de Súmer. S'han trobat en Babilònia restes de tauletes en les quatre operacions bàsiques i problemes que inclouen equacions. El sistema numèric és de base sexagesimal.\nConsideraven que el perímetro d'una circumferència era tres vegades el seu diàmetro i tenien fòrmules per calcular les àrees dels principals cossos en geometria. Varen traçar les primeres cartes de constelacions, fet que implicava mesures angulars. En estes senyes varen crear el model de tots els calendaris posteriors. Els sacerdots eren instruïts en astrologia i astronomia i varen influir en tota la ciència helenística relacionada en l'univers (és la tradició coneguda com a caldea). Destaca el nom de Seleucus, qui va propondre un model heliocèntric que no va ser acceptat pels seus contemporàneus.\nEls babilonis també varen desenrollar una contabilitat avançada. Com que gran part dels intercanvis es fea en els recursos naturals (minerals, plantes i animals o productes derivats), va sorgir l'interés per classificar-los. Varen crear el concepte de regne en biologia, dividint les espècies més propenques en tipos que encara es conserven en la cultura popular. En este coneiximent de l'entorn, varen crear els primers remeis i consells agrícoles, que es transmetien per escrit.\nEn el camp de la geografia, han perdurat mapes mesopotàmics que inclouen distàncies aproximades, descripcions d'endrets i traçats del relleu, sens dubte per orientar les caravanes i expedicions comercials.\nCiència en Egipte\nEls egipcis varen sobreeixir en la geometria, forçats per la necessitat de mesurar unes terres canviants a causa de les creixcudes del riu Nil. Els primers teoremes relacionats en els triànguls són de les primeres dinasties egípcies, aixina com el concepte del número pi. Es conserva un important document, el papir Rhind, a on es detallen els métodos de resolució dels problemes matemàtics més comuns. Estos coneiximents els varen aplicar als àmbits de l'ingenieria i la construcció de les piràmides. Varen crear també un sistema de numeració de base 10, si be encara no era posicional\nVaren alvançar en l'experimentació mèdica i si be la majoria de remeis farmacològics han provat ser inefectius o inclús perjudicials, varen desenrollar el concepte de dosis i les primeres descripcions del cervell. En la momificació va desenrollar-se l'anatomia interna. El primer document mèdic extens és el Papir Edwin Smith.\nVaren calcular en precisió les efemèrides dels astres i el seu model del zodíac és la base de l'actual  Es considera que l'alquímia va nàixer en Egipte (pel deu Thoth). Varen crear el vidre, el morter i el guix.\nLa biblioteca d'Aleixandria reunia gran part del saber de l'época antiga fins que va desaparéixer cremada. Diverses cases del coneiximent en les principals ciutats són una prova de l'interés egipci per la ciència.\nEls chinencs varen compendiar el seu saber matemàtic en el document nomenat yijing, que inclou fòrmules geomètriques i les primeres descripcions de l'àlgebra.\nEn China es varen dur a terme les primeres observacions d'eclipses, meteors i supernoves, entre atres descobriments de l'astronomia. Varen idear un zodíac propi, opost a l'occidental, basat en els animals tradicionals i en la successió dels anys. Entre els seus invents destacats estan l'àbac, que va facilitar enormement el càlcul, i la brúixola, que va ajudar als viagers a orientar-se.\nEn medicina varen basar-se en els remeis vegetals i l'acupuntura, aixina com en l'equilibri dels humors interiors. Es creu que varen predir la circulació de la sanc (dins el model del Yin i Yang). Varen inventar el paper i una imprenta primitiva, que va servir per accelerar la difusió de les idees científiques i que no serien introduïts en Europa fins sigles despuix.\nCiència de l'Índia\nEls indis varen desenrollar les sifres que s'usen hui dia majoritàriament (traslladades pels àraps a Europa), aixina com el zero i el sistema de numeració posicional. Una escola jaïnista va crear el concepte de números binaris, usats en la informàtica moderna.\nDe la mateixa manera que els chinencs, creuen que la major part de les malalties es devien a desequilibris. Per això l'ayurveda o medicina tradicional es basava en recuperar esta harmonia. Varen destacar les seues observacions sobre el mig ambient com a font de salut o alteracions corporals.\nVaren ser els primers em desenrollar les ciències humanes, com la llingüística. Varen alvançar també en el coneiximent de les propietats del ferro, fet que els va permetre fondre metals i crear objectes d'artesania i armes.\nCiència del món clàssic\nLa ciència grega està fortament lligada a la filosofia, que comença a preguntar-se per l'orige racional del món exterior, abandonant en part les explicacions religioses imperants. Creien que l'univers era un cosmos ordenat i per tant que era possible conéixer-lo i explicar-lo, fet que va impulsar l'ensenyança i el conreu de la ciència. En estes círculs educatius va sorgir el raonament deductiu, base del método científic. Hi destaca la figura de Pitàgores, que inclús considerava que l'orige de tot (arkhé) era el número, aixina com els noms d'Euclides o Tales.\nVaren postular que la Terra era redona per primera vegada (Eratòstenes). També varen establir la primera classificació completa dels vegetals i minerals, introduint el concepte de taxonomia (Plini el Vell). Els elements clàssics, que serien l'essència de tot l'existent, naixen en Grècia.\nEn el camp de la medicina, varen aportar complets tractats d'anatomia i tècniques de cirugia. Demòcrit va afirmar que tota la matèria, inclosa la viva, estava formada per àtoms. Els meges grecs practicaven la dissecció de cadàvers i varen descobrir l'existència del sistema nerviós.\nRoma heretà la ciència grega i va desenrollar les seues aplicacions pràctiques, especialment en l'ingenieria. El tractat de Tolomeu sobre astronomia, per eixemple, és un compendi del coneiximent clàssic sobre l'univers. Galè, per la seua banda, va continuar les investigacions mèdiques gregues i va afirmar per primer cop que les artèries transportaven la sanc.\nEl desenroll de la ciència europea durant l'Edat Mija es va lligar als centres de cultura, dominats per religiosos cristians: els monasteris i les primeres universitats a partir del sigle XII. Europa no va ser, pero, líder en investigació durant este periodo, sino que varen dominar les adaptacions foranes i les controvèrsies entre fe i raó, és dir, sobre l'estatut de la ciència i la seua relació en el ser humà. Les principals contribucions varen donar-se en el camp de la cinemàtica i la modernisacions agrícola.\nEls àraps varen actuar de pont entre Orient i Occident a través de les seues traduccions de documents antics i els seus experiments, atés que el territori de domini islàmic abastava una part d'Àsia (incloent-hi l'imperi Bizantí), Magrib i part d'Europa, especialment la zona d'Al-Àndalus. Es creu que Ibn al-Hàytham, en els seus tractats sobre òptica, va ser el primer científic segons la concepció moderna del terme. En el món islàmic varen sorgir conceptes com la revisió per pars i l'adopció sistemàtica del sistema decimal, base indispensable pel càlcul complex. El concepte d'algorisme es deu també als musulmans, aixinA com l'auge de l'alquímia i la trigonometria.\nUn dels invents més destacats va ser l'astrolabi, que va ajudar al desenroll de l'astronomia i la navegació. Això va impulsar la cartografia i el contacte en atres pobles, nodrint-se de les aportacions de diferents cultures. En el camp de la medicina, vaREn perfeccionar els instruments quirúrgics i les descripcions del cos humà.\nEls chinencs vaREn inventar la pólvora i a partir d'ella coets i armes que posteriorment passarien a Occident. També varen inventar el rellonge mecànic i la càmara fosca (clau per a la fotografia). Varen ser els primers en explicar de manera convincent fenòmens com l'Arc de Sant Martí o que la lluna era un cos esfèric. Un dels noms més destacats és el de Shen Kuo, qui va aventurar hipòtesis com la del canvi climàtic.\nEn el Renaiximent es viu una verdadera revolució científica. Es qüestionen alguns dels dogmes religiosos i se somet l'estudi de l'entorn a la raó. Les noves idees es difonen més ràpidament gràcies a l'aument dels intercanvis comercials, l'auge de les ciutats i l'invenció de la imprenta en Europa, qui agafa el liderage en investigació.\nLa Terra ya no es considera el centre de l'univers, sino el sol (heliocentrisme) i ademés canvia la percepció del planeta, que s'eixampla gràcies a les noves descobertes, com l'arribada de Cristòfol Colon a Amèrica o les rutes africanes. Les lleis de Newton expliquen com funcionen les forces que rigen la Terra i el cosmos, que es pot observar millor en el nou telescopi.\nEstos canvis varen preparar el camp per a l'adveniment de la ciència moderna. Alguns estudiosos, com Pierre Duhem, qüestionen que hi hagué una ruptura radical en el passat per a esta época. Ademés, durant el sigle XVI es va viure un auge de la màgia, embolcada de doctrines neoplatòniques.\nHistoriadors de la ciència destacats\n↑ Duhem, Pierre, Les origines de la statique, Harvard University Press 1905.\nObtingut de «https://www.lenciclopedia.org/w/index.php?title=Història_de_la_ciència&oldid=183907»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 21 set 2021 a les 12:10.


El DOGC publica l'ampliació del pressupost per als ajuts del MOVES ll - Transports i Logística\n09 jul. El DOGC publica l’ampliació del pressupost per als ajuts del MOVES ll\nEl DOGC ha publicat avui la Resolució ACC/2112/2021 per la qual s’amplia el pressupost de la convocatòria d’ajuts del Programa d’incentius a la mobilitat eficient i sostenible (Programa MOVES ll). En total el pressupost s’amplia en 5 milions d’euros.\nEl pressupost es repartirà entre tres de les quatre actuacions previstes al Pla.\nActuació 1: 2.800.000.00 euros. dels quals 0,00 euros són per a vehicles pesants propulsats per GLP/autogas o gas natural\nActuació 2: 2.000.000.00 d’euros\nActuació 3: 0.00 euros\nActuació 4: 200.000 euros\nPodeu consultar una taula resum de les actuacions que contempla el pla aquí.\nAquest Pla segueix obert i es pot tramitar la sol·licitud. Teniu més informació aquí.\nAJUTS DE 1.900 FINS A 5.500 EUROS\nRecordeu que el Programa Moves II preveu ajudes que van des dels 1.900 € fins als 5.500 €, i que té associats altres 750 € extres si el vehicle ha d’adaptar-se per a persones amb mobilitat reduïda.\nA més, el fabricant o concessionari haurà d’afegir un descompte de com a mínim 1.000 €.\nD’altra banda, l’ajuda augmenta fins a 1.500 euros més si és desballestament un vehicle amb una antiguitat de més de 7 anys, amb ITV en vigor i el titular del qual no hagi canviat en els últims 12 mesos, però només en el cas que s’adquireixi un turisme o una furgoneta o camió lleuger de fins a 3,5 tones.\nPLA MOVES lll\nAquest pla no obrirà la seva convocatòria fins a mitjans de setembre de 2021, però exclou dels ajuts l’adquisició de camions i autobusos. Teniu més informació aquí.


L'Ajuntament d'Olot treballa en un projecte d'innovació per al futur Parc dels Volcans - Olot Televisió\nL’equip de Govern d’Olot vol accedir a un fons europeu que podria significar una ajuda d’entre un i tres milions d’euros per al futur Parc dels Volcans que es vol crear a l’entorn del volcà Montsacopa. Perquè aquesta subvenció sigui concedida, l’Ajuntament ha de definir un projecte relacionat amb la innovació. Recentment, ha aprovat una partida perquè una empresa especialitzada completi el projecte.\nEl darrer ple de l’Ajuntament d’Olot ha aprovat una modificació de crèdit del pressupost amb els vots a favor de Convergència i Unió i el PSC i el rebuig de la resta de grups. Dins d’aquesta modificació, l’equip de govern ha contemplat una nova partida de prop de 21.800 euros per a l’empresa a qui s’ha encarregat un projecte d’innovació relacionat amb el Parc dels Volcans. Aquest projecte, necessari per accedir a una subvenció europea, engrossirà les prestacions del futur Parc dels Volcans. Esquerra va demanar a l’equip de Govern que comparteixi el projecte amb la resta de grups. El govern municipal preveu presentar-los-ho al setembre, un cop estigui ben definit.\nLa CUP va aprofitar el debat entorn del futur Parc dels Volcans per reivindicar la ubicació de la nova oficina de turisme a l’entorn del Volcà Montsacopa. Creu que li donaria un valor afegit al projecte i permetria una major possibilitat d’aparcament. CiU creu que la ubicació de la nova oficina de turisme tal i com està plantejada, a l’antic hospital, donarà un nou valor al centre de la ciutat.


Westphalweg Apartment Berlín Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTempelhof, Berlín, Alemanya - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Westphalweg Apartment\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Westphalweg Apartment es troba a la zona de Tempelhof de la ciutat de Berlín. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Westphalweg Apartment és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia, neteja en sec són només algunes de les comoditats que fan que Westphalweg Apartment sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, despertador, ventilador, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Westphalweg Apartment és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Berlín.


Així, el director general de Desenvolupament Rural del DARP, Oriol Anson, clourà el proper dimecres, 6 de juny, a les 14:00 hores, la jornada tècnica ‘Els secans de la Plana de Lleida’, que s’iniciarà a les 9:30 hores, a l’Escola Agrària de Tàrrega.\nI l’endemà, el director general d’Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries, Carmel Mòdol, presentarà, a les 9:00 hores, la X Jornada Nacional de l’avellana ‘Qualitat de l'avellana; del camp a la boca’, una jornada tècnica de referència que se celebrarà a la seu de l’IRTA – Mas Bové, a Constantí, i en la qual també intervindrà el director dels Serveis Territorials del DARP a Tarragona, Àngel Xifré, per a parlar sobre el grup de treball de l’avellana, a les 9:15 hores, i per a moderar una taula rodona, a les 11:45; després que la vigília, dimecres 6, a les 10:15 hores, hagi presentat, a l’Escola d’Enologia de l’institut Priorat, a Falset, la jornada de camp ‘Regulació d'equips d'aplicació de productes fitosanitaris en vinya’.\nPer la seva banda, el director dels Serveis Territorials del DARP a Lleida, Ferran de Noguera, participarà dijous, 7 de juny, a les 10:40 hores, a Verdú, en la presentació de la jornada tècnica ‘Viticultura biodinàmica: reptes i oportunitats’; i l’endemà divendres, a les 19:15 hores, farà el mateix en la jornada ‘La seguretat en la caça, animals de companyia i campanya de la sega’, al Centre Cívic de Les Borges Blanques.\nMonells, dilluns 4 de juny de 2018\nSant Carles de la Ràpita, 4 de juny de 2018\nNulles, dilluns 4 de juny de 2018\nMonells, dimarts 5 de juny de 2018\nProcessos verds de gestió d'aigües (aprofitament, tractament i depuració natural)\nSanta Coloma de Farners, 5 de juny de 2018\nSanta Perpètua de Mogoda, 7 de juny de 2018\nDEMOBIT. Predicció del bitter pit a partir de l'anàlisi mineralògic en poma\nMollerussa, dijous 7 de juny de 2018\nFormació de vinya a la primavera\nManresa, dijous 7 de juny de 2018\nComptabilitat ambiental a l'agricultura: bases de dades, modelització, aplicabilitat\nBarcelona, divendres 8 de juny de 2018\nTallades selectives en sureda i valorització del suro de qualitat. Visita a les instal·lacions de Quality Suber SL – jornada de camp inscrita en el marc de les XXXV Jornades Tècniques Silvícoles Emili Garolera –\nSanta Coloma de Farners, 8 de juny de 2018\nBotànica a la cuina. Espècies, herbes i flors: la farigola - 8è Mercat de les espècies -\nArgençola, dissabte 9 de juny de 2018\nAgricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació Delegació a la Catalunya Central Delegació a les Terres de l'Ebre Delegació a Girona