El poder de la imaginació – Consulta de Psicologia Mercè Clos Muntsant\n29 Setembre, 2021 4 Octubre, 2021 Mercè Clos MuntsantLeave a Comment on El poder de la imaginació\n“Tenia ganes de regalar-me una estona de calma. Així que em vaig posar a caminar. La temperatura era agradable. Em vaig fixar amb els colors de l’entorn, eren càlids i agradables. Així que vaig continuar endavant. Els sons que m’arribaven eren alegres i vaig sentir una olor suau que em va encisar. Em vaig asseure per aturar-me un moment i gaudir de les sensacions que omplien els meus sentits. Una estona després em vaig aixecar i vaig continuar caminant…”\nHeus aquí un breu fragment semblant al que ens relatava a classe un professor de PNL de l’escola Pnl Barcelona.\nEn llegir-lo pot ser que us hagi transportat a algun indret.\nSeguint l’aprenentatge realitzat en aquest curs i d’altres derivats de la meva pràctica professional exposo les reflexions que vénen a continuació.\nTal i com podeu observar en la descripció del passeig en cap moment es fa referència a si es tractava d’un entorn exterior, en plena natura, o a l’interior d’algun edifici. Probablement si poséssim en comú què ha vist la ment de cadascú de nosaltres mentre el llegíem viatjaríem a espais i veuríem imatges ben diverses.\nLa nostra ment crea imatges i pensaments.\nCentrant-nos en el tema de les imatges que crea la nostra ment aquestes poden estar més o menys ajustades a la realitat que ens envolta en funció de diferents factors.\nSi la descripció verbal que realitzem d’un objecte o espai és poc concreta s’obre un ampli ventall de possibilitats a l’hora de crear imatges visuals en el nostre cervell. A mesura que anem concretant els detalls de la realitat descrita les nostres visualitzacions tindran més punts en comú i s’assemblaran més. D’altra banda, hi ha persones que els és més fàcil crear imatges i somiar despertes. A d’altres en canvi els resulta més difícil.\nAquests aspectes, entre d’altres, són importants en la nostra comunicació i la condicionen en gran mesura també per a la simbologia i significació que poden tenir per a nosaltres diferents imatges i les diferents sensacions que se’n derivin.\nPerò la importància de les visualitzacions del nostre cervell va més enllà. Hi ha esportistes, per exemple, que les fan servir per reforçar els seus entrenaments. Dins del procés de creació artística hi tenen un paper cabdal. També tenen una aplicació important dins de contextos com ara l’educatiu o bé el terapèutic.\nEn l’àmbit de la Psicologia pot ser una bona eina per ajudar a la persona a vèncer pors i/o situacions d’angoixa. Es pot utilitzar la visualització combinada, en funció del que es consideri necessari, amb altres tècniques que permeten recrear diferents entorns virtuals, tècniques de respiració, relaxació, mindfulness, modelatge i reestructuració cognitiva, entre d’altres.\nLa capacitat de visualització es pot entrenar i la seva aplicació pràctica es pot aprofitar des d’un plantejament constructiu vinculant-les amb sensacions positives en processos de creixement personal així com en la consecució d’objectius professionals o altres reptes ja que poden permetre ajudar a connectar a la persona amb el seu propi potencial, com a eina de motivació, retroalimentació i reforç positiu.\nVal la pena tenir en compte aquest recurs de la nostra ment també a l’hora d’entrenar les habilitats socials, potenciar la seguretat personal, la confiança i una sana autoestima.\nNodrir la nostra ment amb imatges positives pot contribuir a la millora i/o manteniment de la nostra salut mental.\nFins i tot mentre dormim les imatges prenen vida dins dels nostres somnis.\nFormen part de les nostres vides i poden estar plenes d’una simbologia interessant.\nTan de dia com de nit, que tingueu salut i Feliços somnis!!!\nMercè Clos Muntsant. Psicòloga Col.7889\nImatge de Андрей Сидоренко a Pixabay\nCategories ACTUALITAT CONSULTA, INTERESSANTS, PETITS ARTICLES, Sin categoríaEtiquetes CONSULTA, PETITS ARTICLES, PSICOLOGIA, salut, SALUT EMOCIONAL, teràpia\nPrevious La nostra vivència del temps\nNext Ingredients de la teràpia al servei dels processos de creixement, transformació i empoderament


El blog d'Albert Baranguer: dues enquestes\nAquesta setmana ens ha deixat dues enquestes que es complementen: la primera, l'enquesta de la UOC que diu que una majoria clara votaria Sí en un referèndum per la independència de Catalunya; la segona, el Baròmetre d'Opinió Política de desembre del Centre d'Estudis d'Opinió de la Generalitat que diu que l'independentisme puja fins el 21.6% dels enquestats i en mig any a augmentat el 2.6%.\nEl baròmetre del CEO és molt sucós: diu que tots els partits llevat del PP baixen en intenció de vot, en particular CiU (que seria primera força i obtindria el 21.8% dels vots) i PSC (15.7%), que el vot en blanc (10.2%) esdevindria la tercera força per davant d'ERC (8.1%), IC (5.0%) i PP (4.8%).\nSobre això del vot en blanc: per mi és el més significatiu. Què vol dir qui vota en blanc? l'aritmètica electoral fa que el vot en blanc dificulti l'entrada de noves forces al Parlament. El vot en blanc, en contra del vot nul o l'abstenció, compta com a vot emès. Per tant, apuja el llindar del 3% dels vots emesos que és el mínim per obtenir representació. Aleshores torno a preguntar: què vol dir qui vota en blanc? que ja li estan bé els partits actuals i que tant li fa qui guanyi? és aquest el missatge? crec que no.\nJo crec que durant molt de temps s'ha repetit continuament que calia anar a votar. No votar, l'abstenció, s'han considerat un pecat ciutadà. De la mateixa manera que el vot nul durant molt de temps ha estat considerat poc més que una bretolada. Aquestes idees han fet forat. Per mi això explica aquest creixement del vot en blanc. S'ha interioritzat que el vot en blanc és "de protesta". Però, en realitat, no ho és. El vot en blanc diu, literalment, "ja m'està bé el que surti".\nDesprés de la il·legalització de Batasuna i que aquest partit demanés el vot nul, va quedar molt clar que el vot nul, el no-vot, també era una opció democràtica. Amb un significat molt clar. Avui, el vot nul organitzat és el vot anti-sistema més contundent de tots. Jo crec que, per exemple, śi la protesta contra la "llei d'economia sostenible" hagués coincidit amb el temps amb unes eleccions, hauria estat molt fàcil promoure una campanya pel vot nul amb paperetes amb el lema "en defensa dels drets fonamentals a Internet", per exemple. Junto aquí dues idees: l'ús del volt nul com a protesta promogut per campanyes a la Xarxa. El vot nul clama "feu veure que no escolteu, però jo protesto".\nTornant a les enquestes, però, el que està clar és que es detecta una descomposició general del sistema. Molta desconfiança que es visualitza en una abstenció (el primer no-partit en nombre de no-vots) i un vot blanc (el tercer partit en nombre de vots) creixents.\nI enmig d'aquest marasme està l'independentisme que poc a poc també creix. ERC no capitzalitza el creixement de l'independetisme, tot i que sí sembla haver aturat la situació de reculada que ha viscut els darrers temps. En aquest sentit, no és impensable esperar una certa remuntada republicana. Tot dependrà d'aquest ultim any de legislatura. La situació, però, a dia d'avui, amb la crisi econòmica com a brutal realitat del dia a dia, és líquida i fluctuant. Malgrat les enquestes, crec que només podem parlar d'incertesa a l'hora d'imaginar l'escenari per a la propera legislatura. La legislatura que ens hauria de dur fins la data emblemàtica del 2014.\nI part d'aquesta incertesa també està fonamentada en el moviment per les consultes populars del proper diumenge dia 13. La coordinadora aplega a hores d'ara 231 municipis on es farà la consulta. Més de 700.000 persones amb dret a vot. Tant de bo que se n'afegeixin molt més. Tant de bo que els participacions siguin altes i la victòria del Sí rotunda. Qui s'atrevirà a dir que no té valor polític? indubtablement l'éxit d'aquestes consultes tindrà conseqüències. Ara bé, quines?\nDes d'aquí, suport incondicional a les consultes. Jo també vull votar. Però no només per independentisme. Aquestes consultes són d'una radicalitat democràtica inusual que escapa i trenca el sistema. Crec que el sistema, l'estat en particular però també un determinat model de societat i de formes de fer, està finint i és el moment de superar-lo.


November « 2012 « D Gavà 12\nArxiu per November, 2012\nCom heu mantingut la nota de curs?\nPuc estar prou content de la participació que heu demostrat en aquesta unitat pensada per familiaritzar-vos en l’entorn d’aprenentatge que farem servir. Tal com us vaig avançar en la trobada presencial, conservareu la nota de curs a cada unitat, sempre que feu cada tasca.\nAquesta anava de prova, però aquesta és la puntuació que hauria conservat. Tot i que us vaig proposar 6 activitats, la darrera, la que us ha entusiasmat, era de propina. Perdoneu, però no he pogut donar a l’abast tots els dubtes que heu plantejat. És responsabilitat vostra vetllar perquè acompliu totes les activitats. Per això, us recomano que entreu sempre per l’entrada mare per accedir a les diferents tasques.\nFinalment, si voleu consultar la vostra puntuació. Recordeu que només era un assaig. A partir de la unitat 1, va de veres.\nvaloració final de la unitat 0\nCom encarem la unitat 1?\nAquest és el projecte col·laboratiu (cliqueu aquí) que heu de fer en aquesta unitat. De totes maneres, us recomano:\ndel 7 al 14 de novembre: feu primer un treball individual. Mireu d’esbrinar què us cal saber per resoldre el repte. Després poseu en comú amb la resta de companys. Finalment, comproveu les vostres solucions amb la correcció.\ndel 14 al 21 de novembre:elaboreu un pla de treball amb què pugueu guiar els companys. Es tracta que mostreu quin és el procés que acabeu de fer per superar l’exercici. Aquest pla ha de respondre aquestes preguntes:\ndel 26 de nov. al 2 de desembre us heu d’encarregar de guiar els companys: resolent-los els dubtes i comprovant que superen l’objectiu. A més, heu d’elaborar tot l’equip un informe per valorar com us ha anat. El redactareu per Google.docs. Finalment, el publicareu com a comentari aquí.\nRecordeu que el 10 i 12 de desembre tindrem trobada presencial. Serà l’ocasió per valorar aquesta metodologia, però també perquè feu la tasca . Cliqueu aquí.\n2 puntsper fer de xerpes:\n0, 5 punt el pla de treball\n0,5 punt l’informe\n1 punt: el guiatge\n0,5 punt l’autoretrat\n1,5 punts la presentació\nTingueu una mica de paciència. Ens cal un període d’adaptació. Però estic segur que no defallireu, sereu uns xerpes excel·lents i que els companys assoliran les fites d’aquesta unitat amb el vostre ajut. Ànims!!\nprojecte unitat 1, tasca unitat 1\nDietarid'aprenentatge, Unitat 1\nvalorar la unitat 1\nCom hem de fer la presentació?\nPer preparar-vos la presentació, potser cal que consulteu primer els criteris avaluatius per a aquest text. Base orientació presentació Unitat 1\nPer pensar en el text, i si em plantejo algunes qüestions:\nFinalment, us facilito un parell de documents que us poden ajudar a fer el guió de la presentació i a preparar la intervenció:\nCom podem fer el guió?\nCom podem fer la intervenció oral? ( Està pensada per fer-la en grup, però us la podeu adaptar?\nA veure com ho feu el dia 10 o 12 de desembre. Estic segur que impressionareu.\nCom es parla en públic?\nDe moment, no l’heu esmentat; però estic segur que hi heu tafanejat. Heu de consultar la rúbrica, que és l’instrument per avaluar una intervenció oral. Així sabreu què heu de tenir en compte a l’hora de presentar el vostre personatge.\ncom es parla en públic\nLa descripció, objectiva o subjectiva?\nJa heu conegut la Maria Victòria Molins. Llegiu-ne aquesta altra descripció.\nAnàlisi de Maria Victòria Molins\nAmb què es diferencia de l’anterior? Hi predomina l’adjectivació en aquesta, però de quin tipus és? Per què? Us heu fixat en quin ordre descriu el personatge?\nJa deveu tenir clar quin ha de ser l’enfocament que heu de prendre a l’hora de presentar el vostre convidat? I pel que fa a l’autoretrat?\ndescripció obejctiva /subjectiva\nCom es descriu una persona?\nNo sé si coneixeu el programa de l’Albert Om, El convidat? Cada setmana ens mostra com passa un cap de setmana a casa d’un personatge. Us proposo que llegiu el retrat que fa de Maria Victòria Molins, una de les seves amfitriones.\nEl convidat de M. Victòria Molins\nPer què l’Albert Om vol ser el convidat dels personatges? Llegiu aquest document i identifiqueu alguns trets en el retrat de la monja barcelonina.\nText descriptiu from martaaprovam\nSi en voleu saber més, us recomano aquest enllaç. És en castellà. Cliqueu aquí.\nEspero que aquesta entrada us ajudi a estructurar-vos la presentació. De totes maneres, quin punt de vista podem adoptar a l’hora de retratar algú?\nAlbert Om, com es descriu una persona, Maria Victòria Molins


Imprimeix Stllorenç - Visita Mura, l’església i el molí del Mig\nConverteix Stllorenç - Visita Mura, l’església i el molí del Mig a PDF\nVisita Mura, l'església i el molí del Mig\ndissabtes, diumenges i festius, de l'1 de setembre al 31 de desembre, d'11.30 a 13 h. Els dies feiners, cal concertar la visita\nPuig Gili s/n,\nOrganitzadors: Pere Fabrés, molí del Mig\nTelèfon: 689 140 003 / 938 317 269\nA/e: elmolidelmig@gmail.com pere969@gmail.com\nPreu: 3 EUR adults, 1 EUR menors de 6 a 12 anys, 2 EUR jubilats\nEt proposem una passejada per Mura, a tocar del Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l'Obac. Coneixeràs el seu casc urbà que començà a créixer a partir del s. XVI i que s'ha mantingut ben conservat i amb nombrosos elements arquitectònics remarcables: casa natal de Joan Alavedra, carrer Camil Antonietti, xemeneies, tina... L'església de Sant Martí, amb referències des del s. X, deu el seu aspecte a l'ampliació del s. XII.\nAcabarem la visita al molí del Mig. Coneixereu com era un molí fa 50 anys, quan va fer la darrera mòlta.\nUs convido també que ens visiteu a la nostra web www.elmolidelmig.com i que seguiu les novetats del Molí a través de les nostres pàgina de Facebook i Instagram: @molidelmig_mura\nAquest itinerari es fa els dissabtes, diumenges i festius. Cal reserva prèvia.\nEls dies feiners cal concertar la visita.\nDur calçat còmode, per caminar.\nMés informació: http://elmolidelmig.com\nCategories: Visites guiades, Sant Llorenç-Obac,


Els veïns de Palau de Santa Eulàlia decidiran els usos de l'antic ajuntament - Empordà\nEls veïns de Palau de Santa Eulàlia decidiran els usos de l'antic ajuntament\nL'equip de govern municipal té un projecte de rehabilitació de l'edifici, que va deixar de fer les funcions de consistori fa quinze anys\nMARC TESTART 10.11.2015 | 10:29\nEl municipi més petit de l´Alt Empordà, Palau de Santa Eulàlia, posarà a les mans del centenar de veïns censats, quins han de ser els usos de l´edifici de l´antic ajuntament, que va deixar de fer les funcions de consistori fa uns quinze anys, quan es va inaugurar l´actual edifici, on també hi ha el centre cívic, a l´entrada del poble. El ple del mes de setembre passat va aprovar inicialment el projecte de rehabilitació de l´antic ajuntament i que té un pressupost de 199.638,67 euros –aportats majoritàriament per la Generalitat i la Diputació.\nL´alcalde, Xavier Camps, avança que a principis de l´any vinent es convocarà els veïns perquè participin en el procés de decisió. "Volem que la gent digui a què es vol destinar aquest edifici", explica Camps.\nDes que va quedar en desús, l´edifici s´ha convertit en un magatzem municipal i el pis de dalt s´ha estat llogant com a habitatge, però ara, amb les obres, els llogaters hauran de marxar, de manera que l´equip de govern aprofitarà per buscar nous usos a l´antic ajuntament. L´edifici s´ha hagut d´apuntalar perquè presenta deficiències importants a part de la seva estructura.\nPalau de Santa Eulàlia MARC TESTART Lequip


Carolina Diaz Collados: Psicoteràpia individual\nExisteixen diferents maneres d’orientar la psicoteràpia que tenen a veure amb diferents concepcions de l’ésser humà. Personalment treballo des d’una òptica dinàmica per comprendre a la persona (òptica que contempla l’existència de l’inconscient i busca comprendre les ansietats de fons i les defenses que es posen en joc. Es treballa bàsicament amb la relació i les emocions per promoure canvis) i després adapto la tècnica d’intervenció en funció de les necessitats i del moment en què es troba la persona. Entenc la psicoteràpia com un procés que demana temps i on a través de la relació pacient-terapeuta es poden reviure antics conflictes, maneres de relació instaurades en el pacient que són la font de patiment actual i que a través de la visió comprensiva i tolerant del terapeuta i a través de la relació de respecte que s’estableix permet que es pugui pensar a propòsit dels sentiments que van apareixent. Amb aquesta nova experiència de relació el pacient anirà trobant-se amb noves emocions que podrà anar incorporant/integrant en la seva persona i és això el que promourà canvis en les seves relacions, en la seva manera de sentir, etc.\nA més incorporo tècniques de Psicología Avançada com ICV (Integració del Cicle Vital), SHEC (Sincronització d'Hemisferis Cerebrals), EFT (Emotional Freedom Technique), Focusing, PNL (Programació Neurolingüística), Anàlisi Transgeneracional i Mindfullness per tractar traumes, dols, trastorns d'angoixa, separacions, etc que permeten avançar més ràpidament, incidint directament en les xarxes neuronals reconfigurant el cervell i modificant el record traumàtic. L'efecte és l'eliminació de la simptomatología fisiològica i la recuperació del benestar.\nPer a més informació veure "Tècniques".\nPreu per sessió:70 euros.


'Recomanem transformar una associació en cooperativa si la majoria de l’activitat que fa és econòmica' - somParets\n'Recomanem transformar una associació en cooperativa si la majoria de l’activitat que fa és econòmica'\nPau Serrat Pagespetit Consultor econòmic a Facto Cooperativa\nDilluns, 30 de novembre de 2020 | 18:30h\nL’Ateneu Cooperatiu del Vallès Oriental ha presentat una guia en què explica les casuístiques i els beneficis de transformar una associació o una empresa en cooperativa. En Pau Serrat, consultor econòmic de Facto Cooperativa –empresa impulsora de l'Ateneu Cooperatiu– s'encarrega dels assessoraments que es tramiten mitjançant l'Ateneu.\n–A qui recomaneu transformar-se en cooperativa?\n–Ho recomanem a entitats que jurídicament són una associació o bé que provenen del món més mercantil, habitualment societats anònimes o societats limitades.\n–Pel que fa a associacions, quins criteris han de complir perquè considereu favorable el pas a cooperativa?\n–Ho recomanem a associacions en què gran part de la seva activitat té a veure amb alguna activitat econòmica, més enllà de l’activitat associativa i que, per tant, funcionen com a empreses més que com a entitats associatives. El que pretenem és treballar per intentar generar ocupació dins de l’associació, o encara que sigui autoocupació.\n–Posem exemples concrets. L'Eixida, a Granollers, és una entitat cultural que està valorant el pas a cooperativa. Les entitats que ofereixen programacions regulars d'activitats, serien un exemple d'associacions que caldria transformar a cooperativa?\n–Podria ser. Si la majoria de l’activitat que fa l’associació és aquesta activitat econòmica cultural, en aquest cas sí que recomanaríem la transformació en cooperatives.\n–I en el cas de les esportives, en què hi pot haver diverses persones amb un sou, com els entrenadors?\n–En principi no, ja que parlem d’una activitat principalment associativa en què la contractació d’un entrenador va en favor de l’activitat associativa, que podria ser promocionar l’activitat esportiva al poble. En el cas que sí que recomanaríem una associació és quan hi ha quatre o cinc d’aquests entrenadors que munten una associació per fer de coachs amb esportistes i que cobren específicament per això, sense una activitat associativa darrere.\n–Un cop detectada la necessitat de la transformació, quin procés han de seguir les associacions?\n–Han de començar per entendre què són i com funcionen les cooperatives. Després revisaríem la viabilitat econòmica del projecte. I acabaríem entrant en els estatus i en la definició jurídica d’aquesta nova entitat.\n–Quins beneficis té la transformació, en el cas de les associacions?\n–Una associació no està pensada per realitzar una activitat purament econòmica. L'associació pot realitzar activitat econòmica que acompanyi o com complementi l'activitat principal associativa. Els responsables de les empreses cooperatives, a més, gaudeixen del que s'anomena "responsabilitat limitada al capital aportat". Això vol dir que, d'entrada, la responsabilitat màxima que se'ls pot reclamar és la quantitat que s'ha aportat en concepte de capital social. En associacions, com que no són una empresa, no hi ha aquesta limitació i per tant això genera més inseguretat jurídica a les entitats que fan una activitat purament econòmica a través d'una associació. També hi ha beneficis fiscals en cas d'excedent pel fet de ser cooperativa.\n–Passem a la transformació d'entitats mercantils a cooperatives. Amb quins casos ens trobem?\n–A vegades ho recomanem per continuació d’una empresa que d’altra manera no seria viable. Per exemple, en una empresa familiar que resulta que no té seguiment i que no està clar qui podria agafar l'empresa, es fa un procés de reempresa, de transformació en cooperativa, en què els treballadors poden acabar comprant la mateixa empresa per motiu de jubilació o per altres causes de l’empresari. Un context similar es dona quan estan en situació de fallida o semifallida i els treballadors, per mantenir els llocs de treball i per reflotar l’empresa, poden fer aquesta compra. És més factible fer una aportació de capital entre diverses persones que un únic empresari tot sol. També és interessant la transformació a l’hora de retenir el talent, sobretot en empreses que no depenen molt dels capitals, sinó que depenen més de les persones i dels recursos humans que tenen. Amb la forma en cooperativa, socialitzes la responsabilitat, però també socialitzes el benefici i els guanys, i així pots retenir aquestes persones, aquest talent, en el si de l’empresa.\n–Les cooperatives eviten que els seus majors talents marxin?\n–Quan entres en una cooperativa tens molt clar quin és el camí per accedir a ser soci, mentre que en una SL depens 100% de la propietat. En una cooperativa, on hi ha un camí marcat per entrar a l’àmbit societari, crec que la motivació no és la mateixa. Ja no només per una motivació econòmica, sinó també per responsabilitat. En tot cas, no tot són flors i violes. Una cooperativa es basteix sobre els exercicis d'autoresponsabilitat, de comunicació, d'entesa entre iguals, i no és per a tothom. Has de ser capaç d'entendre't amb els teus companys, amb els teus socis i també amb els teus treballadors, que probablement acabaran sent socis.


Carol, Autor en Tecno·Bloc - Pàgina 5 de 6\nBrowse: Home / Carol / Page 5\nLCD = Liquid Crystal Display (pantalla de cristall líquid). La trobem en quantitat de dispositius, ens interessa utilitzar-la en els nostres projectes per visualitzar informació.\nEn aquesta entrada us aclareixo la seva connexió a Arduino i la seva programació bàsica per mostrar text i dades variables … llegir més →\nEl 16 de desembre un equip d’alumnes Tecno-Lògics va participar en la Jornada Demo de Robòtica que va organitzar el Centre Cultural Ribera Baixa del Prat de Llobregat.\nAquest és l’equip: Pablo C i David Ch de 1r Batxillerat, Elisabeth G i Adrian R de 4t d’ESO, i David B i Marcos G de 1r d’ESO … conèixer la crònica de l’activitat →\nVideojocs clàssics amb Scratch\nJocs i propostes divertides, Scratch\nHe fet un recull de videojocs clàssics per què pugueu jugar (després d’haver fet els deures) i apreneu millorant les vostres habilitats.\nEstan fets amb Scratch, així que podeu accedir al seu codi font per investigar com s’han fet, inclús modificar-los i millorar-los amb les vostres idees … llegir més →\nVolem controlar l’encesa intermitent dels 10 LEDs d’una barra de LEDs, però el programa surt llarguíssim i molt repetitiu.\nCal racionalitzar el codi! Per fer-ho utilitzarem Arrays i bucles For … veieu com fer-ho →


ERES DE BATRE I MOLINS DE MUTXAMEL\nEl moliner “Sento la Ruma” i les seues filles davant la moderna màquina trilladora.\nEl més de juny marca un dels moments més importants i culminants dins de la vida dels pobles de cultura mediterrània, quan el forment i els cereals en general eren els protagonistes principals de l’alimentació. Fins fa poc temps la seua carestia o abundància era la clau de la fam o del benestar de les famílies, i per tant dels veïns de les poblacions.\nArribades les primeres calors, quan les espigues comencen a daurar-se és el temps de la sega. Ja ho diu el refrany: “Al juny, la falç al puny”. De la importància del treball que realitzaven els nostres llauradors, valga a dir que els pobles més antics consideraven el forment com a sagrat i beneït, per això dona tant d’aliment. En acabar de segar, s’havia de batre, quasi sempre al mes de juliol, procés complicat perquè no depenia sols de les persones, sinó que intervenien altres factors importants com el sol i el vent.\nDe bon matí, en despuntar l’alba, la família sencera agafava el carro i amb totes les ferramentes de treball arreplegades, se n’anaven cap al trosset de terra, ja preparat per a segar i batre. S’havia de fer com més aviat millor, no fora que una pedregada o una tempesta els fera perdre la collita de l’any.\nAmb els carros carregats per anar a batre. Finca “Lo del Pi”.\nTots els camins del nostre terme apareixien plens de gent, segadors i segadores, disposats a portar endavant esta dura faena, que els permetria omplir les cambres de gra de forment i altres cereals, destinats a procurar l’alimentació tot l’any. Ja passen cap a la llenca de Benaüt o al trosset de Marseta, al bancal del Cantalar o de Cotoveta; els que recorren el camí de l’Alameda saludaran la Moreneta, i amb devoció li demanaran: “Salut i bon enteniment per a poder segar tot el forment”.\nLes dones amb les seues cançons donaran alegria i color al llarg del dia. Ja arrepleguen els hòmens espigues, que posaran al sombrero o a la cintura, ja que la tradició assegurava que les primeres tenien la facultat de protegir-los dels dolors i del pesat treball. I del forment obtindran la farina, amb què elaboraran el pa, una volta acabada la batuda a les nombroses eres de Mutxamel i portat el gra als molins per a moldre’l.\nSón els dies d’arribada de les falcies, que amb orenetes i guatles, sobrevolaven els nostres camps i ens regalaven les seues cançons, i ideals per a caçar perdius que solien freqüentar les eres per a menjar-se el gra. Temps de calor, d’arreplegar el que s’havia sembrat a la tardor, d’amuntonar la palla i fer els pallers, d’ensacar. Però també de compartir el menjar: olives, cansalada, un glopet d’aigua fresca del pou; de fer la siesta buscant l’ombra d’un garrofer, fugint del sol, mentres s’escoltava la remor de les cigales, I, sobretot, moments de satisfacció i d’alegria per haver arreplegat una bona collita.\nMOLINS DE MUTXAMEL\nLa nostra horta regada per les aigües del riu Montnegre, a través de la séquia Major, comptava amb uns enginys hidràulics de vital importància, per a la vida econòmica, social i ecològica de Mutxamel, ens estem referint als molins fariners.\nDe procedència àrab, la seua construcció es va generalitzar entre els segles X i XIII, moment en què el seu ús es va estendre, sobretot a causa de les incorporacions tècniques que van fer augmentar la producció. Estaven situats en el llit del riu o al costat de la séquia, alguns fins i tot dins del nucli urbà.\nSegons les cròniques en el terme de la vila de Mutxamel es trobaven deu molins fariners, situats en fila, seguint el curs de l'aigua de la séquia del pantà i el més pròxim a la ciutat d'Alacant, estava a una llegua de distància.\nLes normes per les quals s'havien de regir els establiments de molins eren objecte de l'atenció de l'administració de l'estat. Per a qualsevol autorització, l'advocat patrimonial havia de comprovar si el terreny era propietat de qui sol·licitava i si, una vegada realitzada l'obra, esta perjudicaria la resta de molins de la zona o als regants que utilitzaven la mateixa aigua que movia les moles. A més, era necessari esbrinar si el molí, en edificar-se en el llit del riu, podria alterar-ne el curs normal, i en este cas la petició es denegava.\nGeneralment els propietaris solien ser nobles i cavallers, que habitualment els arrendaven als moliners de la zona atenint-se a unes condicions fixes, la qual cosa els permetia obtindre guanys sempre, per què quedaven a resguard de qualsevol eventualitat de collita o de falta d'aigua, que era suportada pel moliner arrendatari.\nLa seua explotació va implicar freqüents disputes amb la ciutat d'Alacant, ja que el nostre poble tenia el dret a cobrar l'impost denominat de màquila, que consistia a pagar dos diners o més per cada barchila de forment que es molguera en els nostres molins, ja foren veïns de Mutxamel o forasters. Sabem de l'existència d'una casa, on es cobrava este impost situada en la partida del Molí Nou, pel qual les nostres arques municipals recollien huit-centes o nou-centes lliures anuals. Tot aquell que utilitzava els molins, tènia l'obligació de manifestar la quantitat de mercaderia que s'anava a moldre, i si no ho feia “encontrándoles el arrendador, lo penaba en lo establecido...”. Com que la capital consumia gran quantitat de farina, i per trobar-s’hi més pròxims els molins fariners del terme de Mutxamel, quasi tota la farina que utilitzaven els veïns d'Alacant, era i havia sigut sempre del forment molt als molins situats en la nostra vila o el seu terme. Quan Mutxamel, per diverses circumstàncies, es va haver d'agregar a la ciutat d'Alacant, esta va suprimir el dret de màquila, per a no pagar els alacantins més impostos, però se’n va inventar d’altres nous que va carregar sobre les llars de Mutxamel, que a més va deixar de recaptar la quantitat que ingressava pel dret de màquila, fet que va provocar malestar i descontentament entre la població.\nDe diferent traçat arquitectònic i diversa magnitud eren els nostres molins. Els unia el fet que s’alçaven per on discorria l'aigua. Començarem el nostre itinerari pel molí del Xapitell. Situat prop de l'ermita del seu mateix nom, estimada pels habitants del Riuet. Tenim referències històriques d'este edifici de l'any 1636, que ens informen que “Laurean Pasqual, caballero de Alacant, arrienda a Joan Baldó de Xixona, un molino harinero situado en el río Montnegre y denominado del Chapitel. El arriendo es por un tiempo de 4 años y canon de 50 libras”. Donada la seua ubicació era utilitzat per veïns de Xixona.\nSeguim i ens trobem amb dos molins que estaran molt a prop, el que provocarà freqüents disputes per l'ús de l'aigua. El primer és el molí conegut hui com el de Busot, propietat de Lorenza Martínez de Vera, que posseïa el senyoriu de Busot, i al qual solien acudir llauradors d'este poble a moldre els grans, donada la proximitat al seu territori. També ens apareixen referències d'este molí al Llibre de la Confraria de la Mare de Deu de Loreto, on se'ns relata que “día 12 d’octubre de 1736 venia de Busot Thomas Pastor, fill de Franses y María Brotons, de edad de 14 anys, en dos burros carregats de forment, y poc més de les primeres Ave Maríes, a la que estagué en el riu per a pasar al Molí de Busot...”.\nEl seu veí era el molí d’Enmig, que en l'actualitat dona nom a una partida del nostre terme municipal. Veïns de Xixona, la família Brotons Carbonell el va adquirir al començament del segle XX als Srs. Rusafa de Mutxamel. Els seus últims habitants recorden un paisatge idíl·lic, amb una gran terrassa i gran varietat d'arbres, sobretot palmeres i flors de diferents colors i classes que allí tenien plantades. Posseïa ermita pròpia, molt xicoteta, dedicada a l'apòstol Sant Joan.\nMolí Nou ubicat al llit del riu, prop de la Sabateta.\nContinuem la nostra baixada pel llit del riu i ens trobarem amb el molí Nou, perquè era el número nou comptant els que funcionaven des del carrer de la Maigmona de la veïna localitat de Sant Joan. Situat prop de la presa de les Fontetes, també dona nom a una urbanització de la localitat i és el sobrenom del seu actual propietari, Ismael Carbonell, conegut com a Ismael el del Molí Nou. És dels pocs on es pot contemplar l'estructura del seu casalot i dels últims que van deixar de funcionar. Fins als anys huitanta es podia veure part de la maquinària, que va ser coberta de llot i fang en una de les espectaculars riuades de tardor.\nRelacionat amb este molí el nostre folklore conserva esta cançó:\n“Marieta la del Molí Nou/ salta bots i carreretes,/ i al roïo de la mola/ fa sonar les castanyetes”.\nPer fi ens trobem amb el primer dels molins edificats al costat de la séquia Major, el molí Gosálbez, situat prop de la casa i de l'embassament del Pantanet. En el segle XVIII ens apareix censat en la partida del Tollet, sent llavors el seu propietari Ignacio Gosálbez. Cal destacar, a més, que l'abundància d'aigua que corria pels voltants, no oblidem que ací la séquia encara no s'havia dividit en altres desviacions, i la proximitat a Mutxamel, feien que fora un lloc freqüentat per la dones de la localitat per a anar a llavar la roba. Derruït a finals del segle XX, hui el pi centenari i una placa explicativa ens relaten la seua història i ens donen fe de la seua existència.\nMolí Gosalbez, al llit de la Sèquia mare, veí del Pantanet.\nPer al record, placa que ens situa on estava l’antic molí Gosalbez i encara podem contemplar el magnífic monument verd, que es el pi més que centenari.\nSeguint el discórrer de les aigües, arribarem a un altre edifici singular, que formava part del que podríem denominar complex hidràulic- religiós, volgut pels veïns del Ravalet en particular, i de Mutxamel en general. Ens estem referint al molí de Montserrat. Les referències escrites del segle XVII ens indiquen que a l'octubre de l'any 1642 “el licenciado Thomas Martorell, presbitero de Alacant, arrienda a los hermanos Vicent y Joseph Sala de Muchamel, un molino harinero situado en la partida de Montserrat por tiempo de 4 años y precio anual de 100 libras”. L'últim moliner que el va fer funcionar va ser Alejandro Brotons Bellido, Alejandro el Molí. Reedificada hui la casa, encara es pot apreciar en la seua façana la imatge centenària de la Mare de Déu de Montserrat.\nÀntic molí Montserrat, construït prop de l’ermita dedicada a la “Moreneta”. Aprofitava les aigües de la sèquia mare.\nTravessarem el passeig de l'Alameda, l’Alluser i ens trobem amb un altre edifici, potser dels més grans de tots els que portem visitats, el denominat oficialment Molino de dos muelas, era un dels de major potència. En el segle XVIII, pertanyia a Felipe Ferrández de Mesa, encara que per als veïns el seu nom popular era el de molí Huitena. Va ser l'únic que es va electrificar al començament del segle XX, sent propietari Carlos Poveda, Carles la Molinera, i encara hui, oxidat, podem contemplar sobre la teulada, mirant cap al cel, el parallamps, que va ser el primer que es va instal·lar al nostre poble. Va ser l'últim a tancar com a molí fariner, encara que va continuar la seua activitat com a botiga de pinsos fins als anys seixanta.\nMolí “Huitena” que encara podem veure al passejar pel carrer la Sèquia.\nEl nostre caminar pel carrer ens fa travessar el pont conegut com el de Marianeta amb la seua preciosa cascada, i arribem al molí de la Soledat, per als mutxamelers més jóvens, molí de Julián. Enclavat ja en ple nucli urbà, sabem del seu funcionament en 1636, quan “Gabriel Pasqual, caballero de Alacant, arrienda a Damiá Garcia y esposa, vecinos de Muchamel, un molino harinero situado en la zona de Els Pasquals, durante un año y precio de 110 libras”. En el segle XVIII havia passat a ser propietat del comte de Faura, i ja era denominat Molino de la Soledat. Els últims propietaris que el van fer funcionar van ser la família de Francisco Soler, veí de la nostra localitat, i encara hui podem contemplar la seua peculiar estructura al començament del carrer del mateix nom.\nContinuem el nostre passeig per la localitat que ens portarà a un altre enginy hidràulic important per la seua antiguitat i funcionament i, encara que hui, ens siga impossible contemplar el seu traçat, sí que podem apreciar el lloc de construcció. A l'entrada del carrer del mateix nom estava el molí Carnisseria, que tenia diverses peculiaritats, una era que al costat de la indústria habitual, posseïa un forn, i una altra era que la séquia xicoteta que l'alimentava aprofitava perquè les veïnes de la localitat tragueren aigua amb els poals. Donada la posició de l'establiment moliner, respecte a la baixada de les aigües, hem d'esmentar que el seu funcionament, era a vegades problemàtic i font de problemes legals, ja que en moltes ocasions l'aigua es desviava per al reg i no arribava amb força suficient per a poder moure l'engranatge, amb la consegüent pèrdua d'ingressos per al moliner.\nMolí de Rates. Foto: Lorenzo.\nI com que tot arriba a la seua fi, la nostra excursió també finalitza, i ho fa amb un altre peculiar molí, l'anomenat molí de Rates, la propietat del qual pertanyia en el segle XVIII a Manuel de Hoyos. Amb la denominada caseta de la partició, que té al costat, formava un nucli que hui diríem mediambiental de primer ordre. La seua figura advertia als caminants que estava a punt d'entrar en la població veïna i els brindava l'oportunitat de gaudir d'un paisatge espectacular d'oms i vegetació variada, al costat de la preciosa mansió del de Conde. Ja desaparegut, la memòria del molí roman associada per molts del nostre veïns a jocs d'infància en els fèrtils camps que l’envoltaven, sobretot les finques del de Rotllo i el Cairo, i a més funcionava com a llavador.\nNo seria just que finalitzàrem el nostre viatge, sense esmentar els dos molins situats a continuació, però ja en el terme municipal de la veïna localitat de Sant Joan. Ens referim al “molí de Rajoletes i al molí de Germán”, tots dos emplaçats molt a prop, a la Maigmona. Eren els últims que conformaven este ventall d'enginys d'aigua situats en la séquia Major, per este motiu el seu funcionament era molt més lent, ja que moltes vegades la quantitat i força d'aigua que els arribava era escassa.\nPintura popular, “ex voto” dedicat a donar les gràcies a la Mare de Déu de Loreto per :”El dia 24 de marzo de 1885 caió en la canal del molino de la Carniseria, Maria Loreto Pastor, de 8 años de edad. Salvandose milagrosamente. Ex vota”\nAmic espectador, que ens has acompanyat al llarg del nostre passeig, hem intentat que conegueres un poc els nostres espais hidràulics, els espais d’aigua, veritables monuments de la cultura popular, de la cultura agrícola d’un poble valencià, Mutxamel, el nostre, on els seus hòmens i dones han treballat la terra durant centenars d’anys per a poder sobreviure amb orgull i dignitat. On s’ha hagut de construir i racionalitzar les sèquies, organitzar el repartiment de l’aigua entre persones i institucions, trobar solucions als conflictes derivats del seu ús, entre el reg del camp i la mola de gra, a més de cuidar i mantenir uns molins hidràulics els quals durant molt de temps eren dels senyors més poderosos d’estes terres.\nSom conscients que es tracta d’un patrimoni quasi invisible actualment, però estimat per tots, formava part de la nostra història, del nostre paisatge tradicional de regadiu i del treball dels nostres pares. En definitiva, són una part vital de la vida del nostre poble, Mutxamel.\nGuio DVD presentació Càrrecs Festers. 26/07/200. Parc Municipal El Canyar de les Portelles.


Diari de Solsona Diari de Solsona: UN BON COMBINAT D'HISTÒRIA I CIÈNCIA\nUN BON COMBINAT D'HISTÒRIA I CIÈNCIA\nEls/les alumnes de 2n ESO de l’Institut Francesc Ribalta vam fer una excursió a Terrassa i a Món Sant Benet.\nVam sortir a les 8 del matí de Solsona i a 2/4 de 10 ja érem a Terrassa. A les 10, els/les del primer grup teníem el primer taller sobre la llum i el so. Ens van explicar les ones de so, com es mouen, com el so pot anar de més agut a més greu o a l'inrevés, i com el so pot apagar una espelma. Seguidament, havíem de fregar en un tubs de ferro que fèiem sonar; era bastant difícil, amb globus inflats per heli el xuclàvem i parlàvem. Era bastant divertit. Els/les del segon grup tinguérem un taller sobre experiments que es deia Mentora Alzina. Vam practicar la física fent un exemple de la pressió: la diferència de densitat entre l'aire i l'aigua. Vam fer una pràctica amb un làser, el van apuntar a un mirall ovalat i el raig es va descompondre en cinc rajos més petits; i un experiment bastant interessant, que era d’una ampolla gran plena d’aigua, dintre hi havia una ampolla petita amb una mica d'aigua i aire; si es pitjava l'ampolla gran la petita anava cap a baix.\nA les 2, hora de dinar; vam fer-ho dins d'una espècie de nau industrial petita plena de taules i a les 4 vam visitar el monestir de Sant Benet de Bages. Ens van separar en dos grups. Uns van anar a fer la visita al monestir, per cert, molt guapa. Vam veure tot el monestir per dins, ens van passar unes diapositives, va ser molt guai. Els altres es van quedar a fer unes activitats molt divertides, el taller de guerra i armes medievals; vam fer grups, uns eren monjos, uns altres nobles, i tres grups de pagesos. Primer ens van fer fer el joc d'estirar la corda i van guanyar els pagesos que anaven de verd, després ens van fer fer un joc semblant a les dames, que era de mates, allà van guanyar els pagesos de verd un altre cop, i per acabar ens van fer fer el joc de la ferradura, que era de punteria, aquí van guanyar els nobles que anaven de vermell. Al final, per qüestió de punts, van guanyar el nobles de vermell (això en un dels grups). Vam fer com un joc medieval amb diverses proves. Cap a 2/4 de 6 vam canviar.\nLa sortida va ser molt interessant.\nA les 7 de la tarda vam marxar i a les 8 del vespre ja érem a Solsona puntualment, tal com havíem quedat!\nNil Pujol Serra, Júlia Castillo Borés, Guillem Gangolells i Genís Cutié Pelegrina\nFont: IES Francesc Ribalta\nPublicat per Diari de Solsona a 21:18


El diputat Bartolomé Nofuentes inicia un recorregut per les comarques per a seguir d'a prop el desenvolupament de les iniciatives en el marc d'aquest programa de la institució provincial amb més de 200 becaris\nL'impuls de l'oferta turística de Villar del Arzobispo i la creació d'habitatges tutelats per a majors i persones amb diversitat funcional a Andilla són dos d'aquests projectes en marxa\nDesprés de l'acte de posada en valor de les beques de postgrau del programa de Gestió i Retenció del Talent realitzat en el Centre Cultural La Beneficència, en el qual van participar el president de la Diputació de València, Jorge Rodríguez; el diputat de Projectes Europeus, Bartolomé Nofuentes; i tutors i becaris del programa, el diputat ha iniciat una ruta per les comarques valencianes per a seguir d'a prop el desenvolupament dels projectes.\nLa primera escala ha tingut lloc en Los Serranos, on Nofuentes ha visitat les localitats de Villar del Arzobispo, Andilla i Chulilla. En la primera d'elles, Nofuentes ha conegut de primera mà el nou Pla Estratègic de Turisme del municipi, que s'ha dut a terme a través d'un dels projectes del programa de la institució provincial, i en el qual s'ha realitzat un diagnòstic de la situació turística existent, descobrint oportunitats i riscos, així com un estudi de les possibles línies de finançament institucional.\nLa segona part del Pla ha consistit en el disseny de fins a 16 accions per a posar en valor Villar del Arzobispo, entre les quals destaquen els jaciments arqueològics del municipi, la creació de noves rutes urbanes o la declaració del seu Carnestoltes com a Festa d'Interès Turístic Provincial. Nofuentes ha valorat molt positivament aquest projecte que “descobreix i potencia el ric patrimoni turístic d'aquest municipi, que tant ha d'oferir-nos, aprofitant la gran preparació de la nostra joventut”.\nAixí mateix, el diputat ha vist a Andilla el projecte de fort calat social que ha dut a terme el municipi en el marc d'aquest programa, un estudi per a la creació d'habitatges tutelats, destinats tant a persones majors com a persones amb diversitat funcional. “S'ha fet una anàlisi en profunditat de les necessitats del municipi i s'ha creat un projecte concorde a açò amb un immens treball com a base”, ha assenyalat Nofuentes.\nAmb aquestes visites, el diputat de Projectes Europeus i Gestió del Talent ha iniciat una ronda pels municipis valencians en els quals es desenvolupen projectes dins del programa de les beques de postgrau. Enguany són un total de 222 les iniciatives que s'estan desenvolupant sota el paraigua de Retenció del Talent, una proposta que té com a principal objectiu ajudar als joves a obtenir experiència professional sense haver d'eixir fora, de manera que posteriorment la formació adquirida es puga revertir a la societat.


8 coses sorprenentment útils que podeu fer amb fulls de càlcul de Google i script de Google Apps\nGoogle Apps Script és un llenguatge d’escriptura sorprenentment potent que sovint s’implementa mitjançant fulls de càlcul de Google. Permet a les persones desenvolupar aplicacions web lleugeres i aquests scripts es publiquen al núvol als servidors de Google.\nAixò només es rasca la superfície del que podeu fer amb Google Apps Script. Si voleu fer alguna cosa més, feu una cerca a Google, pot ser que sigui possible.\nPrograma un missatge de Gmail\nGmail no proporciona una forma integrada de planificar missatges de correu electrònic. Podeu utilitzar una aplicació o servei de tercers per això, o simplement utilitzar Google Apps Script.\nEl Planificador de fulls de Gmail permet crear un full de càlcul especial que pot importar correus electrònics d'esborranys des del vostre compte de Gmail i assignar-los dates i hores. Feu clic després en una opció de menú i l'script enviarà automàticament els missatges en el moment que especifiqueu. Tot això passa mitjançant un petit script que s’executa al vostre compte de Google, de manera que no cal que confieu en un servei de tercers ni deixeu oberta una pàgina web.\nObteniu missatges SMS o correus electrònics quan un lloc web baixa\nHi ha serveis comercials de monitoratge de llocs web que comprovaran constantment un lloc web de qui ets responsable, i t’enviaran un missatge SMS si aquesta baixa. Això et permet saltar en acció i solucionar-ho immediatament.\nL'script Monitor de Uptime del lloc web ho fa mitjançant Google Docs. Cada cinc minuts, comprova el lloc web. Si no funciona, crea un esdeveniment del calendari amb un recordatori al vostre Google Calendar i aquest recordatori estarà configurat per enviar-vos un missatge SMS immediatament. Restringeix la funció de recordatori d’SMS de Google Calendar per enviar-vos automàticament un SMS: la part d’enviament de SMS és gratuïta, tot i que pot costar-vos diners per rebre un SMS en alguns operadors mòbils. Aquest script també us pot enviar un missatge de correu electrònic.\nRep fitxers a Google Drive\nÉs possible que vulgueu fer servir l’emmagatzematge de Google Drive com a lloc per rebre fitxers. Per exemple, els autònoms podrien rebre fitxers de clients i els professors podrien rebre fitxers dels seus estudiants. En lloc de requerir un correu electrònic, només podrien fer clic en un botó de càrrega a una pàgina web i seleccionar un fitxer. Google Forms funcionaria bé per a això, però no ofereix cap funció per penjar fitxers.\nGoogle Apps Script us permet crear una pàgina de càrrega de fitxers que desarà el fitxer carregat directament a l’emmagatzematge de Google Drive. Només heu de crear un fitxer HTML nou amb el codi, fer-lo accessible al públic i compartir l'enllaç amb les persones que necessiten proporcionar-vos fitxers.\nRealitzeu una combinació per correu\nUna "combinació de correu electrònic" sona com una cosa molt antiga, però encara pot ser útil. Essencialment, una combinació de correu electrònic permet enviar correus electrònics personalitzats a diverses persones mitjançant la creació d'una plantilla. Per exemple, la plantilla pot ser "Hola $ PERSON, com estàs?" Si utilitzeu la combinació de correu electrònic, podríeu tenir una llista d’adreces de correu electrònic i noms de persona, i tothom rebrà un correu electrònic personalitzat a partir del seu nom.\nTambé podeu fer-ho amb Google Apps Script. Consulteu l'script de combinació de correu amb Gmail per obtenir més informació.\nRetardar un correu electrònic a Gmail\nEls correus electrònics "Reposar" són una novetat de moda que es troba a la safata d'entrada i a la bústia de Dropbox de Gmail. Essencialment, us permet tocar "Snooze" en un missatge de correu electrònic i aquest missatge s’esvairà de la vostra safata d’entrada, tornant després d’un període de temps predeterminat. D’aquesta manera, la vostra safata d’entrada queda nítida, però també s’assegura que el correu electrònic torni a recordar-vos alguna cosa més tard.\nEl blog oficial de Google Apps Developer va utilitzar aquesta funció com a exemple per a què podeu fer amb Google Apps Script, escrivint un script de Gmail Snooze.\nFeu el seguiment dels preus de productes a Amazon\nL'script d'Amazon Preus d'Amazon inclou una llista d'URL (adreces de llocs web) per a productes de Amazon.com o d'un altre lloc web d'Amazon específic del país, com Amazon.ca o Amazon.co.uk. Comprovarà aquestes pàgines un cop al dia, enviant-li un correu electrònic de digestió diària amb una llista de moviments de preus. Si voleu vigilar amb un producte i comprar-lo quan sigui més barat, això pot fer la vostra feina.\nSuprimeix automàticament determinats missatges antics\nRELACIONATS: Filtres de correu i Star System\nEl Outlook.com de Microsoft té una útil funció d’escombrada automàtica que pot eliminar automàticament els correus electrònics d’enviadors específics després d’un període de temps. Per exemple, podeu obtenir cada dia les darreres ofertes de GroupOn i configurar Outlook.com per eliminar automàticament els butlletins de Groupon al cap d'un mes, assegurant-vos que anys de butlletins antics no emboliquen la vostra safata d'entrada i ocupen espai per sempre.\nL'script de purga automàtica de Gmail pot supervisar una etiqueta que escolliu i eliminar els correus electrònics que hi hagi transcorregut un període de temps. A més dels filtres de Gmail per etiquetar missatges automàticament, això podria servir per a una funció útil.\nObteniu els rebuts de lectura a Gmail\nOutlook té una funció de "lectura dels rebuts" que us pot informar quan el destinatari llegeix el vostre correu electrònic. Això us permet saber si el destinatari ha obert el vostre correu electrònic o no, tot i que no és 100% fiable.\nGmail no inclou la funció, però el guió del seguidor de correu electrònic s’enganxa a Google Analytics, permetent-vos fer el seguiment d’un correu electrònic obert a través de Google Analytics quan feu servir el script per enviar un correu electrònic. Insereix una petita imatge 1 × 1 i els informes de Google Analytics quan s'ha accedit a aquesta imatge. Ara que Gmail carregarà automàticament les imatges als correus electrònics, hauria de ser encara més exacte.\nGràcies a Amit Agarwal de Digital Inspiration per escriure tants d’aquests guions útils.\nCom executar ordres de Linux des de fora de Bash Shell a Windows 10Com utilitzar teclats de tercers en un iPhone o iPad amb iOS 8Què és Denuvo i per què els odien els jugadors?Baixeu l'aplicació oficial How-To Geek Trivia per a Windows 8A continuació, expliqueu el motiu pel que Firefox segueix sent anys darrere Google Chrome


Mòbils, mòbils i mòbils – Miquel Serrabassa\nMòbils, mòbils i mòbils\nNo me’n puc pas amagar: feia temps que volia anar al Mobile World Congress. Però o bé no hi havia temps o bé no havia tingut prou previsió per organitzar-ho. Enguany no ha estat així, i estarem allà per cobrir el congrés per Nació Digital.\nLa veritat és que hi ha moltes coses. Algunes d’interès “general”, més o menys, i d’altres de molt especialitzades. Samsung i HTC compartiran la Fira Gran Via amb Lleida.net, Sixtemia, Ford o Intel. I si hagués d’escollir per mi, tindria problemes per fer-me una agenda assequible.\nDe moment, però, quan es publiqui aquesta entrada seré ja en un tren d’alta velocitat cap a Barcelona, que el primer dia és el diumenge, per a periodistes… Per sort, la distància s’escurça quan el viatge de capital a capital s’allarga 38 minuts, no gaire més que el trajecte de l’estació de Sants fins a la Fira Gran Via en transport públic…\nDe fet, només de la planificació ja n’he tret bons consells: la targeta 10 plus és ideal per anades i tornades de Barcelona des de Girona si s’han de fer molt seguides. Per 70 euros, ofereix 10 viatges en 8 dies (jo els gastaré en 5). No val si és per viatges sols, és cert. Però en aquest cas, a 7 euros cada viatge, surt més barat que agafar el Regional de 90 minuts de trajecte i també és més assequible que agafar el cotxe: per aquest preu no es paga ni el peatge de la Roca.\nTambé hauré de refrescar la memòria al metro i als FGC. Però moure’s per Barcelona, a priori, sembla més difícil quan ets de fora que no quan has comprovat que és relativament fàcil fer-ho. I sembla que, en el meu cas, la línia 3 és on sempre acabo anant a parar…\nTornant al tema que ens ocupa: si, seré al Mobile World Congress. Que ja tocava. I encara no sé què hi vaig a veure, perquè el millor o ja està presentat o les empreses s’ho han guardat per més endavant. Però el fet de veure, tocar i provar allò del què hem de parlar quan ho presenten és el què dóna valor a les opinions. I el cert és que en aquest àmbit, és bo poder explicar les sensacions més enllà de si un terminal té 1, 2 o 8Gb de RAM o si el processador és un A6 o un Snapdragon. Perquè, al cap i a la fi, el mòbil ens ha de fer les coses més fàcils. I per això fa falta més ingeni que capacitat de processament.\nAndroid, mòbils, mwc


ANIVERSARIS – EL BLOG D'EN MET\n2 de gener de 2011\t 16 de gener de 2014\nQue el temps és relatiu és tan obvi que no sé ni per a què ho escric, potser per omplir de palla una cosa que aviat està dita.\nEl calendari em recorda que fa un parell d’anys vaig començar a escriure aquest blog. Entre Nadal i Cap d’Any; tant li fa, perquè és evident que des de l’estiu la cosa ha perdut múscul. Per tant, no sé si cal celebrar any i mig de posts amb sis mesos d’hivernació.\nFa cinc mesos que vam acollir en Quimet a casa. Venia de quatre mesos i escaig a la gossera municipal on van calcular-li dos anys de vida. Va entrar-hi el mateix dia en què signàvem la hipoteca. Davant de tanta incertesa la burocràcia del Col·legi de Veterinaris li assigna naixement en data neutra: 1/1/2008\nAhir en Quimet feia ─legalment─ 3 anys, però a casa és com de tota la vida. Duc dies pensant-hi. Refuso l’obediència de l’auroritat de les busques de tots els rellotges que ens dicten el temps i ho dic avui sabent que cada cop que algú [re]llegeixi això tornarem a ser 2 de gener de 2011. Oi que mai no és massa tard?\nFelicitats Blog pel renaixement que t’entrevec aviat.\nGràcies Quimet per celebrar-ho aquesta nit pixant-te’m al sofà.\nNextFUM, FUM, FUM


El Jocambient engega una nova edició a l’Espai Firal de Morella - Diari Valencià\nPortada » Actualitat » El Jocambient engega una nova edició a l’Espai Firal de Morella\nSaltapins Indoor repeteix en aquesta edició del 2018 a causa de l’èxit de l’any passat\nEl Consell de la Infància escull les activitats que realitzen durant els tres dies del Jocambient\nMorella ha obert les portes del Jocambeint 2018 a l’Espai Firal. Des d’hui, fins al cinc de gener, els xiquets i xiquetes podran gaudir d’activitats els darrers dies de les vacances de Nadal. D’aquesta manera, l’edició actual ha repetit amb Saltapins Indoor com a atracció principal, ja que l’any passat va tindre molt d’èxit. A més, el Consell de la Infància participa en l’elecció d’activitats que es realitzen durant els tres dies del Jocambient.\nLa regidora de Joventut, Judit García, ha destacat que “el Jocambient ofereix multitud d’activitats per als xiquets i xiquetes en aquestos últims dies de vacances de Nadal”. A més, ha comentat que “hem repetit amb el Saltapins Indoor a l’Espai Firal perquè l’any passat va ser un èxit on molts van passar pels obstacles d’aquest circuit d’aventura”. Judit també ha recalcat “la importància que el Consell de la Infància puga decidir les activitats que volen realitzar, al final, són les xiquetes i xiquets qui ha de participar i gaudir amb el Jocambient 2018”. Finalment, Judit ha volgut “animar a tots i totes a participar al Jocambient amb tres dies de tallers i jocs”.\nL’espai firal estarà obert els dies tres i quatre de gener al matí des de les 11.00 hores, fins a les 14.00 hores. A la vesprada, hui estarà obert des de les 16.30 hores, fins a les 20.00 hores. El dia quatre a la vesprada, des de les 16.30 hores, fins a les 19.00 hores estarà obert. Finalment, el cinc de gener obrirà només en l’horari de matí i a la vesprada s’ha previst projectar la pel·lícula infantil Emoji a la Casa Ciurana a les 17.00 hores.\nCal recordar que l’Espai Firal s’instal·la un estand per a la recollida solidària de joguets amb la participació de l’ONG Casa d’Acollida i Violència de Gènere de Castelló.\nAquesta vesprada està previst que l’avançada dels Patges Reials de ses majestats els Reis Mags d’Orient arriben a Morella per a muntar el seu campament als afores de la ciutat. Aquestos s’encarreguen de preparar l’arribada de Melcior, Gaspar i Baltasar, els quals han envellit i han d’estar descansats per al seu gran dia. Així, el dia cinc tindran l’energia necessària per a repartir els regals als xiquets i xiquetes de Morella.\nEl Consell de Participació Ciutadana triarà entre 102 propostes presentades als pressupostos participatius\nL’IVCR+i recupera la vèrtebra d’un dinosaure gegant apareguda al jaciment de Sant Antoni de la Vespa


Esports - L'Olímpyc Floresta cau a Premià i es manté a dos punts del descens\nel 12/maig Pedro Miserachs Futbol Sala PDF\nL'Olímpyc Floresta cau (3-2) davant el Cover Premià a la jornada 28 del grup 1 de Tercera i no s'allunya dels llocs de descens. Els florestans han reaccionat tard i s'han vist incapaços de remuntar el 3 a 0 amb el s'ha situat el conjunt maresmenc a falta de quinze minuts per al final, en un partit on els de Jordi Rozas han disposat d'ocasions molt clares, fins i tot per guanyar. Amb la derrota els florestans es mantenen a dos punts del descens.\nIsaac Moreno i Mahamadou Baldeh han estat els autors dels dos gols del Cover Premià amb els que s'ha arribat al descans amb el partit coll a munt per als de Jordi Rozas, que han tingut diverses ocasions clares per marcar. En canvi els locals han estat molt efectius cara porteria. En el segon temps ha continuat mateixa dinàmica, i de nou els locals han augmentat l'avantatge amb un nou gol d'Isaac Moreno en una de les poques ocasions de les que ha disposat. Una diana que ha fet reaccionar els florestans, que han pogut retallar distàncies amb un gol de Joan Ferrer i en el darrer minut de Bernat Castell. Dos gols però, que no han permés sumar a l'Olímpyc.\nAquesta setmana arriba el derbi a Can Llobet. Els florestans han de guanyar per intentar certificar la permanència i els santcugatencs per sortir del descens i ficar en problemes als de Jordi Rozas. Un derbi ple d'emoció.\nAquesta vegada sí que és un derbi transcendental. Si guanyem estarem salvats, ells crec que no... El que perdi quedarà bastant tocat.


Invisible Cities, el projecte educatiu a l'entorn de Les Benignes - Temporada alta - Festival de teatre\nInvisible Cities, el projecte educatiu a l'entorn de Les Benignes\nUn total de 30 alumnes del Grau de Comunicació Cultural de la UdG i 4 alumnes del Màster en Fotografia Creativa de l'Escola Universitària ERAM, juntament amb el Festival Temporada Alta, han participat al projecte educatiu Invisible Cities, una plataforma digital impulsada per Toneelhuis, ideada pels estudiants de l’AP University College d’Anvers.\nEl projecte forma part de les diverses activitats que s’han programat a l’entorn de “The Littell Project”, que inclou la producció teatral De welwillenden (Les benignes) de Guy Cassiers. Invisible Cities vol donar veu als gironins "invisibles" a ulls de molta gent a través d'entrevistes i retrats que han realitzat els estudiants.\nL’objectiu del projecte és involucrar de forma participativa als sectors educatius dels teatres i festivals europeus que acullen l’espectacle De welwillenden (Les benignes) de Guy Cassiers. Fins al moment formen part del projecte les ciutats d’Anvers, Hasselt, Istanbul i Girona. Amiens, París, Roma i Valenciennes s’hi afegiran properament.\nA Girona, Invisible Cities ha estat coordinat per Laura Iglesias Trafach, llicenciada en Ciències Polítiques i post-graduada en Ciutadania i Societat Civil, amb la col·laboració dels professors Lluís Muntada i Ramon Girona de la UDG i Diego Espada i Jordi Clapés de l'Escola Universitària ERAM.\n<< Anterior14/11/2016The missing part (The One Project #1) guanya el premi internacional del Choreoscope\nSegüent >>15/11/2016Jordi Vallejo, primer contrincant de la Gran Final del VI Torneig de Dramatúrgia


Conveni Obra Social “La Caixa”\nEl passat Dilluns 3/11/2014 a l'oficina de Caixabank -Parc Tortosa-, es va signar l'acord de col·laboració entre La Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona, a través de la seva Obra Social i el CB Cantaires Tortosa. Aquest conveni va estar signat per la Delegada deCaixabank de l'oficina del Parc a Tortosa, Sr. Montserrat Rincon i el president del CB Cantaires Tortosa, Sr. Sisco Pepió.\nAquest conveni té per objecte establir el marc de col·laboració entre l'Obra Social "La Caixa" i el nostre club per afavorir el desenvolupament de diverses activitats per fomentar la integració social, la cultura i l'esport a la ciutat de Tortosa i dotar d'una quantitat econòmica per poder desenvolupar durant la temporada aquestes activitats.\nLa missió de l'Obra Social "La Caixa" es contribuir al progrés de les persones i de la societat, amb especial incidència en els col·lectius més vulnerables, ja sigui a través de programes propis, aliances estratègiques o col·laboració amb tercers. A tal finalitat, l'Obra Social "La Caixa" desenvolupa programes socials, educatius, culturals,...amb una vocació transformadora.\nDes del CB Cantaires Tortosa volem agrair l'interès i col·laboració mostrats per l'Obra Social "La Caixa", i especialment a la directora de l'oficina de Caixabank -Parc Tortosa-, Sra.Montse Rincon, per poder-nos donar l'oportunitat de desenvolupar l'estratègia social i cultural plantejada pel club en el seu Projecte Esportiu mitjançant aquest conveni.\nFem Cultura..Fem Labor Social ...Fem Esport...Fem Ciutat!


Aliança catalana i de les illes balears per la descontaminació i la descarbonització del mar - Món Sostenible\nDimecres, 8 de desembre del 2021\nTant el conseller Mir com la consellera Jordà han coincidit a assenyalar que cal un front comú molt ampli per aconseguir una Mediterrània lliure de plàstics i han reclamat a l?Estat que impulsi de manera definitiva els plans de gestió del corredor de migració de cetacis de la Mediterrània, una iniciativa que es va aprovar gràcies a la pressió del Govern de les Illes Balears i l?Aliança Mar Blava.\nL'aliança mediterrània està impuldsada pels governs de Catalunya i de les Illes Balears\nJordà ha destacat que “amb el Govern de les Illes compartim no només reptes ambientals sinó també una regió climàtica tant sensible com el Mediterrani”. En aquest sentit, la consellera ha afegit que “volem impulsar una aliança dels governs de l’eix mediterrani per liderar les polítiques de defensa del medi ambient i de la preservació dels ecosistemes i de la biodiversitat de la Mediterrània i compartir estratègies conjuntes de mitigació i adaptació al canvi climàtic”.\nPer la seva banda, el conseller Mir ha destacat que “les Illes Balears estan en disposició de seguir exportant les experiències i les polítiques adoptades en aquests sis anys de Pacte, com ara el Decret de la posidònia o la Llei de Residus” i ha destacat que “diversos organismes internacionals ja s’estan fixant, els darrers mesos”. Mir ha posat l’exemple de la sessió de treball de la Xarxa Mediterrània per a la Posidònia, celebrada a Formentera a finals de setembre, o la trobada, organitzada fa dues setmanes a Calvià, organitzada per l’UICN, i on diversos països europeus van aprendre de l’experiència balear relativa a la gestió de la posidònia de les platges.\nTant el conseller com la consellera han coincidit a assenyalar que cal un front comú molt ampli per aconseguir una Mediterrània lliure de plàstics i han reclamat a l’Estat que impulsi de manera definitiva els plans de gestió del corredor de migració de cetacis de la Mediterrània, una iniciativa que es va aprovar gràcies a la pressió del Govern de les Illes Balears i l’Aliança Mar Blava.\nLa consellera Jordà i el conseller Mir han mantingut una trobada amb entitats ecologistes i de recerca científica centrada en la conservació marina, i en la qual també hi han participat el president de la Generalitat de Catalunya, Pere Aragonès, i la presidenta del Govern de les Illes Balears, Francina Armengol\nDivendres, 11 d'octubre del 2019\nL'àrea mediterrània s'escalfa un 20% més ràpid


SORTEIG "SÍ, VULL" - Frasquet Joiers\nSORTEIG “SÍ, VULL”\nClar que sí, perquè no es pot dir “no” a un regal com aquest… Futurs nuvis:\nFRASQUET JOIERS US OFERIM LES ALIANCES DEL VOSTRE CASAMENT!\nSabem que està sent un any molt complicat per organitzar el vostre dia, per això, us ho volem posar molt fàcil donant-vos la possibilitat de guanyar dues aliances Mimoh en or rosa, blanc o groc de 18K i acabat martelé valorades en 480 € cadascuna!\nLa participació es farà a través d’un simple formulari que us facilitarem a la botiga. Veniu a veure’ns i demaneu-nos-el: omplir-lo us portarà menys d’un minut!\nPodeu participar-hi fins al 31 de juliol de 2021 al tancament de la botiga. El mateixa dia es portarà a terme el sorteig de manera aleatòria i el 2 d’agost contactarem amb els guanyadors.\nUs esperem a Frasquet, al carrer Jacint Verdaguer, 14 de Vic!\n2. FINALITAT DEL SORTEIG\nLa finalitat d’aquest sorteig és premiar als clients de Frasquet Joiers per la seva fidelitat.\nEl termini de la promoció s’iniciarà el dia /02/2021 a l’obertura de la botiga i finalitzarà el 31/07/2021 en tancar la botiga. Només tindrà lloc a Frasquet Joiers i sota el compliment de les presents bases legals.\nEls participant hauran d’omplir el formulari que se’ls facilitarà a la botiga. No podran participar en aquest sorteig els treballadors de Frasquet Joiers ni col·laboradors directes o indirectes que hagin intervingut en la promoció o en la impressió dels materials corresponents a aquests, així com els seus familiars en primer grau.\nEl premi seran dues aliances d’or de 18K marca Mimoh valorades en 480 € cadascun. El premi haurà de recollir-se a la joieria Frasquet Joiers de Vic a partir del 3 d’agost. No es faran enviaments.\n7. MECÀNICA D’ADJUDICACIÓ DE PREMIS\nSerà un sorteig aleatori el guanyador del qual triarà una mà innocent.\nEl guanyador autoritza el fet que el seu nom sigui publicat en les xarxes socials de Frasquet Joiers. El guanyador serà avisat mitjançant un missatge privat. Si el guanyador incomplís les normes d’aquest sorteig o no pogués ser localitzat dins dels terminis d’aquestes bases (3 dies), el premi que li hi hagués correspondre quedaria desert.\n8. CONTACTE AMB EL GUANYADOR\n11. DRETS DE LA PROPIETAT INTEL·LECTUAL\nFrasquet Joiers es reserva el dret d’usar els noms i les imatges dels participants agraciats, així com de tots els participants a l’efecte de la seva utilització en fins publicitaris en els mitjans que estimi oportuns i sense necessitat de notificació explícita.


– Teatre de màgia – BRAIN (🐌🐌) – La Seca – Sala Leopoldo Fregoli – 20/04/2016 |\nD’entrada a l’Imma li toca participar i “endevina” la carta que el mag porta a la seva butxaca. Una mica més tard jo, sense saber-ho, descobreixo que “tinc la capacitat” d’esmicolar un got de vidre tancat dins d’una caixa transparent … i com ho faig ?, fàcil…. estripant un paper on el got està dibuixat …..\nI així es van succeint els números on els espectadors participem endevinant cartes, participant en el programa televisiu “Vostè té talent” o transmetent mentalment dibuixos. També som capaços d’endevinar el número de telèfon del mag mitjançant la suma de dos números de DNI triats a l’atzar entre el públic, un altre espectador és el que truca des del seu mòbil amb aquest número “endevinat” ….\nSegons comenta el mateix Hausson la dificultat de l’espectacle està justament en aconseguir la participació del públic: “el públic està escarmentat perquè alguns mags ho han usat per convertir-los en pallassos del seu espectacle. Hi ha reticències a participar perquè s’ha abusat del públic com a element de l’espectacle“. Aquesta nit ha tingut sort, només una persona s’ha negat a col·laborar.\n“Estava acostumat a utilitzar la participació del públic en els meus espectacles però en aquest vaig una mica més enllà i els cedeixo tot el protagonisme amb nombres que semblen fets per ells mateixos“, afirma Hausson, codirector de La Seca amb Hermann Bonnín.\nCoincidint amb aquesta proposta es presenta el llibre “Guía práctica del ilusionismo”- Juegos de mano que usted puede hacer, prologat per Jordi Coca i on Hausson explica com fer 65 jocs amb estris domèstics, cartes i monedes.\nL’obra dirigida per ell mateix, amb l’assessorament escènic de Hermann Bonnin, amb la idea de canviar els papers entre actor i espectadors, ja que ha construït el seu espectacle on la premissa és fer que els espectadors siguin els mags.\nHem de reconèixer que amb BRAIN i el mag Hausson, hem passat una bona estona, malgrat que alguns dels trucs els coneixíem prou bé i per nosaltres eren potser massa evidents (malauradament ja som una mica gats vells). Si més no, com deia al principi, hem jugat i per una estona ens hem tret uns quants anys de sobre. Un espectacle que s’ha de valorar com el que és, pensat per fer passar al públic una bona estona, que a la fi, segurament és l’únic que pretén.\nCreació, direcció i intèrpret : Hausson\nDisseny de llums: Albert Julve \_ Disseny de so: Jordi Bonet \_ Decoració espai escènic: Manuel Trullas \_ Veu en off: James Phillips \_ Material magic: Magicus \_ Projeccions: Marc Lleixà \_ Fotografíes: Kiko Piñol \_ Publicitat: Bosch & Serret, S.A.\n← – Voltar per la Literatura – ELS FILS DE L’ARANYA de Margarida Aritzeta (🐌🐌🐌) – Teatre – ENTRE RELATOS (🐌🐌🐌🐌) – Àtic22 – 21/04/2016 →


Menuda Natura: Odontites recordonii Burnat & Barbey\nNOMS: Denteguera barrellera, Herba roja de sant miquel, Santmiquelera roja\nFlors en raïm espiciforme\nSINÒNIMS: Odontites kaliformis Pourr. ; Odontites eliassennenii Pau; Odontites anselmei Sennen;\nEl gènere apareix en algunes publicacions com Odontides\nDISTRIBUCIÓ: És un endemisme de l’est de la Península Ibèrica (ibero-llevantí)\nHÀBITAT: Rosmarino-Ericion. Prats secs, marges, vessants assolellades, clarianes de pinars, sobre substrats bàsics, calcaris, margues o algeps. Fins els mil metres d’altitud\nTiges erectes i lignificades a la base\nFORMA VITAL: Teròfit: Planta anual que completa el seu cicle vital, des de la germinació fins a la fructificació, en un sol període vegetatiu, en menys d'un any, i tot seguit mor, de manera que només queden les llavors.\nDESCRIPCIÓ: Petita mateta de tiges fines i erectes, lignificades a la base (sufruticosa), pubescent, que pot arribar als 50 cm d’alçada.\nFulles amb pèls glandulars\nFulles oposades (de vegades alternes les inferiors o les pròximes a la inflorescència), linears lanceolades, enteres i sèssils, que sovint solen caure prompte i amb pèls glandulars.\nFlor bilabiada de color rosa amb taques purpúries a la gola\nFlors en raïm en forma d’espiga (espiciforme). Flors amb un curt pedicel, zigomorfes. Calze en forma de tub amb quatre lòbuls triangulars iguals i amb pèls. Corol·la bilabiada amb pèls de color rosa pàl·lid amb taques purpúries a la gola; llavi superior convex amb un petit entrant a l’àpex (emarginat), i el inferior dividit en tres lòbuls profunds i arrodonits. Els estams surten per dalt del llavi superior (exserts) amb anteres que formen un angle recte respecte als filaments. Ovari súper amb un estil persistent en el fruit i estigma capitat o bilobat.\nCàpsula amb l'estil persistent\nFruit en càpsula que manté l’estil persistent i dins del calze.\nCURIOSITATS BOTÀNIQUES: Hi ha plantes paràsites que viuen a costa d’altres vegetals totalment (holoparàsits) o parcialment (hemiparàsits). Les del gènere Odontites són hemiparàsites, com moltes de la família de les escrofulariàcies, tenen clorofil·la però de l’hoste obtenen l’aigua i les sals minerals mitjançant un òrgan, que té la funció d’absorbir les substàncies necessàries, denominat haustori.\nCalze amb quatre lòbuls triangulars iguals\nUSOS I PROPIETATS: Els grecs de l’antiguitat l’empraven per a mitigar els problemes de les dents i les genives, com suggereix el nom del gènere, però actualment no es coneix cap aplicació.\nSABIES QUE... El nom del gènere Odontites procedeix del grec odoús, odóntos, que significa dent, perquè feien servir una planta del gènere, la Odontites vulgaris Moench, per calmar el mal de queixal .\nPublicat per Menuda Natura a 8:08


Divulgació – Pàgina 2 – Nordic Walks\nAprèn la tècnica amb instructors qualificats!\nPels beneficis de la tècnica correcta de la marxa nòrdica,\nAPRÈN amb instructors degudament qualificats\nL’atomitzada i creixent oferta de Nordic Walking exigirá als seus usuaris, cada cop més, un petit esforç per avaluar si allò que tenen a les mans, o els hi és més proper, s’adeqüa a les seves necessitats, i treure’n un bon rendiment de la seva elecció.\nQue cal evitar i que cal tenir en compte a l’hora de triar una activitat de Nordic Walking:\n– No tots els pals que es venen al mercat, són de Nordic Walking, i existeix encara un desconeixement molt gran per part de comerços i establiments.\n– No tothom que camina amb pals, està fent marxa nòrdica, encara que s’hagi apuntat a una caminada que porti aquest nom, o faci servir pals de Nordic Walking.\n– No totes les tècniques de Nordic Walking tenen els mateixos beneneficis ni els mateixos riscos de lesió. A l’hora d’escollir, cercar aquelles que respectin el patró biomecànicament correcte de la marxa. El Nordic Walking es basa en una postura correcta, la tècnica natural de caminar, a la qual afegirem l’ús, amb el moviment correcte, dels pals de marxa nòrdica, amb un moviment suau, fluid, simètric i harmònic. No haurem d’executar possicions estranyes, ni haurem de provocar hiperextensions en cap de les extremitats.\n– No totes les persones que promouen o que ensenyen Nordic Walking, tenen la mateixa formació, experiència, o trajectòria professional, així doncs, recomanem:\n* Aprendre amb professionals que disposin de titulacions oficials reconegudes, en el camp de l’activitat física, l’esport, o la salut, i deixar-se guiar en sortides i activitats de marxa nòrdica -previ aprenentage en un curs- per guies de Nordic Walking o iniciadors a tècnic esportiu en la modalitat de marxa nòrdica degudament reconeguts.\n* Que la formació específica per a ensenyar Nordic Walking, estigui avalada sota el marc d’una organització internacional contrastada, seguint les seves pautes, directrius i metodologies d’ensenyança.\n– Consultar al nostre metge de capçalera o centre mèdic, sobre la nostra aptitud per fer activitat física.\n– Poder consultar les condicions sota les quals es desenvolupa l’activitat: a banda de la formació del tècnic/a, assegurances de que disposa (Responsabilitat Civil i Cobertura d’Accidents), característiques de l’activitat, nivell i tipus de programa-sessió, pagament, rebut, factura…\nNo oblidem que, tot i no existir una formació oficial reconeguda, aquells que s’hi volen dedicar professionalment han de complir (en el cas de Catalunya) la Llei 3/2008, del 23 d’abril, de l’exercici de les professions de l’esport.\nPer últim, recordar que el fet que una activitat sigui gratuïta, no eximeix de responsabilitat als seus organitzadors, ni que aquesta estigui exenta de seriositat i rigor.\nArticle “Marxa nòrdica” Revista Docusport\nAutor NordicWalksPublicat el 07/03/2013 01/02/2018 Categories Formació, SalutEtiquetes Divulgació, Formació marxa nòrdica, Instructors nordic walking, Legalitat, Marcha nórdica, Marxa nòrdica, Nordic walking, Nordic WalksDeixa un comentari a Aprèn la tècnica amb instructors qualificats!\nNordic Walks surt a l’INFORMEM de Sant Quirze del Vallès\nAquesta tardor la revista informativa del poble ha editat un article sobre la creació de Nòrdic Walks, del que us volem fer partícips.\nGràcies per la gran acollida de tots els vilatans!\nAutor NordicWalksPublicat el 15/11/2012 01/02/2018 Categories Promoció, SalutEtiquetes Activitat física, Divulgació, Marcha nórdica, Marxa nòrdica, Nordic Walks, Salut, Sant Quirze del VallèsDeixa un comentari a Nordic Walks surt a l’INFORMEM de Sant Quirze del Vallès


Te una dotació de 100.000 euros per als afectats per la paralització de la seua activitat econòmica provocada per la Covid-19\nL'Ajuntament d'Alcàsser, des de la Regidoria de Promoció Econòmica, ha engegat un nou pla d'ajudes per als autònoms de la localitat, emmarcat dintre del pla de Recuperació Econòmica que es va aprovar per unanimitat el passat mes d'abril.\nAquesta acció compta amb una partida de 100.000 euros destinats a ajudes directes per a aquells treballadors i treballadores per compte propi -és a dir, autònoms- als qui la Covid-19 va obligar a suspendre la seua activitat empresarial.\nPaqui Abella, regidora de Promoció Econòmica, ha destacat que «l'objectiu d'aquestes ajudes és complementar des de l'Ajuntament les que ja ofereix l'Administració General i les de la GVA, i aprofundir així en la protecció de l'activitat econòmica d'Alcàsser, i en especial, actuant sobre aquelles persones afectades per la paralització de la seua activitat econòmica i la reducció dràstica d’ingressos, provocada per la pandèmia de la Covid-19».\nAquestes ajudes es distribueixen en dos línies. La primera, dedicada a les persones que han hagut de suspendre la seua activitat a conseqüència de les mesures establertes en el Reial Decret 464/2020 del 14 de març, modificat pel Reial Decret 465/2020 del 17 de març. I la segona, destinada a les persones que no van haver de suspendre la seua activitat però han experimentat una reducció dels seus ingressos en almenys un 75% respecte de la mitjana facturada en el semestre anterior a la declaració de l'Estat d'Alarma.\nLes persones interessades a accedir a les ajudes podran trobar tota la informació en la web municipal, a l'enllaç https://bit.ly/adlcovid, al correu electrònic adl@alcasser.es o als telèfons 670 482 676 i 670 482 484 en horari de 9 a 14 hores. Tota la tramitació es realitzarà de manera telemàtica mitjançant una Instància General a través de la Seu Electrònica alcasser.sedelectronica.es fins al divendres 10 de juliol a les 23:59 hores.


Prop de 2.800.000 vehicles en l’Operació Especial 15 d’agost - Diari La Veu\nEscriba el número 822738\nProp de 2.800.000 vehicles en l’Operació Especial 15 d’agost\nTrànsit calcula que hi haurà 2.790.000 moviments de vehicles en les carreteres del País Valencià des de les 15.00 hores d'aquest dijous i fins a les 24.00 hores del diumenge\n14 agost 2014 01:00h\nTrànsit calcula que hi haurà uns 2.790.000 moviments de vehicles en les carreteres de les comarques del País Valencià des de les 15.00 hores d'aquest dijous i fins a les 24.00 hores del diumenge, 17 d'agost, en el transcurs de l'Operació Especial 15 d'Agost, segons fonts del Centre de Gestió de Trànsit de València.\nD'aquesta xifra, corresponen a les comarques Centrals 1.240.000, 1.100.000 a les del Sud i 450.000 a les del Nord. Els dies i hores de major intensitat de circulació seran el dijous de 16.00 a 21.00 hores; el divendres, de 08.00 a 14.00 i el diumenge de 16.00 a 21.00 hores.\nEn les comarques Centrals les carreteres i trams considerats “conflictius” són en l'A-3 dels punts quilomètrics 300 al 295, en l'entrada de Requena; del 352 al 345 en el tram de Quart de Poblet; l'AP-7 en els peatges de Silla, Favareta, Xeresa i Sagunt; el 339, en l'enllaç entre l'A-7 i l'A-3; la N-332, entre els punts quilomètrics 221,7 al 213,5, en els extrems de la variant de Gandia i les travessies de Bellreguard i Oliva, en l'accés a Tavernes de la Valldigna i platges i en la rotonda d'accés a Cullera i platges; i la CV-500, en el tram entre la fi de l'autovia i la Rotonda del Sidi en l'eixida i entre la rotonda del Perellonet i la del Saler en les tornades.\nPel que fa a les comarques del Sud, els trams “conflictius” estan en l'A-70 en els accessos i eixides de la circumval•lació d'Alacant; en la N-332 en la travessia d'Altea i en els accessos al Altet-Santa Pola i platges i Torrevella i platges.\nPer la seua banda, a les comarques del Nord, en la N-340, en tot el seu recorregut, fonamentalment les travessies de Benicarló i Vinarós i el tram Castelló-Orpesa.\nPer a afavorir la fluïdesa i la seguretat de la circulació, Trànsit utilitzarà “al màxim” els recursos humans disponibles. En aquest sentit, agents de l'Agrupació de la Guàrdia Civil, Personal Funcionari del Centre de Gestió de Trànsit, Patrulla d'Helicòpters i personal encarregat del manteniment d'equips i de la instal•lació de mesures en carretera prestaran especial atenció a les incidències.\nA més, Trànsit comptarà amb la col•laboració de Policies Locals per als accessos a les grans poblacions i travessies on tinguen atribuïda i exercisquen la vigilància i paralitzarà totes les obres que afecten la circulació des de les 13.00 hores del dijous i fins a les 24.00 hores del diumenge.\nD'altra banda, el transport de mercaderies perilloses estarà restringit en les carreteres del País Valencià des de les 13.00 hores del dijous i fins a les 24.00 hores del diumenge durant el tram diürn; hi haurà restriccions a la circulació de vehicles que necessiten autorització especial des de les 13.00 hores del dijous al dissabte a les 2.00 i des d'aquest mateix a les 13.00 i fins a les 02.00 hores del dilluns, mentre que les grues no podran circular durant el dia el dijous (des de les 13.00 hores), el divendres i el diumenge.\nEn el cas de la N-340, hi ha restricció amb caràcter temporal de prohibició a la circulació de vehicles de mercaderies de més de 7.500 quilos tots els dies en el tram entre Nules i Orpesa.\nTrànsit ordenarà la circulació des del dijous i fins al diumenge en la CV-500 (rotondes d'entrada i eixida), l'A-3 i l'A-7 en l'enllaç d'ambdues autovies (excepte el dissabte) per a facilitar la incorporació del trànsit procedent de la A-3, en sentit Alacant, i en l'A-3 amb l'ordenació sentit València i l'anul•lació dels carrils via lenta i esquerre. També s'ordenarà en la CV-401, amb el tancament de moviments d'accés a la CV-500.\nLa DGT ha establert una sèrie d'itineraris alternatius per a evitar problemes de circulació. Per a la N-340 recomana utilitzar l'AP-7 de peatge igual que per a la N-332. Per a Gandia, recomana l'A-35, deixar-la en el quilòmetre 42 i enllaçar amb la CV-40 i connectar amb la CV-60.\nEntre València i Alacant, recorda que després de la posada en servei de la variant del Barranc de la Batalla, ha quedat completada l'Autovia del Mediterrani A-7, entre València i Alacant per l'interior. D'aquesta manera, el nou itinerari València-Alcoi-Alacant s'estableix per les autovies A-7 i A-35 abandonant aquesta última en l'eixida del punt 42, per a enllaçar amb la CV-40 i seguir per la A-7 fins a Alcoi i Alacant.\nPer a València-Múrcia, s'aconsella València-la Font de la Figuera fins a l'Autovia d'Alacant A-31 (Talaia-Alacant), abandonant aquesta última per a enllaçar amb l'Autovia del Camí de Castella i connectar amb l'Autovia del Mediterrani A-7 abans d'arribar a Elx.\nAixí mateix, Trànsit explica que pot evitar-se la N-344 i realitzar l'itinerari complet per autovia seguint per l'Autovia A-35 (Almansa-Xàtiva) fins a enllaçar amb l'Autovia d'Alacant A-31 (Talaia-Alacant), perquè “encara que allarga l'itinerari uns quilòmetres, pot compensar en seguretat i temps”.\nD'altra banda, per a Alacant Nord, es recomana l'Autovia de Castalla CV-80, per als desplaçaments des de la A-31 cap a Sant Vicent, Universitat, el Campello, Benidorm, Altea, València, AP-7 (nord); per a Alacant Sud, l'Autovia del Mediterrani A-7 (tram Alacant-Múrcia), per als desplaçaments des de la A-31 cap a Elx, Oriola, Torrevella, Múrcia, Cartagena, A-7, AP-7 (sud); per a la travessia d'Alacant, l'AP-7 igual que per a Alacant-Múrcia.\nEls viatges de l'Imserso començaran la segona quinzena d'octubre\nEl jutge desestima el recurs de Mundo Senior contra la licitació dels programes de vacances per als jubilats\nRenfe llança una oferta per a viatjar entre València i Madrid en AVE per 22 euros\nEls bitllets s'han de comprar aquest dijous o divendres i serveixen per a desplaçar-se a l'agost\nEscriba el número 908740


El valor de l’exemplaritat - Universitas Albertiana\nPortada » El valor de l’exemplaritat\nQuantes vegades hem sentit, i fins i tot utilitzat, aquella expressió que diu «predica amb l’exemple». No podem negar que aquesta expressió és plena de veritat; tant és així, que s’ha transmès a través de la saviesa popular i s’ha convertit en una de les seves dites.\nSi ens centrem en el món de l’educació, sembla lògic afirmar que difícilment podem pretendre ensenyar coses diferents de les que nosaltres mateixos practiquem. Parlem, en aquest cas, de la coherència entre ser i fer.\nEl valor de l’exemplaritat té una gran força quan ens movem en l’àmbit dels valors. Difícilment una persona pot ser un autèntic promotor de la pau en la societat civil, si ell mateix actua de forma despòtica i intransigent amb els que conviuen al seu voltant.\nAquesta regla tan òbvia que afecta la manera com transmetem els valors, no funciona d’una manera tan evident quan parlem de donar exemple amb la nostra experiència de vida a les noves generacions. La rapidesa amb què es produeixen els canvis socials, la incessant evolució de la tecnologia i la irrupció de nous models de negoci, creen un entorn cada vegada més complex i fragmentat que no s’assembla gens al món en què s’han forjat les generacions precedents.\nEl que sí que és comú a totes les generacions és la importància que dóna l’individu a cobrir les seves necessitats primàries. Aquestes són, en primer lloc, tenir una feina que li proporcioni autonomia i recursos econòmics, i, en segon lloc, la salut que li permet treballar i gaudir d’aquests recursos.\nVivim en una època en què l’evolució exponencial que experimenta la tecnologia facilita una millora molt substancial de la salut de les persones, alhora que un augment de la seva esperança de vida. Tot i això, d’altra banda, s’està reduint el model intensiu d’utilització de mà d’obra en el mercat laboral, fet que dificulta molt poder oferir un lloc de treball a totes les persones que estan en edat de treballar.\nAquesta terrible paradoxa provoca en les noves generacions una gran sensació d’incertesa derivada de la dificultat per a generar, amb una certa seguretat, uns recursos que li serviran per a aconseguir la seva autonomia personal. I per a superar aquesta incertesa, els més grans tenim tendència a utilitzar com a estímul l’exemple de la nostra experiència passada i explicar com amb un gran esforç vam superar, en un moment determinat, les nostres dificultats.\nSense adonar-nos-en i de bona fe, aquesta transmissió de l’exemple crea en les noves generacions encara més angoixa i desconcert sobre la seva vida. I això és així, perquè la nostra experiència està sustentada en un món que es va construir sobre les certeses, sobre uns valors sòlids, sobre un model de contracte de treball fix i en el qual la cultura de l’esforç permetia sempre obtenir resultats.\nI, tanmateix, el nostre món ha canviat totalment i la història de les noves generacions s’està construint sobre la complexitat, la incertesa, uns valors líquids, la transitorietat i el canvi continu.\nÉs clar que en l’entorn actual, els nostres joves han de trobar noves estratègies i eines que els ajudin a millorar la seva capacitat d’adaptació. És per això que el valor de l’exemplaritat perd pes en el «fer» i difícilment pot aportar respostes a les noves situacions que es van generant.\nMoltes vegades l’ésser humà, davant la novetat, tendeix a ser pessimista sobre el futur i a mirar cap enrere buscant resposta en les experiències viscudes per a resoldre els reptes que planteja el present. Si en realitat volem donar suport als nostres joves, centrem els esforços en la transmissió del «ser», deixem de fixar-nos en la part estètica de la nostra experiència (en el què i en el com), i centrem-nos en el que realment és coetani a totes les generacions: la confiança en l’individu i en la seva capacitat per a gestionar la complexitat. Tots dos factors són decisius per a poder gaudir d’un enfocament més positiu i realista de la vida.


amigues i amics de caMot: Ombres sense rostre a Xàtiva\nOmbres sense rostre a Xàtiva\nEl passat dia 27 de desembre, un grup d'ombres sense rostre va ocupar un espai de l'albereda de Xàtiva: davant de Correus i al costat del Betlem de l'Ajuntament. Persones que habiten el terreny de l'exclusió social es feren una mica més visibles; normalment no les veiem, o l'Administració ens les amaga, però estan ací al nostre poble amb nosaltres.\nDones i homes sense sostre, sense diners per comprar ni medicaments ni menjar... Coneixem casos concrets, reals: un home de 80 anys viu amb 11€ al dia; una xiqueta de 5 anys va a escola i no té llibres, els seus pares no tenen feina i discuteixen constantment davant d'ella; una dona embarassada a qui el ginecòleg li diu que el seu fill s'està gestant amb fam, la qual cosa repercutirà inevitablement sobre l'estat en què aquest naixerà...\nAmb aquesta acció, des de CaMot, preteníem, per una banda, conscienciar la població de la precarietat existent. A més d'això, informar sobre el Punt d'Informació sobre Drets Socials LA CANYOTA.\nAquest és un espai d'informació i assessorament sobre ajudes, drets i recursos davant les mancances dels sistemes de protecció social a la nostra localitat.\nNaix davant la necessitat de crear noves formes de lluita contra la precarietat, en defensa dels drets socials i per a generar eines pràctiques per a la conquesta de la justícia social.\nEl que pretenem és oferir informació i assessorament a totes les persones que ho necessiten, per poder fer efectius els seus drets, així com:\nTractar de buscar respostes i solucions col·lectives a les dificultats quotidianes que ens afecten en el dia a dia.\nCrear una xarxa de suport i acompanyament.\nRealitzar accions comunes de denúncia dels problemes que vivim i les carències dels sistemes de protecció social.\nUtilitzar estratègies de difusió envers temes legislatius, atès el desconeixement que patim a la societat, degut a les polítiques de desinformació de les institucions públiques.\nA la gent que porta endavant aquesta iniciativa la podreu trobar:\n* Dilluns de 12h a 15h al Convent de la Consolació.\n* Dimecres de 17h a 19:30h a CaMot (C/Blanc, 9).\nLES OMBRES VISTES DE PROP\nEscrit per Vicent Terol a les 11:14\nEl regidor Parra ha dit hui en la SER que aquesta activitat, no tocava... Quina barbaritat!\n7 de gener de 2010 a les 13:45\nperò en nadal no hi ha que recordar-se'n dels pobres?? doncs nosaltres ens en recordem tot l'any (i no només això, sino que actuem), i durant els nadals ho hem volgut fer públic...\nuna llàstima que des de l'ajuntament no hagen sabut valorar l'exposició!\nperò no els ho tenim en compte, sabem que valoren el punt d'informació sobre drets socials i conviden a la gent a fer-ne ús.\nFULLET 1. NETEJA


Ara, apujar els impostos als carburants | Estudi Ramon Folch i Associats S.L.\nIdees clau cap a la neutralitat climàtica, ara (1/2)\nEstem en emergència climàtica, a més a més de sanitària. Fa un any ho teníem molt clar, ara hi continuem insistint perquè les emissions de gasos amb efecte hivernacle s’han reduït lleugerament enguany, però la concentració de CO2 a l’atmosfera segueix creixent sense parar.\nLa fiscalitat sobre els carburants s’ha usat des dels anys 1970 com a factor per reduir la renda monopolística dels països productors de petroli. Evidentment, també actua com a senyal de preu per reduir-ne la demanda, raó per la qual els països importadors de petroli, sobretot a Europa, tenen impostos importants sobre la gasolina i el gasoil.\nUna visió moderna de fiscalitat incorpora la fiscalitat ambiental, és a dir la integració d’impostos sobre els elements contaminants (qui contamina paga) i la reducció d’impostos sobre el treball i la renda. La fiscalitat ambiental actua com a mecanisme de correcció de les externalitats ambientals que genera la combustió del petroli, tant en forma d’emissions de gasos amb efecte d’hivernacle (CO2) com en forma de contaminants locals (NOx i partícules, principalment). Experts com Xavier Labandeira fa anys que plantegen els beneficis de la seva aplicació a Espanya i el seu impacte majoritàriament progressiu o nul a efectes distributius.\nAvui dia (octubre de 2020) la gasolina i el gasoil són molt barats. Des de fa 8 mesos, han baixat el preu a valors que no vèiem des del 2008. I l’Agència Internacional de l’Energia preveu que es mantindran en aquest nivell com a mínim fins l’any 2023.\nEspanya té un dels preus dels carburants més barats d’Europa. L’impost als carburants fa que la gasolina i el gasoil siguin entre un 15 i un 23% més cars als països veïns: França, Portugal i Itàlia, sense anar més lluny. Si ho comparem amb el centre d’Europa, la diferència encara és més gran.\nLes administracions necessiten i necessitaran més ingressos per fer front a la crisi econòmica que tot just comença. I té més sentit apujar els impostos a productes no essencials com els carburants que no pas a productes alimentaris o de primera necessitat.\nEn definitiva, ara és el moment d’apujar els impostos a la gasolina i el gasoil. La seva repercussió sobre els consumidors serà acotada, perquè el preu està molt per sota del què ho ha estat els últims 10 anys. A què s’està esperant?\nEnergia Mobilitat emergència climàtica


Saber més respecte al cognom Picardal és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Picardal sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Picardal.\nEl cognom Picardal en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Picardal, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Picardal és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Picardal\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Picardal en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Picardal, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Picardal que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Picardal, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Picardal. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Picardal és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Picardal del món\nEstats Units (199)\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Picardal en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Picardal poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Picardal és un cognom més freqüent, i en quins països Picardal és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Picardal


Última hora: Diverses destrosses a Lleida a causa de ratxes de vent de fins a 130 km/h\nÚltima hora: Diverses destrosses a Lleida a causa de ratxes de vent de fins a 130 km/h\nAlerta a diferents punts del Segrià i la Noguera per l'entrada d'un front provinent de l'Aragó amb molta virulència\nper Cristina Pinzano / ACN 21/06/2022 18:50h\nDesde les 16 h plou i fa vent fort a la Regió d'Emergències de #Lleida #REL #Bomberscat hem rebut 24 avisos desde Lleida ciutat i una desena des d'altres punts de la demarcació per arbres i branques caiguts i elements mal fixats en façanes i teulats. No hi ha incidències greus\n— Bombers (@bomberscat) June 21, 2022\nUna tempesta amb fortes ratxes de vent que s'han aproximat als 70 quilòmetres ha fet diverses destrosses a punts de la ciutat de Lleida a partir de les cinc de la tarda. A tot el Segrià i la Noguera s'ha activat l'alerta per l'entrada d'un front molt virulent provinent de l'Aragó.\nA Alguaire s'ha registrat una ratxa màxima de 130 quilòmetres per hora. A Lleida el vent ha arrencat arbres i rames a zones com Pardinyes i també Ciutat Jardí. A General Brito la força de l'aire ha tombat motocicletes aparcades. Des de la Paeria s'ha alertat a través de xarxes socials del temps violent per una tempesta acompanyada de pedra, ratxes de vent, esclafits i tornados al Segrià, demanant així extremar les mesures de precaució i limitar moviments.\nAvís per risc alt de tempesta. Eviteu activitats a l’exterior i tingueu precaució amb els desplaçaments.\n— Ajuntament de Lleida (@paerialleida) June 21, 2022\nAtenció: Enxampats amb més de 20.000 euros travessant la frontera a l'Alt Urgell\nBones notícies: Els veïns afectats pel foc de la Noguera que poden tornar a casa\nLleida Noguera Segrià