Vestits de nit per a dones\nEls vestits de nit per a dones ocupen un lloc especial a l'armari. El que passa és que els bonics vestits de nit per a dones són les creacions favorites dels dissenyadors del món i, a més, amb aquest vestit qualsevol dona es veu elegant i de manera reial.\nModels de vestits de nit per a dones\nElegants vestits de nit per a dones són un atribut indispensable de sopars, reunions romàntiques al restaurant, casaments, graduacions, aniversaris, festes corporatives. I no és necessari comprar costosos vestits elegants: només cal triar l'estil correcte. Llavors, quins són els models de vestits de nit per a dones que tenen més interès?\nLlargs vestits de nit per a dones. Aquesta categoria inclou els vestits d'una gran varietat de siluetes. Pot ser com un vestit escarlata provocador amb un tall alt i un vestit de bola magnífic. Els més comuns entre la categoria de vestits de nit són models d'A-silueta, "any" i en estil grec. La longitud a terra roman rellevant durant diverses temporades seguides, de manera que recollir aquest vestit, estarà en una tendència. El maxi vestit es veu molt elegant, perquè és un clàssic que no està de moda. A més, amb la selecció adequada de vestits a terra, sempre es veurà adequat i no desafiant; aquest vestit ocultarà les mancances de la figura i ressaltarà hàbilment la seva dignitat, a més de que es veu bé en dones de qualsevol edat.\nVestits d'estiu de nit per a dones. Per a l'estiu, els models llargs o curts de gasa o seda són ideals. Aquests materials es veuen solemnes i, tanmateix, no es disparen. Mireu de prop els vestits d'estil imperi que es veuen de forma suau i romàntica, i també són ideals per a les dones embarassades. Si voleu fer èmfasi en una determinada part del cos o desviar l'atenció de les imperfeccions de la figura, seleccioneu un vestit asimètric, per exemple, amb una corretja de fons o d'espatlla diferent.\nVestits de nit per a dones curtes. Vestits de nit per a dones de mitjana edat: aquest és un tema diferent a les col·leccions de dissenyadors. En aquest cas, i tenint en compte la composició, al cap ia la fi, una nena de poca estatura pot ser plena o prima. Per a les dones completes, es recomana la roba solta, i per a un ajust lleuger i ajustat. El més important és que siguin de longitud mitjana (no inferior al genoll), és desitjable tenir una cintura exagerada, i sota d'elles sempre cal portar sabates amb talons alts.\nEscuts de dissenyadors russos\nSamarretes divertides: coses originals per millorar el vostre estat d'ànim\nJaquetes d'hivern per a dones embarassades\nEscates de cuir - com triar i què fer servir?\nJaqueta de pell marró\nSandàlies d'estiu a la plataforma\nSuèter blau - 36 fotos dels models més de moda d'aquesta temporada\nSandàlies blanques: els millors models de color universal per a qualsevol imatge\nJeans ajustats negres\nEscut a terra\nBarnussos de dona\nEye drops Maxitrol\nXemeneies de fusta per a una casa de camp\nMiorelaxants: medicaments per a l'osteocondrosi\nAquest Labren retriever no et deixarà sense abraçades!\nVisita Alemanya a Alemanya\nAsado a casa en el multivariatge\nCom saber el nom del futur marit?\nOn puc invertir diners per treballar?\nCom posar una rajola al bany?\nInflamació dels intestins: símptomes i tractament amb remeis populars\nDecoració de mobles antics amb les vostres mans\nCogombres amb àcid cítric per a l'hivern: les millors receptes per a una conservació deliciosa\nQuins avantatges té les baies de goji?\nCom desfer-se del pèl facial: les millors maneres\nVestits: tendències 2016\nTina Knowles, la mare de Beyoncé, va descriure com l'embaràs de la seva filla estrella\nJaquetes de dona a sintepone\nSerradures com a fertilitzant\nImplantació de dents - contraindicacions i possibles complicacions


Econo Lodge New Orleans Hotel New Orleans (LA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n4940 Chef Menteur Hwy,, Desire, New Orleans (LA), Estats Units, 70126 - Veure al mapa\nConvenientment situat a New Orleans (LA), Econo Lodge New Orleans Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. L'hotel és a del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Aeroport de New Orleans Lakefront, KKProjects, Galeria Porché West són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nEl Econo Lodge New Orleans Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de recepció 24 hores, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), aire condicionat, escriptori, despertador a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Econo Lodge New Orleans Hotel la base perfecta per a gaudir de la seva estada a New Orleans (LA).\nTots els tipus de viatgers (161) Parelles (85) Viatgers en solitari (28) Famílies amb infants petits (13) Famílies amb infants grans (6) Grups (29)


Quant a l’economia municipal, les activitats agrícoles se centren en el conreu de l’arròs a la zona meridional del municipi i de l’olivera al secà. Aquests conreus són seguits pels ametllers al secà i les hortalisses al regadiu, en menys quantitat. La segregació no ha beneficiat les activitats ramaderes, atès que la major part d’aquestes han restat al terme del Perelló. En tot cas, la participació de l’agricultura i la ramaderia en l’economia no és gaire representativa i les principals fonts d’ingressos es concentren, més aviat, en els serveis i la pesca. Amb relació a aquesta darrera activitat, que ocupa una bona part de la població, el port de l’Ampolla disposa d’un sector pesquer i amb llotja, on es fa la subhasta del peix. Hom captura diverses classes de peix (mabres, daurades) i marisc (llagostins, galeres, etc.). Hi ha una depuradora de marisc que disposa també de vivers d’ostres, musclos i cloïsses. Se celebra mercat el dimecres.Junt amb la pesca, un altre puntal econòmic de la població és el sector turístic. Actualment la població disposa d’un seguit d’equipaments: càmpings, hostals i un nombre important d’urbanitzacions i conjunts d’apartaments


Tall de protesta a la C-12 en contra de l'abocador de Riba-roja d'Ebre - Imagina Ràdio\nGairebé un centenar de persones han tallat aquesta tarda la C-12 a l’entrada del municipi de Móra d’Ebre per rebutjar el projecte del dipòsit de residus industrials no perillosos que s’està construint a Riba-roja d’Ebre. La protesta, organitzada per les plataformes Ribera Digna i Almatret Net, s’ha allargat durant una hora tot i que cada quinze minuts s’ha aixecat el tall per permetre el pas dels vehicles i, així, evitar que es formessin quilòmetres de retenció. L’alcalde de la Torre de l’Espanyol, Joan Juncà, ha denunciat que les obres en la instal·lació de les Valls hi treballen a “marxes forçadíssimes” i ha afirmat que “la ferida creix cada dia que passa”. Els manifestants també han denunciat la possible ampliació de l’abocador de Tivissa.\nAmb dues capçaleres bloquejant el pas dels vehicles a la rotonda d’entrada de Móra d’Ebre, els manifestants han tallat la carretera C-12. Cada vegada que han aixecat el tall, han xiulat i cridat consignes contra la instal·lació del dipòsit de residus a Riba-roja. A més, també han informat amb tríptics els conductors sobre la seva oposició al projecte. Així, han fet visible el “descontentament del territori”, segons Juncà, respecte a les decisions preses pel poble de Riba-roja a qui acusa de “tirar pel dret”.\nL’alcalde de la Torre de l’Espanyol també ha denunciat que les obres van començar sense permís i que amb la seva execució no s’estan respectant les normatives de seguretat. “Estem totalment contrarellotge”, ha lamentat Juncà, atès que a mitjans de juliol caduca la llicència ambiental i les obres haurien d’estar llavors enllestides. A la vegada, des de la Plataforma Ribera Digna, Miquel Llop ha recordat que el projecte no ha superat tots els tràmits administratius i també ha considerat que les obres estan destruint tota la vall i causant “uns danys que seran irreparables”.\nEls opositors al projecte han criticat que el Govern no l’aturi. “La revisió de la llicència ambiental ha quedat en res, som un grup d’ajuntaments petits units contra grans empreses”, ha dit Juncà, en referència a la presentació d’un recurs al contenciós administratiu fa uns deu dies contra la llicència d’obres del dipòsit de residus industrials de Riba-roja d’Ebre.\nPer la seva banda, l’alcalde de Riba-roja d’Ebre, Antonio Suárez, ha respost a la convocatòria del tall de carretera i ha assegurat que no entén la reacció de les plataformes convocants. “Fa deu anys que les obres han estat tramitades i no hi havia hagut cap reacció en contra”, ha destacat. I ha afegit que es tracta d’una “reacció tèbia i dèbil” i que només s’explicaria pels vincles entre la plataforma Ribera Digna i ERC de la Ribera. A més, tampoc comprèn la posició d’Almatret Net, ja que ha considerat que les actuacions a les Valls tenen “un mínim impacte pel poble veí”.\nArticle anteriorPeníscola està elaborant el Pla de Mobilitat Urbana Sostenible\nArticle següentLa Piraguada de la PDE denuncia “l’espoli” de l’aigua i la fuga de talent


Comtat d'Osona - Uniopèdia, el mapa conceptual\n100 les relacions: Arquebisbat de Narbona, Ayxun ibn Sulayman ibn Yaqdhan al-Arabí, Berà I, Berenguer Ramon I, Berenguer Ramon II, Bernat de Septimània, Bernat III de Besalú, Bernat III de Cabrera, Bisbat de Vic, Borrell I d'Osona, Borrell II, Cabrera (llinatge), Cardona, Casa de Medinaceli, Casal de Barcelona, Comtat de Barcelona, Comtat de Berga, Comtat de Besalú, Comtat de Cerdanya, Comtat de Conflent, Comtat de Manresa, Comtat de Rasès, Corona d'Aragó, Dieta de Tolosa (798), Ermengarda d'Hesbaye, Ermengol I d'Osona, Felip II de Castella, Francesc de Montcada, Francesc de Montcada i de Cardona, Gastó de Montcada i de Gralla, Guifré el Pilós, Guifré II de Barcelona, Guillem I d'Osona, Guillemó, Guisla de Lluçà, Jordi Bolòs i Masclans, L'Astrònom, Llatí, Llatí vulgar, Llista de comtes de Barcelona, Lluís I el Pietós, Luis Antonio Fernández de Córdoba y Spínola, Marca Hispànica, Marquesat d'Aitona, Miquel de Montcada i de Silva, Montcada (llinatge), Oligarquia, Osca, Osona, Pere el Cerimoniós, ..., Pirineus, Ramon Berenguer I, Ramon Berenguer II, Ramon Berenguer III, Ramon Borrell, Rampó, Regne d'Aquitània, Septimània, Sunyer I de Barcelona, Vescomtat d'Osona, Vic, Visigots, Ximena de Barcelona i de Díaz, 1003, 1017, 1035, 1054, 1076, 1082, 1096, 1107, 1111, 1356, 1364, 1373, 1383, 1574, 1594, 1626, 1635, 1670, 1674, 1722, 1727, 1756, 785, 798, 813, 820, 825, 826, 827, 879, 897, 911, 939, 943, 947, 990, 992.\tAmpliar l'índex (50 més) » « Shrink índex\nNou!!: Comtat d'Osona і Arquebisbat de Narbona · Veure més »\nAyxun ibn Sulayman ibn Yaqdhan al-Arabí\nAyxun ibn Sulayman ibn Yaqdhan al-Arabí al-Qudaí —en àrab عيشون بن سليمان بن يقظان الأعرابي القضاعي, ʿAyxūn ibn Sulaymān ibn Yaqẓān al-Aʿrābī al-Quḍāʿī— (segles VIII-IX), més conegut com a Ayxun o Aissó, era probablement fill del valí de Barcelona Sulayman ibn Yaqdhan al-Kalbí al-Arabí.\nNou!!: Comtat d'Osona і Ayxun ibn Sulayman ibn Yaqdhan al-Arabí · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Berà I · Veure més »\nBerenguer Ramon I, dit el Corbat (?, ca. 1000 - 31 de març de 1035, Barcelona) fou comte de Barcelona, Girona i Osona (1017-1035).\nNou!!: Comtat d'Osona і Berenguer Ramon I · Veure més »\nBerenguer Ramon II, anomenat el Fratricida (1053 - Jerusalem, 1097), fou comte de Barcelona, Girona, Osona, Carcassona i Rasès (1076-1097).\nNou!!: Comtat d'Osona і Berenguer Ramon II · Veure més »\nBernat I o Bernat de Septimània (? - 844) fou comte de Barcelona i Girona (826-832 i 835-844), comte d'Osona (826), duc de Septimània i Gòtia, comte de Narbona, Besiers, Agde, Melguelh, Nimes i, probablement, Usès i Lodeva (828-832 i 835-844), comte de Tolosa (835-844) i comte de Carcassona (837-844).\nNou!!: Comtat d'Osona і Bernat de Septimània · Veure més »\nBernat III de Besalú\nBernat III de Besalú (?,~1065 - ?,1111) fou el darrer comte de Besalú i Ripoll (1097-1111).\nNou!!: Comtat d'Osona і Bernat III de Besalú · Veure més »\nBernat III de Cabrera\nBernat III de Cabrera,vescomte de Cabrera, vescomte de Bas i comte d'Osona.\nNou!!: Comtat d'Osona і Bernat III de Cabrera · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Bisbat de Vic · Veure més »\nBorrell I d'Osona (? - 820) fou comte d'Urgell, Cerdanya i Osona (798/799-820).\nNou!!: Comtat d'Osona і Borrell I d'Osona · Veure més »\nBorrell II (927 - 992) fou comte de Barcelona, Girona, Osona (947-992) i comte d'Urgell (948-992).\nNou!!: Comtat d'Osona і Borrell II · Veure més »\nEscut de Bernat IV de Cabrera Els Cabrera foren un important llinatge feudal català que passà a regir el vescomtat de Girona, anomenat a partir d'aleshores vescomtat de Cabrera, així com el vescomtat d'Àger, el comtat de Mòdica i el comtat d'Urgell.\nNou!!: Comtat d'Osona і Cabrera (llinatge) · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Cardona · Veure més »\nArmes dels de la Cerda La Casa de Medinaceli s'origina amb Alfons X, rei de Castella, i Violant d'Aragó (1235-), filla de Violant d'Hongria (1219-1251), que van tenir dos fills: el petit Sanç IV de Castella, que continua la casa reial de Castella, i l'hereu Ferran de la Cerda (mort el 1275), casat amb Blanca de França.\nNou!!: Comtat d'Osona і Casa de Medinaceli · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Casal de Barcelona · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Comtat de Barcelona · Veure més »\nEl comtat de Berga fou un territori de la Catalunya carolíngia esmentat als documents dels segles X a XII, que gairebé sempre va dependre del comtat de Cerdanya.\nNou!!: Comtat d'Osona і Comtat de Berga · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Comtat de Besalú · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Comtat de Cerdanya · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Comtat de Conflent · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Comtat de Manresa · Veure més »\nComtat de Rasès\nEl Rasès i comtats veïns, cap al 790-850 El comtat de Rasès (en occità, Rasés) fou un territori carolingi i una jurisdicció feudal d'Occitània, al sud de Carcassona.\nNou!!: Comtat d'Osona і Comtat de Rasès · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Corona d'Aragó · Veure més »\nLa Dieta de Tolosa del 798 fou la segona dieta o assemblea general del regne d'Aquitània celebrada a Tolosa el 798 quan Lluís el Pietós tornà del Regne de Germània segurament després de passar per la frontera oriental amb l'emirat de Còrdova.\nNou!!: Comtat d'Osona і Dieta de Tolosa (798) · Veure més »\nErmengarda d'Hesbaye (vers 778-818) fou reina d'Aquitània (798-814) i emperadriu (814-818), filla del comte Ingram (Enguerrand) d'Hesbaye, nebot de Rotruda, l'esposa de Carles Martell.\nNou!!: Comtat d'Osona і Ermengarda d'Hesbaye · Veure més »\nErmengol I d'Osona (v 925 - Baltarga, 943), infant de Barcelona i comte d'Osona (939-943).\nNou!!: Comtat d'Osona і Ermengol I d'Osona · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Felip II de Castella · Veure més »\nFrancesc de Montcada i de Montcada (València, 1586 - Goch, Renània, 1635) va ser un militar, diplomàtic i escriptor valencià pertanyent a l'antic llinatge català dels Montcada, gran d'Espanya al servei del comte-duc Olivares, tercer marquès d'Aitona, vescomte d'Illa de Cabrera i de Bas, comte d'Osona, baró de Llagostera i Mestre Racional de Catalunya.\nNou!!: Comtat d'Osona і Francesc de Montcada · Veure més »\nFrancesc de Montcada i de Cardona (o també Folc de Cardona) (Mequinensa, 9 d'octubre de 1532 - València, 12 de novembre de 1594) fou un noble català, primer marquès d'Aitona, comte d'Osona, vescomte de Cabrera i Bas, que ostentà càrrecs de rellevància: gran senescal del regne d'Aragó, lloctinent general de Catalunya, virrei de València i mestre racional de Catalunya.\nNou!!: Comtat d'Osona і Francesc de Montcada i de Cardona · Veure més »\nGastó de Montcada i de Gralla\nGastó de Montcada i de Gralla (Barcelona, 21 de març de 1554 - Saragossa, 24 de gener de 1626.) va ser un noble català, diplomàtic i home d'estat espanyol, II marquès de Aitona, X comte de Ossona, comendador de Fresneda i Ráfales en l'ordre de Calatrava, ambaixador de Felipe III en la cort de Paulo V, gran senescal i maestre racional de Catalunya, virrey de Sardenya i d'Aragó i conseller d'estat de Felipe IV.\nNou!!: Comtat d'Osona і Gastó de Montcada i de Gralla · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Guifré el Pilós · Veure més »\nGuifré II de Barcelona i III de Girona, anomenat també Borrell I (ca. 874 - Barcelona, 26 d'abril de 911 o 914), va ser comte de Barcelona, Girona i Osona (897-911), el darrer comte que va prestar vassallatge a un monarca franc.\nNou!!: Comtat d'Osona і Guifré II de Barcelona · Veure més »\nGuillem I d'Osona (1028 - 1057) fou comte d'Osona (1035-1054).\nNou!!: Comtat d'Osona і Guillem I d'Osona · Veure més »\nGuillemó fou comte de Rasès i de Conflent (814-827).\nNou!!: Comtat d'Osona і Guillemó · Veure més »\nGuisla de Lluçà\nGuisla de Lluçà (ca. 1012 - d. 1079) fou comtessa consort de Barcelona (1027-1035) i comtessa d'Osona (1035-1054).\nNou!!: Comtat d'Osona і Guisla de Lluçà · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Jordi Bolòs i Masclans · Veure més »\nL'Astrònom o Astronomus (a vegades també l'Astrònom del Llemosí) és el nom amb què és conegut l'autor anònim de la important obra Vita Hludovici, una biografia de l'emperador Lluís el Pietós, al segle IX.\nNou!!: Comtat d'Osona і L'Astrònom · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Llatí · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Llatí vulgar · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Llista de comtes de Barcelona · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Lluís I el Pietós · Veure més »\nLuis Antonio Fernández de Córdoba-Figueroa y Spínola (Madrid, 20 de setembre de 1704-14 de gener de 1768) va ser un noble espanyol, XI duc de Medinaceli.\nNou!!: Comtat d'Osona і Luis Antonio Fernández de Córdoba y Spínola · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Marca Hispànica · Veure més »\nEl marquesat d’Aitona és un títol nobiliari.\nNou!!: Comtat d'Osona і Marquesat d'Aitona · Veure més »\nMiquel de Montcada i de Silva\nMiquel de Montcada i de Silva (Madrid,9 d'octubre de 1652 - Girona, 8 d'agost 1674) va ser un noble de l'antic llinatge català dels Montcada, Quin marquès d'Aitona.\nNou!!: Comtat d'Osona і Miquel de Montcada i de Silva · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Montcada (llinatge) · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Oligarquia · Veure més »\nOsca (Uesca en aragonès, Huesca en castellà, oficialment Huesca/Uesca) és una ciutat aragonesa, capital de la província d'Osca.\nNou!!: Comtat d'Osona і Osca · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Osona · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Pere el Cerimoniós · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Pirineus · Veure més »\nRamon Berenguer I, dit el Vell (ca. 1023 - Barcelona, 26 de maig de 1076) fou comte de Barcelona, Girona (1035 - 1076), Osona (1054 - 1076), Carcassona i Rasès (1067 - 1076).\nNou!!: Comtat d'Osona і Ramon Berenguer I · Veure més »\nRamon Berenguer II, dit el Cap d'Estopes (1053 - Gorg de Perxistor, Sant Feliu de Buixalleu, 1082), fou comte de Barcelona, Girona, Osona, Carcassona i Rasès (1076-1082).\nNou!!: Comtat d'Osona і Ramon Berenguer II · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Ramon Berenguer III · Veure més »\nRamon Borrell (? 972 - Barcelona, 8 de setembre de 1017) fou comte de Barcelona, Girona i Osona (992-1017).\nNou!!: Comtat d'Osona і Ramon Borrell · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Rampó · Veure més »\nEl regne d'Aquitània fou un regne franc establert a la regió d'Aquitània en l'edat mitjana en dos períodes diferents no successius compostos per un breu període en època merovíngia (628-632) i posteriorment en època carolíngia (781 - 884).\nNou!!: Comtat d'Osona і Regne d'Aquitània · Veure més »\nSeptimània el 537 Septimània (en occità: Septimània, en Septimanie) és una regió històrica que es correspon aproximadament amb l'actual regió del Llenguadoc-Rosselló a França i després del 747 la regió dels pirineus fins a l'Ebre (aproximadament l'actual Catalunya).\nNou!!: Comtat d'Osona і Septimània · Veure més »\nSunyer I de Barcelona (Girona, ca. 890 - La Grassa, 950) fou comte de Barcelona i de Girona (911-947) i comte d'Osona (911-939 i 943-947).\nNou!!: Comtat d'Osona і Sunyer I de Barcelona · Veure més »\nEl vescomtat d'Osona va ser una jurisdicció territorial del comtat d'Osona establerta a final del segle IX, la qual va estar exercida des d'inici del segle X per una família que, a partir de 1062, va canviar la nomenclatura per la de vescomtat de Cardona.\nNou!!: Comtat d'Osona і Vescomtat d'Osona · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Vic · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і Visigots · Veure més »\nXimena d'Osona (1105 - ?) fou comtessa d'Osona (1107-1111), comtessa consort de Besalú (1107-1111) i comtessa consort de Foix (1124-1148).\nNou!!: Comtat d'Osona і Ximena de Barcelona i de Díaz · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1003 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1017 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1035 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1054 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1076 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1082 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1096 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1107 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1111 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1356 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1364 · Veure més »\nL'any 1373 (o MCCCLXXIII) va ser un any comú del calendari julià.\nNou!!: Comtat d'Osona і 1373 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1383 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1574 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1594 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1626 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1635 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1670 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1674 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1722 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1727 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 1756 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 785 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 798 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 813 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 820 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 825 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 826 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 827 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 879 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 897 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 911 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 939 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 943 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 947 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 990 · Veure més »\nNou!!: Comtat d'Osona і 992 · Veure més »\nComtat de Vic, Comtat d’Osona, Comte d'Osona, Comtes d'Osona, Comtessa d'Osona, Llista de Comtes d'Osona, Llista de comtes d'Osona.


Presentació del sistema de detecció de fuites en temps real (iSM Leaks Detection) – FIBRAIGUA\nÀrea comercial: 659 676 543 | Àrea tècnica: 686 465 351\nSi hi ha aigua, hi ha fibra òptica\nPresentació del sistema de detecció de fuites en temps real (iSM Leaks Detection)\nFIBRAIGUA presenta un nou sistema de detecció de fuites i intrusisme en temps real. Una tecnologia capaç de detectar una anomalia o una intrusió de la xarxa d’aigua en el mateix moment en que succeeix, gràcies a la sensibilitat de la fibra òptica.\nD’alt interès per les empreses gestores d’aigua, aquest sistema (iSM Leak Detection), s’incorpora a la llista de beneficis que proporciona la solució Atlantis Hydrotec que permet allotjar un nou conducte, per cablejat, en les canalitzacions existents d’aigua.\nInstal·lant un emissor al principi de la línia a monitoritzar podem obtenir dades d’alt interès per l’usuari.\n• En l’àmbit operatiu; poder detectar una fuita en temps real i geolocalitzada amb un marge d’error de +/- 5 metres. Així, com manipulacions d’elements propis de la xarxa d’aigües.\n• En l’àmbit del control i la seguretat; podem detectar una intrusió humana, mecànica o qualsevol alteració; ja que el sistema és sensible a la detecció d’aquests quan succeeixen a prop de la xarxa.\nDesprés de les primeres presentacions als nostres clients, i contactes, internacionals obrim el període de presentació a l’estat espanyol. Fins el 19 de Gener de 2018 organitzarem diferents jornades a Vic (Barcelona) sobre una instal·lació real on es realitzarà una demostració en temps real i sobre terreny per mostrar als interessats el funcionament de la solució iSM Leak Detection.\nSi estan interessats en assistir a una de les nostres demostracions ens poden reservar dia trucant al telèfon 659676543 – (Montse Parés). mpares@fibraigua.com\nEl contingut i característiques:\n• Sessions d’unes 3 hores\n• Podran comprovar la solució en temps real d’una instal·lació monitoritzada on es simularan les fuites i diferents intrusions.\n• Demostració del software de gestió d’alarmes i dades.\n• Visita a camp per conèixer el sistema d’instal·lació de fibra òptica per l’interior de les canalitzacions d’aigua.\nLa solució iSM Leak Detection ha generat un gran interès entre els nostres clients i contactes internacionals i, per tant, creiem que pot ser una gran oportunitat per vostè de conèixer el sistema de primera mà.\nEsperant notícies seves.\nFIBRAIGUA participa a la fira Municipalia de Lleida 2017\nMunicipalia - Lleida 27/Novembre/2017\nCulmina la nostra participació en Municipalia 2017 amb la sensació d’haver realitzat molts contactes interessants en el món de la gestió municipal. Moltes gràcies a tots aquells que us heu acostat al nostre estand, sigui per saber de la nostra tecnologia com per saludar com a clients o proveïdors de Fibraigua. El pas per la […]\nArticle sobre la nostra empresa a FIBRAOPTICAHOY\nArticle sobre la nostra empresa a FIBRAOPTICAHOY - 22-Set-2017\nFa un mes que el periodista Asis Rodríguez (Director de Publicacions de l’editorial tècnica en línia NTDhoy, S.L.) es va interessar pel nostre sistema de desplegament de fibra òptica per les canonades de l’aigua potable. Després de comentar una mica el nostre model de negoci ens va proposar fer un article sobre la nostra empresa […]\nPresents a MUNICIPALIA i INNOCAMPING 2017!\nFIBRAIGUA | Dimarts 18 de Juliol de 2017\nDel 24 al 26 d’octubre de 2017 ens trobareu a Municipalia: Fira internacional d’equipaments i serveis municipals i Innocamping: Saló professional d’equipaments i serveis a l’aire lliure. L’accés és lliure per a visitants professionals i es poden obtenir les acreditacions a firadelleida.com, l’horari és de 10:00h a 19:00h. Ens trobareu a l’estand 109, del pavelló 1. En el recinte firal […]\nC/ Santiago Ramón i Cajal, 60 08500 Vic (Barcelona)


Merkel convenç Zapatero per harmonitzar impostos\nDesprés dels elogis, la cancellera va exigir que abans del març es vinculin els sous a la productivitat i s'iguali l'impost de societats\nUna de freda i una de calenta. Merkel va aplaudir el pacte social, tal com esperava el govern espanyol, però ho va aprofitar per reclamar i convèncer Zapatero per fer més reformes, a nivell europeu.\nMIQUEL CODOLAR Madrid. 04/02/2011 00:00\n260x366 XXIII, UE XXIII, UE\nLa paraula harmonització ha fet fortuna. Les últimes setmanes l'ha utilitzat el govern espanyol en reiterades ocasions en referència a les autonomies. Ahir la va fer servir Angela Merkel a la roda de premsa que va tancar la XXIII cimera entre Espanya i Alemanya, com a sinònim del "pacte per la competitivitat" que detallarà avui a Brussel·les als Vint-i-set, en una cimera on també s'avançarà en l'ampliació del Fons de Rescat Europeu.\nLa cancellera alemanya va advertir que a més de la solidaritat calen altres mecanismes per sortir de la crisi amb garanties. Va demanar als socis europeus "passos importants" en un sentit molt concret abans del Consell Europeu del març. El primer d'aquests passos necessaris que va proposar va ser el retard progressiu en l'edat de la jubilació a tots els països de la UE, com ja han fet Alemanya, França i també Espanya.\nEn aquest punt Merkel va lloar la feina feta per Zapatero perquè permetrà "canviar el rumb d'Espanya cap a un rumb més positiu". Va aplaudir que el govern espanyol hagi "fet els deures" i per això va reblar que "va per molt bon camí". Al costat d'un cofoi Zapatero, l'endemà de l'acord social i econòmic que s'havia escenificat a la Moncloa, va manifestar que per als mercats suposa un esdeveniment "molt positiu i molt tranquil·litzador". En aquest sentit, també va remarcar que el pacte social i econòmic hagi estat signat pels sindicats i la patronal i va dir que confia que les mesures afavoriran la creació de més llocs de treball. Els elogis en aquest sentit, precedits per l'autoproclamació de Merkel com a "amiga d'Espanya", van precedir les mesures que reclama també a l'Estat.\nUna prioritat de Merkel és avançar a uns costos laborals unitaris eliminant clàusules que vinculen els sous amb la inflació, de manera que els sous es fixin en funció de la productivitat i els beneficis de les empreses. Durant el dia d'ahir es va manifestar en contra d'aquesta proposta el ministre de Treball, Valeriano Gómez, que va exposar que a Espanya "no li ha anat malament" vincular-ho. També ho van criticar CCOO i UGT, que consideren que no s'entendria deixar de tenir en compte la inflació, la clàusula de revisió salarial o la productivitat, que són les tres potes amb què es calculen els increments salarials.\nEl president espanyol, José Luis Rodríguez Zapatero, va optar per fugir d'estudi. Va afirmar que han de ser els sindicats i la patronal els que discuteixin aquesta qüestió dins la reforma de la negociació col·lectiva, que el govern espanyol vol que estigui aprovada el 18 de març. "Deixem a les parts que treballin", va repetir en tres ocasions el president durant la compareixença conjunta amb Merkel, sense manifestar en cap moment quina és la seva posició en aquest assumpte.\nUna altra petició d'Alemanya és que s'harmonitzi la base imposable de l'impost de societats a tots els països de la Unió Europea. Sobre aquesta qüestió els socis europeus fa anys que negocien sense arribar enlloc. Per això Merkel va instar tots els estats a "posar-hi de la seva part" per tal d'aconseguir una solució "raonable" i evitar que hi hagi 27 models diferents, tal com s'ha fet amb l'IVA. Va defensar que aquesta mesura no suposaria necessàriament incrementar les competències comunitàries o centralitzar el poder, sinó que n'hi hauria prou amb coordinar les polítiques.\nEl president espanyol va elogiar el "sentit comú" de moltes de les propostes del pacte proposat per Merkel i va titllar de "lògica" aquesta harmonització quan es comparteix una moneda. Per això va defensar que es fixi una forquilla on es moguin els tipus impositius.\nA la demanda de Merkel de prohibir per llei els dèficits excessius, Zapatero va respondre que hi ha lleis d'estabilitat pressupostària en vigor i va apostar per traslladar-les a les autonomies. En aquest sentit va recordar els compromisos de les autonomies governades pel PSOE per establir per llei un sostre de despesa anual, tal com van acordar el cap de setmana passat a Saragossa.\nMerkel va acabar la seva intervenció inicial fent una crida a no tenir por de fer reformes. Una estratègia que, a més d'enfortir el pacte d'estabilitat i creixement, pot suposar llançar "un senyal important" al món, que veurà que hi ha la voluntat política d'adoptar totes les reformes necessàries que calguin. "Serà després quan s'haurà superat la crisi", va recalcar.\n"Ha estat una cimera d'afirmació, de confiança, de credibilitat, de força en nosaltres mateixos", va dir el president espanyol. Zapatero va coincidir amb Merkel en la necessitat que la Unió Europea sigui "un gran laboratori d'innovació". També va agrair el suport de la cancellera alemanya a l'euro i a Europa "en un any de dificultats", en referència a les eleccions previstes en diversos estats alemanys, i la va animar a continuar sent el "puntal fonamental" de la moneda única. Aquests van ser alguns dels elogis que es van sentir.\nLa cimera d'ahir passarà discretament pels mitjans alemanys, ja que la cancellera té diversos actes aquests dies fora del seu país. En canvi, per al president espanyol tanca una gran setmana de fotos reconfortants després del pacte social i econòmic de dijous, i malgrat les pèssimes xifres d'atur que s'han conegut.


L’Ajuntament d’Eivissa ha donat a conèixer avui la programació cultural del darrer quadrimestre de l’any. - Artxipèlag\nInici » General » L’Ajuntament d’Eivissa ha donat a conèixer avui la programació cultural del darrer quadrimestre de l’any.\nL’Ajuntament d’Eivissa ha donat a conèixer avui la programació cultural del darrer quadrimestre de l’any.\nREDACCIÓ EIVISSA, 03.09.2019.  Can Ventosa acaba l’any amb una programació carregada de\nteatre, música i humor.Valle-Inclán a ritme de trap, una comèdia sobre l’atenció a la\ndiscapacitat i un concert de Revolver, algunes de les propostes més destacades\nMúsica, teatre, humor, espectacles infantils i mostres folklòriques -entre altres- formen part del menú cultural que tindrà com epicentre l’escenari de Can Ventosa.\nPel que fa al teatre, cal destacar la sorprenent adaptació de l’obra Luces de Bohemia de Valle-Inclán que es presentarà el dissabte 28 de setembre: Valle Intrap. Barra libre de luces de bohemia és una adaptació contemporània de les delirants aventures de Max Estrella i Latino de Híspalis, en el que el trap i l’estètica urban són els protagonistes. Aquesta proposta de la companyia Pan y Vino Producciones arriba a Eivissa gràcies al programa PLATEA que impulsa el Ministeri de Cultura i Esport.\nDues setmanes més tard, el 19 d’octubre, arribarà No hay papel, una obra dirigida per Víctor Velasco en la que dues germanes -interpretades per Ángeles Martín i Beatriz Bergamín- intenten entendre’s i reivindicar el seu lloc al món. L’obra ha estat girant amb èxit durant anys pels escenaris de tota la Península i, per fi, arriba també a Eivissa.\nDiumenge 1 de desembre serà el torn del teatre musical amb l’obra Una tienda en París, de l’escriptor i periodista Màxim Huerta, i dirigida per Guillem Duran. Aquesta obra està ambientada al Paris dels anys 20 del segle passat i combina música en directe, dansa, actuació i vídeo interactiu.\nLa proposta teatral de 2019 tindrà el seu punt final el 21 i 22 de desembre, en el que es representarà per partida doble l’obra Juntos, obra escrita per l’italià Fabio Marra i que va ser finalista a dos premis Molière. Protagonitzada per Kiti Manver, Gorka Otxoa, María Castro i Inés Sánchez, Juntos tracta el tema de l’atenció a la discapacitat amb tendresa i humor, reflexionant sobre conceptes sobre qui és ‘normal’ i qui ‘diferent’ a la societat.\nEls artistes locals també tenen una presència constant a Can Ventosa. Així, el 21 de setembre es presentarà l’espectacle de flamenc Un olé a tiempo, dirigit per Ismael Rodríguez i interpretat per Juan Miguel Amador, Aarón Puente, Samuel Pérez, Luis Amador i Ángel Ibáñez. El 6 d’octubre actuarà el professorat del Patronat de música d’Eivissa en un recital per apropar la música als infants, i el 27 d’octubre serà el torn de l’Orquestra simfònica Ciutat d’Eivissa, que interpretarà peces de Mendelsson i Beethoven.\nEls més joves tindran dos espectacles pensats especialment per a ells. Així, el 2 de novembre es representarà l’obra Safari de la Companyia de comediants La Baldufa, una obra teatral plena d’humor i color, i que ens arriba també gràcies al programa PLATEA. La segona aposta és l’adaptació Aladín, un espectacle teatral que inclou música i dansa, i que traslladarà als assistents al món màgic de les llegendes de les mil i una nits. Aladín es podrà gaudir els dies 6, 7 i 8 de desembre.\nCan Ventosa acollirà també diversos festivals. Entre el 7 i el 10 de novembre se celebrarà el Festival del Humor, amb la presència de monologuistes com Agustín Jiménez, José Boto, Comandante Lara o Agustín el Casta. Entre els dies 27 i 29 de novembre serà el torn del Festival Mal del Cap Narratives Mal Dites, amb la projecció de curtmetratges i actuacions d’artistes convidats encara per confirmar.


Detingut per voler matar la parella d'una jove de qui s'havia enamorat\n04 març 2021 03:38\nCarlos J.S. acudí al pis de les víctimes i ferí greument l'home\nVictòria Amengual | 18 octubre 2001\nLa Policia Nacional ha detingut un jove de 23 anys, Carlos J.S., acusat d'assetjar una al·lota de qui s'havia enamorat i d'intentar matar el seu actual company sentimental. Quan es produïren els fets, feia poc més d'un any que el detingut assetjava la jove, que en nombroses ocasions li demanà que la deixàs en pau i li digué que no volia tenir cap relació amb ell.\nTot i la claretat de les seves paraules, però, Carlos J.S. no cedia en el seu intent per convèncer l'al·lota d'iniciar una relació junts, i diversos dies la va seguir fins al seu lloc de feina, a Palma. Finalment, cansat de les negatives d'aquesta, el passat dia 30 d'agost el jove, com un de tants dies, acudí a visitar-la al seu lloc de feina i amenaçà de matar-la a ella i a «qualsevol persona que visqui amb tu».\nL'al·lota, espantada, telefonà al seu company per advertir-li que no obrís la porta a ningú. Minuts després, Carlos J.S. tornà i li digué que «ja sé on vius amb el teu company. Ara me'n vaig a matar-lo i després tornaré i et mataré a tu». Dit i fet, el sospitós se n'anà al pis de la parella i demanà per l'interfon al jove que davallàs. El jove ho féu sense sospitar res i un cop a baix l'agressor el copejà amb un objecte contundent i quedà inconscient. Segons sembla, un cop a terra Carlos J.S. el continuà agredint, ja que la víctima hagué d'ingressar a Son Dureta per diverses lesions a la cara, en una de les quals li hagueren de posar set punts. Per sort la jove, com que havia quedat intranquil·la, anà cap a casa seva i quan hi arribà veié el seu company a terra, inconscient i amb molta sang al cap.\nDies després, el jove presentà la denúncia a la Policia, juntament amb l'informe mèdic. Carlos J.S. ha estat recentment localitzat pel MIP-B i ha sumat un nou delicte a la seva llista d'antecedents en què, entre un ampli ventall de delictes, consten dues reclamacions d'ingrés en presó i cinc ordres de recerca, captura i presència davant l'autoritat judicial, totes elles emeses a Palma.


Els queixals del seny desplacen les dents? - Garcia Domenech\nEls queixals del seny desplacen les dents?\nHome » Noticies » Els queixals del seny desplacen les dents?\nadmin2020-04-08T08:19:02+01:0013 de June, 2019|\nRevela’t contra els queixals del judici! No, no tenen cap funció i a part de provocar sagnat i dolor quan creixen i es desplacen, també poden perjudicar la salut de les dents sanes. Encara creus que els queixals del judici són peces dentals situades en els extrems de la teua dentadura més doloroses que inofensives? t’equivoques!\nHan passat milers d’anys des que l’home va evolucionar. Ha canviat tot. Des de la nostra manera de comunicar-nos, menjar, comportar-nos… però si hi ha alguna cosa que no ho ha fet això són els queixals del judici. L’últim reducte de l’home prehistòric que segueix present en el nostre cos. Llavors per a què continuar patint-les? fóra!\nNo totes les persones tenim el mateix físic, això és clar, i molt menys la mateixa dentadura. Per condicions genètiques, higièniques, per un tipus d’alimentació o per una altra sèrie de qüestions les nostres dents poden créixer d’una forma o una altra. Ajudant-nos al fet que tinguem un bonic somriure o un somriure desbaratat amb dents poc uniformes i apinyats. Però dels queixals del judici quasi ningú es salva.\nEls queixals del judici poden desbaratar un bonic somriure\nI és que no penses que per tindre un somriure bonic hi ha gent que no pateix. El dolor va per dins… en concret per dins de les arrels. Sí, un somriure sa també pot amagar el creixement i desplaçament dels queixals del judici que poden acabar amb aqueixa perfecta alineació de les diferents peces dentals.\nSi és el teu cas, has de saber que encara eres a temps per a posar-li remei. L’extracció dels queixals del judici, òbviament, és sempre amb anestèsia, així que no et preocupes. No dol. En pocs minuts tindràs fora de la teua boca aqueixes dents que ja no pinten res.\nEncara que en realitat no hi ha evidències científiques que demostren que els tercers molars poden provocar aquest desplaçament tot evidència al fet que sí. Encara que el que sí que és cert és que poden danyar dents pròximes si els queixals del judici creixen tombades, per exemple, o agreujar un problema existent que potser jeia adormit. Extraure els queixals del judici poden previndre quistos, infeccions i danyar i fins i tot desplaçar d’aquesta manera dents sanes.\nPer què es mouen les dents\nMés enllà dels queixals del judici, les nostres peces dentals es poden moure a causa d’altres circumstàncies. Per exemple una d’elles és pel creixement mandibular, és a dir per un destacat creixement longitudinal de la mandíbula que no és acompanyat pel maxil·lar. També pot ser per una disminució de la longitud i l’amplària durant l’edat adulta, per una disminució de la distància intercanina mandibular -que també pot provocar apinyament- o per rotació mandibular, és a dir per rotació dels maxil·lars.\nLes dents també poden moure’s per la pressió exercida per llavis, galtes i llengua provocant l’anteriorment esmentat apinyament, per pèrdues dentàries, càries interproximals, inclinacions incisals o per la mobilitat dels incisius per malaltia periodontal.\nLa pèrdua òssia com a resultat de l’edat o d’una malaltia periodontal també pot facilitar el moviment de les dents. Igual que les dents supernumeràries, factors genètics, patrons facials heretats i factors ambientals, entre altres.\nQuan extraure els queixals del judici\nNo obstant això, desplacen les dents o no, directa o indirectament, els queixals del judici han d’extraure’s sempre que es donen alguns d’aquests casos. Com la resorció de les arrels dels segons molars, per quistos o tumors al voltant del queixal, decaïment avançat del queixal, defectes ossis al teu al voltant, pericoronitis o infecció de la geniva o si el queixal del judici superior si la inferior no està allí o viceversa, ja que podria eixir i causar problemes.\nHas de tindre en compte que els queixals del judici actualment no compleixen cap paper. I per tant podem viure sense elles tranquil·lament. Hi ha gent a la qual mai els creixen. Hi ha unes altres que a penes només una mica i es queden en un estat de repòs durant tota la vida però en la majoria dels casos el creixement dels queixals del judici, moltes vegades volent eixir de la geniva sense tindre l’espai suficient, ve acompanyat de molestos dolors que és possible evitar. Demana cita i nosaltres t’ajudarem!


Home Política VÍDEO: El discurs de Cap d'Any del President Torra\n30 de desembre de 2020 (21:03 CET)\nEl president de la Generalitat inhabilitat, Quim Torra, ha denunciat que "s'ha fet una gestió interessada i sovint mesquina" de la crisi de la covid-19 i ha reivindicat que la salut i la vida s'ha de posar per sobre de totes les consideracions a l'hora de prendre decisions en el moment actual. En un discurs pronunciat des de Girona, Torra ha volgut seguir la tradició dels discursos que fan els presidents autonòmics amb motiu de Cap d'Any, tot i que va ser inhabilitat per no haver despenjat a temps una pancarta en favor dels polítics presos i exiliats. Torra també ha admès que la legislatura "no ha servit per avançar com s'hauria volgut en fer realitat una república independent".\n"Lamento i visc amb una tristesa íntima i profunda la gestió que s’ha fet, interessada i sovint mesquina, d’aquesta crisi que encara vivim. No em cansaré de repetir-ho mai: per salvar una sola vida cal donar-ho tot, sacrificar-ho tot, posar-ho per davant de tot. És l’amor a la vida, a cada vida, el que ens fa humans", ha defensat. Unes conclusions que diu que es veu "legitimat" a extreure de la seva gestió al capdavant de la Generalitat "sense haver fet ús polític de la pandèmia i de la crisi". En els últims dies Torra ha reclamat al Govern que endureixi les restriccions de cara a Cap d'Any, tot i que en el seu discurs no n'ha fet referència explícita.\nSegons Torra, a l'hora de prendre decisions s'ha de posar al capdamunt de totes les consideracions la salut i la vida. "No hi ha cap interès superior a aquest. No podem fer pactes amb la mort. No podem assumir, com un pacte de tolerància, que hi ha uns interessos que passen per davant de la vida de les persones. Ni que un determinat nombre de vides sigui un preu que hem d’estar disposats a pagar per viure com ho fèiem abans", ha reblat.\nL'expresident de la Generalitat ha afirmat que la pandèmia de la covid-19 i les crisis que se'n deriven han "despullat com mai fins ara l'autonomia dels catalans" ja que ha quedat ben clar que les competències i recursos dels que disposa Catalunya són "tan limitats que no permeten respondre una amenaça com aquesta i defensar la ciutadania com es mereix".\nTorra ha definit la legislatura com la de la "més gran repressió viscuda des del franquisme" i ha posat d'exemple els "presos polítics, els exiliats i els més de dos mil vuit-cents represaliats en processos judicials i violència d'estat". "Ja som tres els presidents que hem estat processats i condemnats per la defensa dels principis democràtics més elementals. En el meu cas, ha quedat ben demostrada la intolerància del Regne d’Espanya davant dels drets civils i la llibertat d’expressió", ha afegit.\nMentre s'ha donat aquesta situació a Catalunya, Torra ha assenyalat que "a Espanya han ajudat a escapar un Rei perseguit per una immensa taca de corrupció" que, segons ha apuntat, no és "l'excepció" sinó "la marca d'identitat de la dinastia borbònica" i "tot un entramat i un sistema de poder".\nDavant la "davallada moral i política a l'Estat", Torra insta els catalans a respondre una pregunta i ser-ne conseqüents: "o Regne d’Espanya o República Catalana. O monarquia o democràcia. O repressió i corrupció, o llibertat i justícia". "Cal prendre la decisió i, insisteixo, ser-ne conseqüents", ha conclòs.


Wikiloc | Ruta Camins de la Muntanya al Mar, 4ª Etapa, Maçanet de Cabrenys-la Vajol-la Jonquera\nsenderisme (Rutes senderisme a Espanya → Catalunya → la Font d'en Coll )\nCamins de la Muntanya al Mar, 4ª Etapa, Maçanet de Cabrenys-la Vajol-la Jonquera\n35.848 1046 11858\nMaçanet de Cabrenys-Sant Pere dels Vilars-Santuari de la Mare de Déu del Fau (senderisme)\nVista 368 vegades, descarregada 16 vegades\nSortida de Maçanet de Cabrenys. Arribada a la Jonquera.\nAquest recorregut és continuïtat de:\nCamins de la Muntanya al Mar, 3ª Etapa, Costoja-Camí de la Retirada-Sant Pere dels Vilars-Maçanet de Cabrenys\nEl recorregut d'aquesta Etapa és el del GR 11 (senyals de pintura vermella i blanca), que seguirem fins poc després de l'ermita de Santa Eugènia.\nAnirem per la carretera en direcció a Llevant fins trobar una zona de lleure, d'on surt una pista forestal que seguirem fins trobar la cruïlla (pal indicatiu) del Suro de la Pubilla. L'anirem a visitar i retornarem a la cruïlla. El Suro de la Pubilla és un alzina surera de grans dimensions i d'una antiguitat d'uns dos cents anys (una meravella de la naturalesa).\nContinuem per la pista, per passar al costat de la Font del Bruc i sortir a la carretera de Maçanet. La seguirem un petit tros per agafar un camí, que ens pujarà al costat del Puig de Milà on trobem una pista forestal que seguirem. Aquesta pista ens portarà a trobar l'edifici de la Mina Canta.\nLa Mina Canta, és una antiga mina de Talc, que al final de la guerra civil hi van estar dipositat uns dies, els quadres del Museu del Prado de Madrid i un carregament d'Or del Banc de Espanya. Un cop visitat tornarem a la pista que ens pujarà a trobar la carretera.\nLa seguirem, en direcció a Llevant tot gaudint de les vistes de la gran masia de Can Barris. Aquesta masia va ser la ultima seu de la Repúblicà Espanyola abans d'anar a l'exili. A l'entrada de la Vajol ens trobem amb una zona de lleure amb molt bones vistes sobre la Badia de Roses.\nAnirem a la sortida del poble, on agafarem una pista forestal que ens portarà a visitar el monument a la Retirada. Retornarem a la sortida del poble i anirem per la carretera d'Agullana, fins que en un revolt trobarem per la cara sud una pista que marxa al sud-est (al costat d'un camp) i per la cara nord un altre pista que marxa en direcció al nord-oest.\nAquí deixarem el GR, que continua per la carretera, per anar a fer una gran llaçada i retornar a sota nostre per una pista. Anirem per la pista que marxa en direcció al nord-oest. En trobar una cruïlla, agafarem una pista aperduada, que baixa en direcció a Llevant a trobar un petit Rec.\nEl creuarem, igual com un un petit pla, per trobar la pista forestal que ve de la carretera d'Agullana. Aquí ens retrobem amb el GR que seguirem en direcció al nord. Passarem pel costat de la casa de Can Carreres i arribarem a l'ermita de Santa Eugènia.\nUn cop visitada continuarem pel GR, que marxa per la pista que va en direcció al sud-est, fins que en un revolt trobem una cruïlla de pistes ( per la cara nord tenim un camp). En aquest punt, la pista per la que venim i el GR margen al nord. Nosaltres anirem per la pista que marxa tot baixant en direcció al sud-est, fins trobar la casa de Can Guerra.\nUn cop passada la casa trobem una cruïlla. Deixarem la pista principal i agafarem la que marxa en direcció a Llevant, a trobar uns camps en el Serrat de la Plaça. Els creuarem i baixarem a trobar la línia del tren que creuarem per sobre amb l'ajuda d'un pont.\nUn cop a l'altre costat seguirem la pista, que ens portarà al davant del Cementiri, on agafem la carretera que ens portà a trobar la Carretera Nacional. La creuarem amb molta prudència i la seguirem un petit tros en direcció sud, per saltar la tanca i agafar el carrer del Pont que puja a trobar la plaça que esta a sobre del Carrer d'en Bosc de la Trinxeria.\nCamins de la Muntanya al Mar, 5ª Etapa, La Jonquera-St. Climent Sescebes-Espolla-Rabós\nCruïlla suro de la Pobilla\nMonoment a la Retirada\nLinia del Tren\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Camins de la Muntanya al Mar, 4ª Etapa, Maçanet de Cabrenys-la Vajol-la Jonquera https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/camins-de-la-muntanya-al-mar-4a-etapa-macanet-de-cabrenys-la-vajol-la-jonquera-22192180 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


MetroBus supera els 10 milions de trajectes durant l'any 2019 | Valencia Extra\nLa xarxa d’autobusos interurbans de MetroBus va superar els 10 milions d’etapes durant l’any 2019, xifra rècord aconseguida en els últims cinc anys. En total s’han registrat 10. 182.658 etapes en les 40 línies d’aquesta xarxa de transports, gestionada per l’Autoritat de Transport Metropolità de València (ATMV), amb un ampli predomini dels bitllets senzills.\nLes dades es desprenen de l’informe de viatgers en la xarxa de MetroBus durant l’any 2019, realitzat per l’ATMV. L’estudi, publicat en la seua pàgina web, és el primer que realitza aquest organisme autònom adscrit a la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, i tindrà continuïtat periòdica en els pròxims anys.\nEl conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, Arcadi España, ha qualificat les xifres de 2019 de “molt positives” i posa en valor la tendència a l’alça en l’ús del transport públic interurbà. En aquest sentit ha destacat “la labor que està desenvolupant la Generalitat per a potenciar l’ús del transport públic des del punt de vista de la sostenibilitat ambiental i per a millorar la qualitat de vida dels habitants de València i la seua àrea metropolitana”.\nAixí, l’any 2015 es van registrar 9.027.209 etapes; l’any 2016 es van registrar 9.061.513 etapes; l’any 2017 es van comptabilitzar 9.283.940 d’etapes; l’any 2018 un total de 9.663.054 etapes i en 2019 la xifra aconseguida és 10.182.658 etapes; és a dir, 1.555.629 viatges més que en 2015.\nEn l’estudi es donen a conéixer, a més i de manera detallada, les línies d’autobusos més utilitzades pels usuaris i usuàries, així com els tipus de bitllets adquirits i dades mensuals sobre l’ús del transport, per citar alguns exemples.\nL’ATMV compta amb una xarxa d’autobusos interurbans que connecten els municipis metropolitans entre si i amb la capital, arribant fins i tot a zones externes al seu àmbit territorial.\nLes prop de 40 línies s’operen sota deu concessions de serveis (CVV-250 a CVV-259) amb un conjunt de set operadors privats que conformen la xarxa de MetroBus: Autobusos Buñol, Autocars Herca, AUVACA, AVSA, Edetania Bus, Fernanbús i Urbetur. Segons l’estudi, prop de la meitat de les etapes de 2019 van ser operades per Fernanbús, amb unes dades de viatges anuals molt superiors a la resta. Dels altres operadors, únicament AUVACA, Edetania Bus i AVSA van superar el milió d’etapes, quedant els altres tres per davall del mig milió.\nPer zones, destaca amb més de dos terços la combinació AB. És a dir, gran part dels viatges realitzats en la xarxa de MetroBus en 2019 van connectar València amb els municipis de la primera corona de la seua Àrea Metropolitana, aquells que es troben més pròxims. Les unions amb les zones C i D no aconsegueixen el 10% a nivell individual.\nÉs ressenyable el cas dels viatges interns a l’àmbit zonal D, la segona categoria de major importància en el repartiment total, que van correspondre fonamentalment a les validacions del Bo Sagunt de 10 viatges. Les altres opcions (viatges interns d’altres zones o connexions transversals entre zones sense incloure l’A) presenten un ús bastant baix.\nLa xarxa inclou quatre àmbits zonals, de D, en funció de la distància a València. Els viatgers poden optar per una sèrie de bitllets i títols en els trajectes realitzats en la xarxa de MetroBus. La modalitat bàsica són els bitllets senzills, que permeten un únic viatge sense transbord. Els bitllets senzills poden incloure descomptes en la seua tarifa per a usuaris majors de 65 anys o per a altres col·lectius, com per exemple estudiants universitaris o per a famílies nombroses.\nA més, existeixen títols propietat dels operadors amb uns certs avantatges, que suposen estalvi a l’usuari o usuària en els seus viatges. Aquests inclouen el Bo Sagunt de 10 viatges, Bo Llíria de 10 viatges i els Bons de 20 o 40 viatges d’Autobusos Buñol.\nDescens a l’estiu\nPel que respecta a l’evolució mensual, l’informe parla d’un ús desigual de la xarxa en 2019, amb un lleu descens a l’abril i una forta caiguda a l’agost, coincidint amb el període estival. Les vacances laborals semblen explicar aquesta caiguda brusca, amb una recuperació dels viatgers al setembre.\nLes etapes van variar entre les poc més de 600.000 a l’agost i les prop de 950.000 al març i octubre, una oscil·lació de més del 50%. No obstant això, la distribució de la quota d’ús entre títols no experimenta variacions d’importància al llarg dels mesos de 2019. El predomini del bitllet senzill és absolut en tots ells.


‘Ni un pam de terra’ al·lega que el projecte del Prat Nord podria ser nul segons el criteri del TSJC per al Pla Gran Via-Hospitalet | El Prat Llibertari\nSegons les al·legacions de Ni un pam de terra, l’aprovació inicial de la MPGM en l’àmbit estació-Seda-Paperera s’hauria d’incloure dins del PDU metropolità i la competència de l’aprovació inicial i provisional correspondria a l’AMB. Els motius que al·leguen per a situar la competència en l’AMB és que el projecte del Prat Nord té un caràcter supramunicipal. Per exemple, té una qualificació de Centre Direccional en el Pla General Metropolità. En diferents documents del Consorci Eixample Nord, la zona es descriu com un pol metropolità que formaria part de l’eix Gran Via-Aeroport, un trajecte que uneix aquesta infraestructura amb la ciutat de Barcelona. Els habitatges que s’hi volen construir també obeeixen a la demanda residencial del conjunt de l’àrea metropolitana de Barcelona.\n← El conflicte laboral torna a amenaçar Nissan un any abans del tancament\nTal dia com avui de 1946 va morir el pratenc i refugiat anarcosindicalista Luis Salmerón Avilés →


CiU presenta una esmena a instàncies del PSM per aconseguir l'hospital\n07 desembre 2019 18:20\nEls nacionalistes diuen que el PP estatal no ha demanat doblers per al projecte\nTomeu Garcies | 01 novembre 1998\nEl grup parlamentari del Partit Popular de Madrid no ha presentat cap esmena als pressuposts generals de l'estat per al proper any per tal que s'inclogui una partida econòmica per començar l'hospital comarcal.\nAixí ho va posar de manifest ahir el PSM després que li hagués notificat el grup de Convergència i Unió, després d'estudiar les modificacions sol·licitades pels diferents partits polítics als nous comptes estatals.\nEl parlamentari inquer Antoni Alorda va anunciar que el PSM mitjançant el grup de CIU, ha presentat una esmena als pressuposts demanant que es preveeixin els 50 milions necessaris per fer el projecte del centre hospitalari. Aquesta quantitat es complementarà amb els altres 50 milions que el Govern balear si ha incorporat als seus pressuposts per al 99.\nAntoni Alorda va recordar que «el PSM és contrari al fet que el Govern balear hagi de bestreure doblers per fer un hospital sense tenir les transferències sanitàries. Tot i això el que no farem és boicotejar un projecte tan necessari per a la comarca d'Inca».\nAlorda creu que s'han d'intentar accelerar al màxim tots els tràmits burocràtics per tal que la contractació de les obres es pugui realitzar a principi de l'any 2000. Els nacionalistes creuen viable que l'hospital es pugui acabar el 2002 com a màxim. D'altra banda, els nacionalistes varen criticar amb duresa la supressió de llits als centres sanitaris de Palma que suposarà la construcció del nou hospital inquer.\nLes manifestacions fetes per Alorda varen arribar ràpidament a orelles del Partit Popular que tot d'una va voler rebatre-les.\nEl diputat popular Pedro Cantarero va confirmar que el PP encara no havia presentat cap esmena als pressuposts estatals però que tenia temps per fer-ho dins al proper 17 desembre quan s'ha de reunir el ple del Senat.\nCantarero manifestà que «no hi ha motiu per alarmar-se. Inca tindrà l'hospital». També explicà que si aquesta esmena encara no s'ha presentat era per que s'estava a l'espera de definir els serveis que ha de tenir cada hospital balear a partir del nou conveni sanitari signat amb l'estat central.\nEl diputat va qualificar de maniobra política la presentació de l'esmena del PSM per part de CIU i deixà caure que «és un mal assumpte si ens han de representar els catalans a Madrid. Val més que ho facem nosaltres mateixos».


Què desconeixes d’un package? i d’R? | RUG Barcelona\nQuè desconeixes d’un package? i d’R?\nFàcilment podràs identificar què saps o utilitzes d’un package o de l’R, però com pots quantificar el que no saps? No t’has trobat mai que després d’utilitzar durant força temps l’R o un package concret descobreixes una funció nova que resulta que és gairebé màgica? Que et soluciona de forma més ràpida o amb una línia de codi allò que t’havia donat tants problemes.\nCom casi sempre, al CRAN hi ha un package que omple aquest buit. El package en qüestió és l’unknownR. Fa un cert temps el van presentar al LondonR, la versió londinenca de RUGBCN.\nEl package unknownR té només dues funcions, unk i learn.\nLa funció unk obre un entorn gràfic utilitzant la interfície tcl/tk. Al mateix temps llista totes les funcions que hi ha al package que vols analitzar. Tot seguit les va mostrant d’una en una i llavors has d’anar indicant si la coneixes o no, amb l’espai en cas afirmatiu o amb l’enter en cas negatiu.\nunk(pkgs = c("plyr"), top= 0)\nEn aquest cas analitzariem el package plyr. El paràmetre top inclourà a la llista ha analitzar el nombre indicat de packages més famosos de Crantastic.\nQuan vulguis acabar, pots sortir en qualsevol moment i et guardarà les funcions que desconeixes en un fitxer definit segons el paràmetre fnam, podent continuar en un altre moment el procés d’identificar que desconeixes del package en qüestió.\nUn cop fas la instrucció learn, totes aquelles funcions que desconeixies aniran apareixent d’una a una i se’t obrirà el help d’aquesta funció en qüestió. Un cop premis enter, passarà a la següent i continuem amb el procés.\nLes funcions que vagis passant ja no et sortiran en el futur que facis learn a no ser que ho identifiquis al paràmetre relearn.\nTot i que l’unknownR em sembla molt interessant, trobo que per a packages amb moltes funcions o amb el base de l’R pots estar molta estona indicant si coneixes o no totes les funcions que conté. A part, com que vols anar depresa per acabar quan abans millor, algunes vegades, sobretot al principi, pots equivocar-te amb facilitat i marcar que coneixes una funció que desconeixes o viceversa. En aquest cas hi ha un botó Back per anar enrere però no acaba de ser massa pràctic.\nUna cosa que milloraria més el package seria que també et mostrés el source code. A veure si ho implementen en la propera versió.\nLa presentació que es va presentar al londonR http://www.londonr.org/unknownR.pdf\nPàgina del projecte a R-forgehttp://unknownr.r-forge.r-project.org/\nInterfície gràfica al fer unk


Berlín es vesteix de blaugrana - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesBerlín es vesteix de blaugrana\nJordi Clos (enviat especial) - 06/06/2015 | 00:00\nLa capital d’Alemanya rep els seguidors del Barça i de la Juventus amb ambient festiu i d’esportivitat\nAficionats de la Juventus i del Barça, a Berlín / CRISTINA GONZÁLEZ-FCB\nEls carrers de Berlín s’han tenyit de blaugrana amb motiu de la final de la Lliga de Campions entre la Juventus i el Barça. Es calcula que aquest divendres uns quatre mil seguidors culers ja havien viatjat a la capital alemanya i s’esperava els quinze mil restants per a aquest dissabte.\nCom és habitual en aquests partits d’alt nivell, la UEFA va organitzar dues zones de trobada entre les aficions. Així, els barcelonistes s’han congregat en una cèntrica plaça propera al zoo berlinès (Kaiser Wilhem Gedachtnis Kirche), mentre que els 'bianconeri' s’agrupaven a la famosa Alexanderplatz.\nAixò sí, el punt neuràlgic de la final, més enllà de l’Olympiastadion, ha estat indiscutiblement l’emblemàtica Porta de Brandenburg. Allà, de dijous a diumenge s’hi celebra el UEFA Champions Festival, amb tota mena d’activitats i molta animació. Aquest dissabte al matí, per exemple, l’ha visitat l’exblaugrana José Edmílson, campió d’Europa el 2006 a París.\nD’aquesta manera, les aficions juventina i culer s’han mesclat sense cap tipus de problema. L’ambient festiu i d’esportivitat ha regnat a Berlín abans de la final de la Lliga de Campions.\nAmbient festiu en el partit de les llegendes


El mal d'esquena | Interès Mutu\nPublicat el 20 Febrer, 2017 per Revista Interès Mutu\nEl mal d’esquena és una simptomatologia comuna causada, en la majoria dels casos, per l’adopció de males postures i la falta de to muscular. Parlem amb el Dr. Jordi Casas Sabater, especialista en traumatologia i ortopèdia del Centre Mèdic Mútua General de Catalunya, sobre les causes i els tractaments d’aquesta patologia que afecta gairebé el 80% de la població alguna vegada a la vida.\nDr. Casas, quins tipus de mal d’esquena podem presentar? Hi ha diversos tipus de mal d’esquena. Els més corrents són de tipus mecànic i de tipus inflamatori. Els de tipus mecànic són els originats per lesions musculars, per alteracions del disc o per sobrecàrregues fora del normal. I els de tipus inflamatori solen tenir un origen reumàtic o d’alteracions de discos, i són més profunds. En relació amb el dolor, els de tipus mecànic solen tenir una solució més fàcil que els de tipus inflamatori.\nQuines causes poden tenir? Aquests dolors són bàsicament molt posicionals. Últimament, per cultura o per feina, som molt poc actius i això fa que la nostra musculatura no estigui en les condicions òptimes que hauria d’estar. D’altra banda, també fem esforços musculars per al quals no estem preparats, o els fem sense haver escalfat abans o simplement els fem malament. És una causa molt freqüent de dolor d’esquena que pot provocar moltes lesions, tant de tipus muscular, com discal i articular. Probablement alguns d’aquests dolors tenen alguna interacció amb la medul·la i la sortida dels nervis que pot provocar ciàtica o altres tipus de dolor.\nCom podem prevenir el mal d’esquena? Per prevenir els dolors d’esquena hem d’aprendre a fer els moviments ben fets, tenir la musculatura a to i no adoptar males postures. Quan fem esforços musculars hem de fer-los en les posicions correctes, sobretot en aixecar pes. I quan fem exercici, escalfar una miqueta abans. És diferent aixecar un pes en fred o quan la musculatura ja està calenta.\nCom podem tractar el mal d’esquena? El tractament dependrà del tipus de mal d’esquena. Abans es recomanava repòs, però ara no sempre estem d’acord amb aquesta mesura. Hem de saber primer, què provoca el dolor.\nSi és un dolor de tipus muscular, hi ha molts tractaments de rehabilitació i fisioteràpia que el milloren moltíssim, sobretot si a més prenem algun antiinflamatori o relaxant muscular. En aquest cas és important que en la fisioteràpia ens ensenyin a fer els exercicis i a adoptar les posicions correctes perquè el dolor no torni a produir-se.\nSi és un dolor de tipus articular, ara hi ha medicaments i infiltracions amb bloquejos concrets de certs nervis que ens ajuden moltíssim. I si està produït per una patologia discal i està molestant molt el nervi i, provoca una gran ciàtica, tenim la possibilitat de recórrer a la cirurgia.\n4 pensaments a “El mal d’esquena”\nDOLORS TONA VIVET el 23 Febrer, 2017 a les 10:00 ha dit:\nM’agradaria saber on visita aquest doctor\nIsabel Farre Visa el 24 Febrer, 2017 a les 20:23 ha dit:\nmeinteresaria saver on visita aquet docto , i si visiat a Lleida\nMarta Escartín el 20 Març, 2017 a les 10:24 ha dit:\nBon dia i moltes gràcies pel vostre interès. El Dr. Jordi Casas passa consulta al Centre Mèdic Mútua General de Catalunya, al carrer Tuset, 5-11 de Barcelona.\nDolores. Valverde el 8 Desembre, 2017 a les 14:14 ha dit:\nVosaltres feu rehabilitació postoperatoria em estancia a la clínica ¿


Milers de dones exigeixen que s'elimini la discriminació i la desigualtat en tots els àmbits\nEls sindicats asseguren que la vaga feminista està sent tot un èxit. Segons CCOO i la UGT, a tot l'Estat, 5.300.000 persones donen suport a les aturades parcials. Diuen que s'hi han sumat les principals empreses de la indústria, els serveis i les administracions. És una mobilització sense precedents.\nMilers de dones exigeixen que s'elimini la discriminació i la desigualtat en tots els àmbits -especialment en el mercat laboral- i s'erradiqui la violència masclista.\nLes mobilitzacions del 8-M s'han evidenciat amb manifestacions arreu del país. A Barcelona milers de dones han sortit al carrer, convocades pels sindicats majoritaris.\nCCOO i UGT no s'han sumat a la vaga general, sinó que han convocat dues tongades d'aturades, una al matí i l'altra a la tarda.\nLes protestes als carrers han estat especialment seguides a la plaça de Sant Jaume de Barcelona, així com a la plaça Universitat, on s'han aplegat milers de manifestants joves, estudiants i universitaris, i també a la plaça de Catalunya.\nAda Colaus'ha sumat a la manifestació que s'ha fet a la plaça Sant Jaume. L'alcaldessa de Barcelona diu que aconseguir la igualtat entre homes i dones és una prioritat.


Fundesplai | Esplai Pubilla Cases Can Vidalet\nArxiu de la categoria: Fundesplai\n12 febrer 2020 esplaipubillacasescanvidalet\tDeixa un comentari\nEls i les monitores de l’esplai juntament amb més de 300 monitores i monitors de la resta esplais de la Federació Catalana de l’Esplai vam participar a l’Agofedesplai, la trobada que va incloure l’assemblea de l’entitat i la diada de tècniques, que va tenir lloc a Centre Esplai (El Prat de Llobregat) aquest passat dissabte 8 de febrer. A l’assemblea es van analitzar les principals fites de la Federació a l’any 2019 (campanyes d’estiu, del Dia Universal dels Drets dels Infants, etc.) i els reptes del 2020, on es va destacar l’aplicació de NuSOS, la proposta educativa per a la ciutadania global que desenvolupen els esplais i les escoles als cursos 2019-2020 i 2020-2021.\nConferència de Nadia Ghulam\nLa trobada va tenir com un dels plats forts la conferència inaugural (9.30h) de Nadia Ghulam, educadora social i narradora afganesa, que va explicar les seves experiències durant la guerra al seu país i com aquesta vivència l’aplica al seu treball social, especialment amb persones migrants. Podeu veure una entrevista que li vam fer aquí.\nPosteriorment, va intervenir Laia Girós, Directora General de Joventut, que va destacar la importància de la tasca de monitores i monitors, moltes i molts voluntaris, en l’educació d’infants i joves.\nDiada de tècniques\nDesprés de la conferència, va arribar l’espai formatiu. A la diada de tècniques, monitores i monitors van poder participar en diferents tallers que els van donar recursos pedagògics per treballar amb infants i joves.\nMolts dels tallers d’aquest any estaven relacionats amb la proposta educativa NuSOS. Les formacions van ser: “Expressió artística per a la denúncia social”, que va treballar l’educació per a la justícia global a través del llenguatge artístic; “Teixint nuSOS”, per aprendre a dissenyar dinàmiques i ambientació d’espais que reflecteixin la cooperació; “Viure sense plàstic!”, on a través de cinc dinàmiques s’intenta evitar l’ús d’aquest material; “Primers auxilis i actuacions en cas d’emergència”, on es va treballar els coneixements bàsics en temes de salut i primers auxilis; “Recursos per organitzar tallers de robòtica educativa al teu esplai”, que va incloure disseny 3D o formació per ensenyar programació a infants de diferents edats; “Diversitat cultural i família”, per sensibilitzar al voltant de la interculturalitat i aprendre a identificar els estereotipus; “L’Estel de la Pau”, per conèixer els efectes devastadors de la guerra i la importància de l’educació per la pau; “Rumors i estereotips: Eines Vivencials per a la reflexió intercultural”, aprofundir i i identificar conceptes com diversitat cultural, interseccionalitat… ; “Animàlium: petit món i hàbitats dels animals”, recursos lúdics per treballar amb infants i joves; i “Mitjans de comunicació i xarxes socials, un terreny per al masclisme?”, que ava analitzar xarxes socials, mitjans de comunicació, etc. i com apareix i es difon el masclisme.\nLa jornada va acabar amb una acció col·lectiva, un dinar i espais lúdics.\n*Text extret del web de la Fundació Catalana de l’Esplai (Fundesplai)


Mena: "Exigim al Govern que comparteixi amb En Comú Podem l’estratègia que vol dur a la taula de diàleg" | Catalunya En Comú\nMena: "Exigim al Govern que comparteixi amb En Comú Podem l’estratègia que vol dur a la taula de diàleg"\nEl també diputat ha explicat que “volem saber si és només Quim Torra qui es nega a parlar de finançament, de rodalies i d’hospitals o si és una estratègia compartida amb ERC”. Si no és així, ha dit Mena “emplacem a ERC que es desmarqui i a treballar una estratègia conjunta que impedeixi que JxCat faci volar pels aires l’oportunitat d’un acord que ens faci avançar tant nacionalment com socialment”.\nFinalment el portaveu de CatComú ha fet menció a la proposta de VOX de realització de proves de nivell que acreditin el coneixement del castellà “després del veto parental, VOX vol veto plurinacional. L’ultra dreta és la major amenaça a la convivència que tenim. La seva idea d’Espanya és tan petita que no caben ni els seus votants” És per aquest motiu que “cal que el govern blindi la plurinacionalitat” ha explicat Mena.


José Manuel Reina Páez (Madrid, 31 d'agost del 1982), més conegut com a Pepe Reina, és un porter de futbol professional que actualment juga cedit a l'Aston Villa Football Club de la Premier League, cedit per l'Associazione Calcio Milan . Ideològicament, ha mostrat simpatia per partits d'extrema dreta filofeixistes com ara VOX i ha manifestat públicament el seu suport al seu líder, Santiago Abascal. Al llarg de la seva carrera, Reina s'ha guanyat la reputació de bon parador de penals. És fill de l'antic porter de l'Atlético de Madrid Miguel Reina Santos.\n31 agost 1982 (38 anys)\nLiverpool FC Anglaterra 2005/06\nLiverpool FC Anglaterra 2006\nVila-real CF Espanya 2003/04\nVila-real CF Espanya 2004/05\nPepe Reina ha manisfestat, en diverses ocasions, la seva simpatia pel partit d'extrema dreta VOX. El 5 de novembre de 2019, després d'un debat electoral, va piular des del seu compte de twitter un suport implícit a Santiago Abascal. Així mateix s'ha polemitzat sobre els seus "m'agrada" a comptes de twitter d'extrema dreta com el de Cristina Seguí o líders diversos de VOX. El passat 23 de maig de 2020 també mostrava suport a les manifestacions ultranacionalistes contra el govern convocades per VOX.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=José_Manuel_Reina_Páez&oldid=25743362»\nDarrera modificació: 20 des 2020 a les 11:20\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 des 2020 a les 11:20.


Sant Julià recupera una fira del vehicle d’ocasió adaptada a la pandèmia - Altaveu el diari digital d'Andorra\nSant Julià recupera una fira del vehicle d’ocasió adaptada a la pandèmia\nEl Prat Gran lauredià acollirà el certamen el cap de setmana del 8 i 9 de maig amb la presència confirmada, per ara, de dotze concessionaris, 150 vehicles i un espai específic per a autocaravanes\n30/04/2021 (19:13 CET)\nCotxes exposats en l'edició del 2019.\nSant Julià de Lòria i els concessionaris recuperaran la pròxima setmana la Fira del Vehicle d’Ocasió. Després que l’any passat no es pogués celebrar per motius sanitaris obvis, en uns dies el comú i el sector de l’automoció han apostat per tirar endavant una nova edició. Enguany, a més, amb la novetat d’un espai específicament centrat en la venda d’autocaravanes.\nPer tant, la població laurediana recuperarà una de les fires habituals que s’impulsaven abans de l’esclat de la pandèmia. L’any passat, lògicament, es va haver de suspendre perquè encara hi havia el confinament forçat pel coronavirus. Ara, el comú i el sector aposten per tornar-la a fer, amb les pertinents mesures per reduir el risc de contagi, com a una fórmula més per impulsar la dinamització econòmica tant de la parròquia com dels mateixos establiments, alguns dels quals, indiquen fonts de l’organització, han rebut un fort impacte per culpa de la crisi derivada de la Covid-19.\nDe fet, l’esdeveniment té un nou nom: “Fira del Vehicle d’Ocasió i de l’autocaravana”. Es vol donar importància a aquest darrer àmbit que, justament com a efecte col·lateral de la pandèmia, ha agafat embranzida els darrers temps.\nL’espai escollit torna a ser el Prat Gran. La fira es farà el dissabte 8 de maig, entre les deu del matí i les vuit del vespre i diumenge 9, de deu a set de la tarda. En total, hi ha confirmats, de moments, dotze concessionaris, dos més que en l’edició del 2019, tot i que no es descarta que, finalment, algun més hi pugui incorporar-se. La previsió és que els assistents puguin veure fins a 150 vehicles.\nEls organitzadors han presentat un complet protocol sanitari, tal com s’havia demanat des del comú. Aquest ha estat aprovat per Salut i, per tant, ja només queda esperar al compte enrere per recuperar la fira, encara que sigui amb gel hidroalcohòlic per tot arreu i amb visitants i responsables dels estands amb mascaretes. Adaptats, per tant, a la nova normalitat de la pandèmia.


Aquesta vegada fusionam el classicisme de The Cure amb l’electrònica moderna de Crystal Castles.\nDe The Cure ja ho vaig dir tot a un altre article que vaig publicar (enllaç). Grup clau per entendre la música popular dels 80 i 90, l’enigmàtic cantant de la banda, Robert Smith, ja ha festejat diverses vegades amb l’electrònica, col·laborant amb grups com The Japanese Popstars, Junior Jack, Black & Jones o el grup que ens ocupa, Crystal Castles. I és que la seva característica veu hi diu bastant en això de la pista de ball i se n’han adonat bé els artistes electrònics.\nSobre Crystal Castles, com que no els conec gaire, em remet al que diu Viquipèdia sobre ells: “és una banda electrònica de Toronto, Canadà, formada pel productor Ethan Kath i la vocalista Alice Glass. Crystal Castles són coneguts pels seus espectacles caòtics en viu i les seves produccions malenconioses lo-fi“. Així les coses, és un grup relativament modern, en contraposició als ja més de 30 anys que Robert Smith du damunt l’escenari.\nLa cançó que us present, Not in love, ja la va presentar Crystal Castles fa un temps, però l’any passat intentaren fer arribar el tema a terres europees a través de la tirada del cantant britànic Robert Smith, reinterpretant el tema amb la seva veu .\nAquí us deix el vídeo. No us poseu a ballar mentre el mirau!!!\nAquest article s'ha catalogat com a Música i s'ha etiquetat amb cançó, Crystal Castles, Robert Smith, The Cure per Pau Quina Jaume representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.\nPau Quina Jaume el 4 d'agost de 2012 a les 11:41 ha dit:\nNo podràs dir Seafí que no pos música electrònica. Si ja paresc un pastiller… PUMBA, PUMBA ….\nSerafí Lliteres Maçanet el 5 d'agost de 2012 a les 8:50 ha dit:\nA mi, amb la condició de que variïs un poc d’estil i que la música sigui bona, pots posar la classe de música que vulguis. A mi m’agrada tota.\nBen cert és que en aquest cas la veu den Robert aporta molt a la cançó.\nA més sentir la veu d’un cantant dels de veritat en lloc d’haver de sentir la veu del primer que passa pel carrer com sol passar en el 99% de la música actual s’agraeix 🙂 .


LOE: L'Educació Pública en perill - Indymedia Barcelona\nLOE: L'Educació Pública en perill\nLa Federació de Sindicats de l'Ensenyament de la CGT davant el projecte de Llei Orgànica d'Educació.\nEl projecte de Llei Orgànica d'Educació (LOE) que va presentar el Govern espanyol el passat mes de juliol i que s'estarà debatent en les Corts fins a final de desembre, no ha respost a les expectatives que s'havien generat després de la derogació de la LOCE.\nLa LOE no qüestiona radicalment aquella anterior llei conservadora i no es concep com la futura Llei d'Educació capaç de donar resposta a les demandes i problemes que planteja actualment l'educació pública, ni les demandes de qualitat que com societat exigim per al nostre sistema educatiu públic, ni les millores que històricament ve plantejant el professorat, alumnat i famílies perquè l'educació compleixi adequadament la seva funció de servei públic social. És més, la LOE representa un pas endarrere en alguns aspectes pel que fa a la pròpia LOCE, ja que per a CGT la LOE plasma el desmantellament del sistema educatiu públic.\nLa LOE representa un atac a l'Escola PÃºblica: En aquesta Llei s'aposta per la doble xarxa de centres, per donar el mateix tractament als centres privats concertats i els centres pÃºblics, s'aposta per l'ensenyament concertat i contribueix al desenvolupament del paper subsidiari que l'actual escola pÃºblica estÃ adquirint enfront de la concertada.\nCGT proposa una valoraciÃ³ global en positiu de l'escola pÃºblica enfront de la concertada.\nLa LOE garanteix els concerts de l'educaciÃ³ infantil, FP i Batxillerat. Amb aquesta llei, els diners pÃºblics per a despeses educatives seguiran sent traspassats a la patronal i empresariat del sector privat. No es contempla ni la possibilitat que els centres concertats puguin passar a la xarxa pÃºblica.\nCGT rebutja els concerts i la privatitzaciÃ³ dels serveis educatius pÃºblics.\nLa LOE no garanteix un FinanÃ§ament suficient de l'educaciÃ³ pÃºblica. Les infraestructures dels centres pÃºblics sÃ³n deficitÃ ries, els pressupostos de manteniment i funcionament sÃ³n reduÃ¯ts i sempre arriben tard, el mobiliari cal renovar-lo, cal construir nous centres, les aules estan masificades, les beques s'han reduÃ¯t, la plantilla de professorat i PAS sofreix retallades. Els centres segueixen funcionant grÃ cies al voluntarisme del professorat i PAS.\nCGT exigeix el 7% del PIB per a despeses en l'educaciÃ³ pÃºblica.\nLa LOE mantÃ© la ReligiÃ³ en les aules. Aquesta llei representa la perpetuaciÃ³ dels pactes anticonstitucionales EsglÃ©sia - Estat i no atÃ©n al principi d'aconfesionalitat de les institucions pÃºbliques. Amb aquests pactes, la religiÃ³ adquireix la mateixa entitat que la resta d'assignatures i competeix per la formaciÃ³ en valors.\nCGT defensa l'escola pÃºblica laica, la desconfesionalitzaciÃ³ dels centres educatius mitjanÃ§ant l'eliminaciÃ³ de sÃmbols i actes religiosos, l'educaciÃ³ en valors universals i la derogaciÃ³ dels Acords amb el VaticÃ .\nLa LOE no planteja millores concretes en defensa de la qualitat del sistema educatiu ni millores de les condicions socials i laborals del professorat La Llei nomÃ©s planteja generalitats que no garanteixen la reducciÃ³ dels Ãndexs de fracÃ s i abandÃ³ escolar que sofrim ni milloren les condicions de treball del professorat. Per contra, recorre a la competitivitat entre els centres educatius, a l'avaluaciÃ³ de diagnÃ²stic externa dels resultats mitjanÃ§ant proves de rendiment que afectaran a la salut de l'alumnat i professorat o recorre a la reconversiÃ³ laboral del professorat dels ensenyaments artÃstics i tecnologia. La LOE no elimina la selectivitat, permet la segregaciÃ³ per motius de sexe, no parla d'increment de plantilles, ni de reducciÃ³ de la rÃ tio dÂ¡alumnes per aula.\nLa LOE jerarquitza mÃ©s els centres a l'apostar pel neoliberalisme empresarial de la gestiÃ³ educativa, la selecciÃ³ meritocrÃ tica de les direccions dels centres i retallar competÃ¨ncies dels claustres, consells escolars i ampes.\nLa CGT aposta per la implicaciÃ³ del conjunt de la comunitat educativa en sistemes de gestiÃ³ alternatius (equips de gestiÃ³ triats per un consell escolar paritari,..).\nMesures concretes que CGT proposa per a millorar la qualitat i les condicions de treball:\nFormaciÃ³ inicial de llicenciatura per a tot el professorat\nImplantaciÃ³ de l'Especialitat de DocÃ¨ncia en les carreres universitÃ ries\nCos Ãºnic de tot el professorat\nNo al cos de directors, cos de catedrÃ tics , ni d'inspectors\nReconversiÃ³ funcional de la inspecciÃ³ amb mecanismes supervisors de carÃ cter participatiu i democrÃ tic. Que potenciÃ¯ l'assessorament pedagÃ²gic i que ajudi a detectar encerts i errors\nModel de gestiÃ³ horitzontal i participativa dels centres educatius enfront del model empresarial de jerarquitzaciÃ³.\nMobilitat del professorat entre les diferents etapes del sistema educatiu que permeti la PromociÃ³ Professional\nConcurs de Trasllats previ coneixement de l'oferta de vacants\nReducciÃ³ drÃ stica de la rÃ tio\nIncrement del professorat de suport\nAtenciÃ³ personalitzada de la diversitat d'alumnat\nLimitaciÃ³ del nombre d'alumnat i grups atesos pel mateix professorat\nPla de FormaciÃ³ Permanent del Professorat adequat a la realitat i en horari lectiu\nAccÃ©s diferenciat per al professorat interÃ: accÃ©s per concurs de mÃ¨rits\nReconeixement de l'antiguitat per al professorat interÃ\nJubilaciÃ³ anticipada de forma indefinida i no nomÃ©s fins a 2010, i per a tot el professorat, suprimir les limitacions excloents que ara contempla\nReducciÃ³ horÃ ria de la jornada lectiva per a majors de 55 anys, sense reducciÃ³ econÃ²mica\nReducciÃ³ progressiva de les diferÃ¨ncies salarials i de jornada de treball entre els diferents nivells educatius\nEquiparaciÃ³ salarial i horÃ ria entre les diferents Comunitats AutÃ²nomes\nRevisiÃ³ salarial superior a l'IPC fins a recuperaciÃ³ de la perduda del poder adquisitiu\nNegociaciÃ³ democrÃ tica de l'Estatut de la FunciÃ³ PÃºblica Docent\nLa LOE no qÃ¼estiona la llei del PP (LOCE)\nLa LOE consagra la doble xarxa de centres (concertats i pÃºblics)\nLa concertaciÃ³ de l'educaciÃ³ infantil representa la â��pedreraâ�? de la doble xarxa de centres\nL'aplicaciÃ³ de la LOE significarÃ el desmantellament del servei educatiu pÃºblic.\nEl FinanÃ§ament previst Ã©s absolutament insuficient\nLa LOE planteja uns objectius per a la socialitzaciÃ³ en la cultura consumista dominant, i buida de continguts una necessÃ ria educaciÃ³ conscientitzadora.\nLes avaluacions de diagnÃ²stic sÃ³n un parany cap a la competitivitat entre els centres\nS'opta per un model d'avaluaciÃ³ selectiu de l'alumnat\nL'atenciÃ³ real a la diversitat no arriba\nLa reconversiÃ³ laboral del professorat i la seva precarietat Ã©s una realitat cada dia mÃ©s evident\nLa F.P. cada vegada Ã©s mÃ©s privada\nSe segueix fent abandÃ³ de l'educaciÃ³ permanent\nMassa coses segueixen igual: rÃ tio, religiÃ³, calendari escolar, interins, sancions per a suprimir els concerts, jubilaciÃ³, falta de recursos, formaciÃ³, millores laborals, divisions entre el professorat...\nEns allunyem del cos Ãºnic\nPer tot aixÃ², la CGT fa campanya contra la LOE.\nFederaciÃ³ de Sindicats d'Ensenyament de la CGT\nRe: LOE: L'Educació Pública en perill\nper Luis\t 10 nov 2005\nAlguien puede traducir al castellano esto.\nIndymedia Barcelona me parece muy buena, suiento no ser catalán.\nper Traductor català-castellà i castellà-català\t 10 nov 2005\nPuedes conseguir una traducción bastante aceptable.\nEl que passa es el de sempre, que estem "fent campanya" juntament amb els feixistes de la COPE que demà es manifestan a Madrit....el que s'ha de fer es campanya anticapitalista, amics i no demanar imposibles a l'Estat burgés...\nper x2\t 15 nov 2005\nÉs veritat, sembla que estiguem fent la campanya que fan els de Madrid, en contra la LOE i a favor de la del PP. Però i si no creiem en cap? Què hem de fer? Conformar-nos i no tenir cap opinió propia? Doncs no, no hem de afavorir a cap, hem de ser inconformistes i no pensar en els interesos... I també és que si fem vaga, és per seguir el rotllo que han començat els del PP! La veritat és que no sé que fer. Hi ha manca d'informació.\nper berta\t 16 nov 2005\nhi ha molt poca informacio!!!\npotser xk no interessa!!!!\nno estik no a favor d'una ni de laltra ja ke a totes hi ha alguna cosa k perjudika als estudiants.\ntothom es manifesta i fa vaga x algo, xo no se sap k defensa kadascu\nal final faran kas a ki els vingui de gust!!!!\nper jordi vaño albaro\nhubngyfb ARROBA ugsyadb.com\t 17 nov 2005\ncrec que qui vulga una educacio priva que se la pague ell.\nper Plataforma Estatal de Asociaciones del Profesorado de Tecnología\ncontacto ARROBA sialatecnologia.org\t 24 des 2005\nEn defensa de la Educación Tecnológica:


L'Espai Joan Fuster de Sueca acull una exposició basada en la relació de l'escriptor amb la seua ciutat\nInicio Canales Cultura L’Espai Joan Fuster de Sueca acull una exposició basada en la relació...\nImatge de l'exposició de Fuster a Sueca.\nLa mostra ofereix una àmplia selecció de documents, com a textos manuscrits i mecanoscrits, fotografies, publicacions i altres objectes diversos, pertanyents al seu fons personal\nEl claustre de l’Espai Joan Fuster acull, des de divendres passat, la mostra ‘Joan Fuster i Sueca’, una exposició que vol posar en relleu la relació de tota una vida de l’escriptor amb el seu poble natal mitjançant una àmplia selecció de documents, com a textos manuscrits i mecanoscrits, fotografies, publicacions i altres objectes diversos, pertanyents al seu fons personal que va llegar a la seua ciutat i que es conserva actualment en l’Espai que porta el seu nom. La iniciativa d’organitzar una mostra d’estes característiques va sorgir de Francesc Pérez Moragón, actual assessor i director d’honor de l’entitat, i ha sigut dissenyada per l’equip del Museu Joan Fuster, en col·laboració amb el cronista de la ciutat, Joan Antoni Carrasquer.\nA l’acte d’inauguració van acudir el regidor de Cultura de l’Ajuntament de Sueca, Joan Carles Vázquez; i el comissari i tècnic del Centre de Documentació de l’Espai Joan Fuster, Enric Alforja, qui va realitzar una visita guiada per al públic assistent amb un aforament limitat. “El fet de posar en relleu la relació de Fuster amb el seu poble a través de la seua llarga trajectòria vital, intel·lectual i cívica, és tota una declaració d’intencions de la Regidoria de Cultura, que pretén fer accessible a la ciutadania de Sueca la figura d’un dels autors valencians més importants del segle XX. En altres paraules, volem que els suecans i suecanes facen seu el patrimoni material i intel·lectual que Fuster ens va llegar”, ha explicat Vázquez.\nL’itinerari expositiu, que recorre cronològicament diferents àmbits i èpoques, deixa constància de la presència de Sueca en la trajectòria personal, literària i cívica de l’escriptor, el poble que no sols va ser el seu lloc permanent de residència, sinó també la matèria de molts dels seus escrits. Amb la intenció de remarcar este vincle tan estret i continuat en el temps de Fuster amb la seua ciutat, també s’han inclòs documents de la col·lecció local de la Biblioteca Pública Municipal i de l’escriptor Josep Palàcios, amic i hereu testamentari de l’assagista.\nLa mostra es podrà visitar fins al 31 de gener de 2021.\nArtículo anteriorLa política europea en fitosanitarios provoca este año un desperdicio alimentario récord en el campo valenciano de 450.000 toneladas\nArtículo siguienteXàtiva desplega diverses mesures de pacificació del trànsit en els centres escolars\nTeatre El Musical trae a Falete con su nuevo espectáculo, ‘Falete en el corazón’


necesites que estiguin pel teus fills? - Canguro en...\nnecesites que estiguin pel teus fills? (Barcelona)\nDescripción de necesites que estiguin pel teus fills?\nEm dic Sheila tinc 25 anys i em considero molt responsable, educada, organitzada, amb experiència, i puntual.\ntinc el titol de tecnica d`educació infantil i actualment estic estudiant magisteri. tins experiencia amb nadons i nens mes grans, he treballat en ecoles, en llar d`infants i tambè de cangur.\nper contactar amb mi :\nOpiniones sobre necesites que estiguin pel teus fills?


Lisbon Hideaway Graskop Sud-Àfrica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nLisbon Farm, 531, Graskop (Off the R532), Graskop, Graskop, Sud-Àfrica, 1270\nbasat en 49 comentaris "Perfect stay. Perfect accomodation."\nCasa rural de pedra Moffat (Moffat House Stone Cottage)\nSobre Lisbon Hideaway\nConvenientment situat a Graskop, Lisbon Hideaway és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se God's Window Scenic Area, Bourke's Luck Potholes, Africa Silks són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants. Lisbon Hideaway també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Graskop. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa. L'ambient de Lisbon Hideaway es reflexa en cada habitació. nevera, forn microones, banyera, sala d'estar, estris de cuina són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. Lisbon Hideaway és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Graskop.\nPlease note, cleaning services are not available on weekends or public holidays. Mostrar més\nCasa rural de pedra Moffat


La possibilitat de canviar el calendari escolar: es necessiten arguments pedagògics i per ara no hi són » FAPA Mallorca\n« Condemna de la violència de l’1 d’octubre\nLa convocatòria d’ajudes a les APIMAS: hi ha moltes coses a canviar i millorar »\nLa possibilitat de canviar el calendari escolar: es necessiten arguments pedagògics i per ara no hi són\nFAPA Mallorca vol reflexionar en públic sobre una de les qüestions que es troben en discussió en els darrers temps: el calendari escolar. El curs passat la Conselleria d’Educació ja va voler iniciar el debat sobre aquest tema al Consell Assessor del calendari escolar, òrgan consultiu encarregat de reflexionar i de fer propostes sobre aquest tema però aquest òrgan, en el que la nostra federació es troba representada, va optar per no prendre cap decisió precipitada, sense bases clares i arguments sòlids, que igualment no deixaven clar els beneficis per als alumnes, les famílies i els professionals de l’educació. Tot i això, és clar que és un debat que s’ha de dur a terme i que té diferents plantejaments.\nUn primer plantejament seria veure si realment el model de calendari que tenim es correspon amb les necessitats reals de la nostra societat i si té com a base respondre a una necessitat de tipus pedagògic. En el nostre cas veiem que no és així. Si ens basam en qüestions de tipus pedagògic tenir llargs períodes de dies seguits de classe sense descans i llargs períodes de descans pareix que seria un contrasentit per poder optimitzar el rendiment i maximitzar les possibilitats d’aprenentatge. Però plantejar-se un canvi de model on es prioritzessin aquestes qüestions no és tan fàcil com prendre una decisió administrativa. Les famílies han de poder dir la seva i, en aquest cas, en una societat amb un mercat laboral amb jornades intensives en determinats períodes de l’any i on la norma general és tenir vacances reduïdes i sense flexibilitat per poder triar-les, podríem esperar que el canvi fes encara més difícil la conciliació de la vida familiar i laboral si no existissin mesures d’acompanyament per part de la pròpia administració. La conciliació ja és una tasca extremadament complicada en el dia a dia i en períodes de vacances com l’estiu, on les famílies que tenen els recursos necessaris, això sí, poden accedir a ofertes de temps d’oci i lleure que no estan disponibles en altres períodes de l’any i aquelles que no els tenen es troben amb grans dificultats arribant als casos ja denunciats per la nostra federació dels anomenats nins de la clau, fills i filles i que es troben tots sols la major part del dia i s’han de responsabilitzar de si mateixos i d’altres persones pel fet que els seus pares es troben fent feina. Per tant, qualsevol decisió de modificació del calendari ha de venir unida a recursos que facilitin la conciliació. Òbviament en relació a canvis d’aquest tipus també s’han de prendre en consideració altres factors propis del nostre territori com és el clima. Com ja hem esmentat a altres articles la falta de climatització adequada a gran part dels nostres centres és més que evident i la calor a les aules pot ser un element que si no es té en compte faci inviable algunes de les idees que es realitzen a altres comunitats i països.\nUn segon plantejament, més modest en el seu conjunt, seria el de modificar només un punt del calendari escolar, les proves extraordinàries del mes de setembre que es realitzen a ESO, Batxillerat i Formació Professional. Per tant, un canvi limitat i que té com a base argumentativa la millora de les qüestions organitzatives i administratives dels centres. És clar que aquest argument pareix vàlid: quant més temps es té per organitzar un nou curs s’hauria de fer millor i nosaltres no el discutirem. Però, el que realment hauria de ser important és l’argument pedagògic perquè els resultats de les proves haurien de ser els millors possibles però la realitat ens demostra que això no és així però el fet de canviar per canviar, sense tenir clar que es millori tampoc no és acceptable. Les proves extraordinàries són una nova oportunitat per aquells alumnes que no han pogut superar el curs en l’avaluació ordinària del mes de juny. Es pot entendre que el temps que passa entre les proves ordinàries i extraordinàries és un temps que es pot dedicar a estudiar, a reflexionar, a plantejar que s’ha fet malament per poder fer-ho bé i així tenir una més oportunitats en aquesta avaluació extraordinària. Si les proves extraordinàries canvien de data i es plantegen a finals del mes de juny o finals del mes de juliol això implicaria que segurament l’avaluació ordinària s’hauria de realitzar més prest del que es fa ara i després els centres haurien d’organitzar-se per atendre a l’alumnat que hagi superat aquesta avaluació i, a la vegada, atendre a aquells alumnes que no ho hagin fet i que, en un temps limitat, uns quinze dies màxim, haurien de ser capaços de poder enfrontar-se amb garanties a aquestes noves proves extraordinàries. Aquest plantejament pareix molt optimista però també és veritat que els resultats de l’avaluació extraordinària en tant que rendiment acadèmic no són tan bons com ens agradaria i que òbviament s’han de millorar. També és correcte plantejar que moltes vegades es crea un greuge comparatiu entre famílies que tenen els recursos econòmics o personals per poder ajudar als seus fills i filles a preparar-se amb garanties aquestes proves extraordinàries i aquells famílies que no els tenen, però això té una fàcil solució. Molts d’Ajuntaments, al llarg del curs, implementen classes de reforç, programes de millora de l’aprenentatge escolar als propis centres públics.\nPer què no es poden implementat mesures d’aquest tipus per part de l’administració local i la pròpia Conselleria durant els mesos d’estiu? Si un objectiu bàsic és la millora dels resultats acadèmic, per què no fem allò necessari per aconseguir-ho? Òbviament sabem que aquesta mesura té un cost però també sabem que si funciona seran diners ben invertits. També coneixem les necessitats del sistema educatiu i el pressupost del que disposa la Conselleria d’Educació, però també reclamem que amb #MÉSdeMIL aquesta i moltes altres propostes de millora seran possibles.\ninclusió FERYA Llegim en Família Prevenció motxilles solidaries ASSEMBLEA menjador Formació TIC UIB Solidaritat LOMCE TIL Pacte Educatiu APIMA


Portada > Codorniu Abadia de Poblet\nEl vi: Amb la idea de tornar a engegar la tradició vitivinícola de l’ordre del cister, Codorniu elabora aquest vi a part de les 8 ha de Pinot Noir que els monjos tenen dins el recinte emmurallat de Poblet, portant a terme tot el procés en la bodega que tenen ubicada en el mateix monestir. La seva producció és de 15.000 ampolles a l’any, totes elles numerades.\nEl 2008 va ser un any molt fred a la Conca de Barberà i hi va haver una gran sequera que va durar fins ben entrada la primavera. No va ser fins a mitjans del mes de maig quan van arribar les esperades pluges, just durant la floració, provocant així una disminució de la producció. Un estiu més fred que la normalitat va proporcionar una molt bona maduració del raïm, veremant gairebé amb tres setmanes de retard en la varietat Pinot. Així es va obtenir un raïm amb la graduació òptima i una maduresa fenòlica excepcional per el Pinot.\nElaboració: Fermentació en barrica de roure francès durant 12 mesos i un mínim de 6 mesos en ampolla.\nColor: Capa notable per tractar-se d’un Pinot Noit. El color és rubí amb tonalitats violetes.\nAroma: Vi especialment delicat i complex. Combinant a la perfecció els aromes a fruites vermelles madures, les espècies com el pebre o la vainilla, certs torrats i sotabosc de roure, amb notes florals que guanyen pes a mesura que el vi s’obre.\nTast: Entrada elegant, equilibrada i delicada al pas en boca. És intents i dens amb un final llarg i persistent.