Catedràtic d'Escola Universitària. Facultad de Ciencias de la Documentación\nProfessora titular de la Facultad de Ciencias de la Documentación\nProfessora contractada doctora de la Facultad de Ciencias de la Documentación\nPersonal investigador. Doctoranda en Ciències de la Documentació\nDoctoranda en Ciències de la Documentació\nProfessor titular de la Facultad de Ciencias de la Información\nLa primera missió de la informació digital del sector públic és augmentar l'accessibilitat i la transparència administrativa, per millorar, per tant, el dret dels ciutadans a conèixer els assumptes públics, a participar-hi i a controlar els governants. D'altra banda, la web ha afavorit el flux mundial de la informació, a la vegada que s'ha demostrat que el flux d'informació a Internet —i a través de les xarxes de telecomunicacions— afavoreix la millora de les condicions de vida i el benestar tant als països pobres com als rics. La constatació evident que la informació generada per organismes públics, a causa de l’abundància i la qualitat, és un dels principals motors d'aquest canvi, ha convertit aquests recursos d'informació pública (informació meteorològica, geogràfica, de transports, etc.) en un valor inestimable que ha d'estar al servei dels ciutadans. Sense informació geogràfica, per exemple, els individus no poden participar en assumptes governamentals que afecten la seva vida diària, per la qual cosa necessiten accedir a aquestes dades per conèixer amb detall el funcionament del Govern, per realitzar sol·licituds a les dependències públiques o fer reclamacions sobre activitats il·legals, evitar abusos i controlar l'acció del Govern, per això és necessari que tinguin accés a tots els arxius públics (Committee on Licensing Geographic Data..., 2004, p. 33).\nAl llarg d'aquest segle, s'ha anat forjant un moviment anomenat dades públiques obertes (Open Data Government) que s'assenta sobre una filosofia política en la qual la informació pública és dels ciutadans i ha d'estar a la seva disposició, tant per fomentar la transparència i la participació com per dur a terme una praxi que s'orienti a complir aquest principi com a finalitat del govern electrònic (Huijboom; Broek, 2011). Aquesta praxi exigeix que la informació pública sigui accessible, oberta i interoperable, en el sentit que ha d’haver-hi un esquema de la informació i de les dades que permeti la col·laboració entre les administracions públiques i d'aquestes amb els ciutadans perquè la filosofia sigui possible. És a dir, govern/administració electrònica, transparència, dades obertes i participació formen un tot inseparable i interdependent.\nLa concreció durant els últims anys en una generalització dels portals de dades públiques obertes als països de l'Europa comunitària té una connexió directa amb tres fets que ressenyem breument:\nLa declaració d'Obama de 2009 en favor del Govern obert, que té lloc a començament del seu mandat, s'assenta sobre els principis de transparència, col·laboració i participació. Cal destacar que la iniciativa es basa en un desenvolupament sòlid durant dècades de la Llei de llibertat d'informació (FOIA), d'aquí l'impacte de la declaració. Un informe publicat el 2011 (The Obama Administration’s..., 2011) destaca que els progressos del govern obert s'han donat en àmbits com l'aprofundiment de l'estructura de la FOIA, la Directiva de govern obert, el desenvolupament del portal o mesures diverses per impulsar la transparència i l'obertura de la informació pública sensible.\nAixí mateix, cal destacar la publicació a la W3C (W3C, 2009) en la que s'analitzen els desafiaments que planteja Internet per al desenvolupament del Govern electrònic. En el document, s’hi diagnostiquen les dues tasques principals a les quals s'enfronta la informació pública: la presència de formats comercials que dificulten l'accés dels ciutadans i la limitació d'usabilitat de les dades estàndards obertes i llegibles per ordinador. En el document es planteja com es pot aconseguir un govern de dades obertes, i les respostes proposades van des de publicar amb formats oberts (X-HTLM, XML, RDF, etc.) fins a assegurar l'accessibilitat mitjançant l'aplicació de la normativa internacional (WAI), subministrar API per integrar els conjunts de dades, emprar eines de sindicació (RSS) o promoure les tecnologies de web semàntica que proporcionen una estructura comuna per al maneig de les dades. La W3C, a més, ha col·laborat a través del seu responsable, T. Berners-Lee, en un gran nombre d'activitats públiques per promoure les dades públiques obertes (per exemple, al fòrum TED, 2010). De fet, la W3C actualment col·labora en el desenvolupament de portals d'accés obert en diversos llocs del món i els impulsa. Aquest perfil tècnic d'open data és el que ha aconseguit popularitzar l'obertura d'informació pública, molt més que la paraula reutilització, que continua sent molt desconeguda i substituïda progressivament per open data. Igualment, des d'aquest lideratge s'ha popularitzat l'esquema de classificació en cinc estrelles de les dades obertes, utilitzat amb un intel·ligent criteri pedagògic.\nDes del punt de vista de l'Europa comunitària, la publicació de la comunicació sobre dades obertes i la proposta de modificació de la Directiva (Comissió Europea, 2011a; 2011b) culminen una llarga política d'obertura de dades i d'impuls d'un mercat d'informació europeu que té el punt central en l'aprovació de la Directiva 2003/98/CE. Així mateix, han estat molt importants el desenvolupament de la directiva sobre informació mediambiental (2003/4/CE, d'accés públic a la informació mediambiental) i la directiva INSPIRE (2007/2/CE) per a l'establiment d'una infraestructura europea de dades espacials. No obstant això, la revisió de la Directiva de reutilització d'informació del sector públic, presentada a finals de 2011, forma part de l'Agenda Digital Europea, iniciativa de la Comissió Europea (2010). En aquesta Agenda, orientada a afavorir els serveis en línia dins de la Unió, ocupen un objectiu prioritari l'obertura de dades públiques per reutilitzar-les, la simplificació del sistema de llicències per a l'intercanvi de continguts i la implantació de normes d'interoperabilitat.\nTal com assenyala l'esmentada comunicació de la Comissió sobre les dades obertes, la situació actual és d'impuls a la implantació de l'obertura de dades per raons de transparència, eficiència administrativa i potencial econòmic de la reutilització, però amb una situació desigual entre els diferents països de la Unió Europea. Així mateix, en termes econòmics no es coneixen amb exactitud el volum, el creixement, els costos i l'impacte de les activitats relacionades amb la informació del sector públic. Les xifres que s’esmenten en els diferents estudis duts a terme des de l'any 2005 oscil·len entre 27.000 milions i 140.000 milions d'euros anuals, encara que alguns estudis (PIRA INTERNATIONAL, 2000; MEPSIR, 2006) situen aquesta xifra a mig camí entre els dos extrems. D'altra banda, sembla clar que el creixement més dinàmic es dóna en els sectors d'informació geogràfica, meteorològica i legal-jurídica (Fornefeld [et al.], 2009).\nUn estudi elaborat per a la Comissió Europea per G. Vickery (2011?), antic responsable d'aquestes activitats a l'OCDE, repassa el desenvolupament del mercat de la informació del sector públic i, a més de comparar les xifres esmentades a dalt, suggereix que l'obertura de dades amb accessos més fàcils, gratuïts o a costos de distribució podria suposar un benefici de l'1,7 % del PNB de la Unió Europea, sense tenir en compte que el benefici associat a les noves aplicacions i a les innovacions en l'ús de la informació del sector públic seria més gran.\nPel que fa a Espanya, les activitats de reutilització d'informació pública i l'obertura de dades sens dubte han ocupat un paper important en el context del desenvolupament europeu, no només a l'Administració central, sinó també a nivell autonòmic i local. És molt freqüent que en els fòrums internacionals es facin referències a iniciatives d'aquest tipus, com és el cas de Catalunya, Aragó i el País Basc, així com d'algunes ciutats que ocupen un lloc destacat en el llançament d'iniciatives d'obertura de dades. Espanya va traslladar amb retard la Directiva 2003/98/CE a la Llei 37/2007, de 16 de novembre, sobre reutilització de la informació del sector públic, tot i que s'ha desenvolupat amb dinamisme en alguns àmbits, i la seva norma de desenvolupament (RD 1495/2011, de 24 d'octubre) regula un accés i una reutilització de les dades públiques plenament compatibles amb el moviment open data. Unes frases d'un informe publicat pel Colexio Profesional de Enxeñaría en Informática de Galicia (Diez Rico; Millán Calenti, 2011, p. 21), presentat a principi de 2012, sembla que resumeix bé la situació:\nAbans d'acabar aquest apartat, és convenient indicar les activitats dutes a terme pels autors d'aquest estudi en el marc del grup d'investigació Publidoc-UCM, que els han permès conèixer la realitat de l'accés i de l'ús de la reutilització de la informació pública a Espanya. Destaquem sobretot l'elaboració d'una recerca sobre les bases de dades de lliure accés a Internet de l'Administració General de l'Estat (Grupo Publidoc, 2008), que una vegada actualitzada va servir de base d'informació al primer catàleg del Proyecto Aporta el 2010, on les més de 500 bases de dades identificades i la metodologia emprada en la recerca han estat el substrat del catàleg fins al llançament, el 2012, del nou portal de dades obertes. D'altra banda, el mateix grup d'investigadors va dur a terme un estudi sobre la identificació d'acords exclusius (Grup Publidoc, 2010; Arquero Avilés [et al.], 2011), que va permetre conèixer de primera mà la realitat de la informació del sector públic en l'àmbit de l'Administració central i de les comunitats autònomes. A partir de l'experiència del treball de camp i de les conclusions de l'estudi, es van formular les recomanacions següents:\nDefinir una política activa de comunicació i difusió en relació amb els continguts i beneficis de la Llei de reutilització de la informació.\nDefinir responsabilitats i funcions en matèria de reutilització, i designar explícitament a cada organisme públic una unitat o servei per a aquesta tasca.\nFomentar reunions o esdeveniments sectorials per informar sobre les polítiques d'informació pública. Els reutilitzadors consideren que és molt difícil reutilitzar la informació del sector públic.\nL'Administració General de l'Estat hauria de millorar la interoperabilitat i facilitar la informació en formats reutilitzables.\nFomentar el desenvolupament de polítiques de preus clares i l'aplicació de criteris específics sobre la informació del sector públic.\nMantenir el suport públic per al desenvolupament d'aquest mercat d'informació.\nAbans de fer una anàlisi dels portals europeus seleccionats, cal fer un recorregut per les principals actuacions dutes a terme en el marc de la Unió Europea que es presenta a l’apartat següent.\nEls objectius fonamentals de la recerca són els següents:\nIdentificar els portals open data engegats pels governs dels països membres de la Unió Europea.\nDescriure les llicències d'accés i ús a la informació pública així com analitzar les característiques dels recursos d'informació des del punt de vista tècnic.\nOferir una valoració que permeti comparar aspectes com la presentació, l’accés a les dades i bones pràctiques, sense cap intenció d'establir un rànquing, tal com ho fa el Web Index (World Wide Web Foundation, 2012), del qual en molt poc temps s'ha generat un subconjunt de dades amb catorze indicadors per generar un open data index (Alonso, 2012).\nLa metodologia de la recerca s'ha basat en:\nLa identificació dels criteris de selecció dels portals que s’havien d’analitzar. S'han estudiat tots els portals d'accés públic de països membres de la Unió Europea que són accessibles en anglès o en llengües romàniques (espanyol, francès, italià i portuguès) i que estan gestionats per un organisme del sector públic.\nS'han analitzat deu portals editats per organismes públics i estatals (d'Alemanya, Àustria, Bèlgica, Dinamarca, Espanya, França, Grècia, Itàlia, Portugal i Regne Unit) que recopilen informació pública de diversos orígens i sectors.\nUna anàlisi qualitativa dels portals seleccionats (iniciat l'abril de 2012 i finalitzat l'octubre de 2012), segons els blocs i paràmetres d'anàlisis següents:\nDades d'identificació. Adreça d'Internet (URL d'accés al portal), data de creació del portal, registres totals declarats i organisme públic editor.\nLlicències. Denominació de la llicència general: identificació de la llicència utilitzada al portal; possibilitats d'explotació comercial; informació sobre llicències específiques; obligacions que comporti l'ús de les llicències, i precisions concretes sobre les bases de dades públiques.\nDescripció. Fitxa model de registre: definició dels camps utilitzats en la fitxa dels registres de cada conjunt de dades; nivells de les dades: determinació del nivell administratiu de les dades (estatal, regional, local, etc.); enfocament i objectiu del portal: de quina manera es presenten o s’autodefineixen els portals i quins objectius concreten; i cobertura temàtica dels registres i bones pràctiques: detecció d'iniciatives, idees, solucions, ajudes o propostes desenvolupades pels portals que contribueixen a millorar l'experiència de l'usuari i a dotar de valor afegit la informació recopilada.\nCaracterístiques tècniques. Tipus de cerca: eines i tipus de cerca, filtres geogràfics, temàtics, administratius o documentals; resultats de la recerca: manera de presentar els resultats, ordre, filtres de recerca; aplicacions: detecció d'aplicacions (apps) per consultar dades en dispositius intel·ligents, i Linked Data (possibilitat d'enllaçar les dades).\nL'anàlisi i la discussió dels resultats obtinguts i la generació de conclusions derivades.\n3 La informació pública en format digital com a origen de la reutilització\nEls problemes derivats d'aspectes tan bàsics com l'accés als continguts informatius públics, l’organització o les estratègies de tractament i difusió d'aquesta informació constitueixen un gran desafiament per als àmbits de la governança electrònica que es van configurant en paral·lel a l'anomenada societat de la informació, tant a la Unió Europea com als Estats Units. El 1996, en la línia de les propostes diferents de les institucions europees sobre la societat de la informació i a partir de l'Informe Bangemann (1994), el Consell de Ministres de la Unió Europea obté dels estats una millora de l'accés a la informació pública i una cooperació dels sectors públics i privats. Cal destacar també la declaració ministerial aprovada a la Conferència sobre les Xarxes d'Informació Mundial (Bonn, 1997) i la declaració de Viena del Fòrum de la Societat de la Informació (1998).\nAmb aquests antecedents, el 1998 la Comissió publica la comunicació La información del sector público: un recurso clave para Europa. Libro verde sobre la información del sector público en la sociedad de la información (Comissió Europea, 1998). Amb aquest document, pretén obrir un debat sobre el paper que exerceix la informació del sector públic en el funcionament del mercat interior i en la lliure circulació de mercaderies. L'objectiu del document —en el qual van col·laborar representants del sector públic, usuaris i la indústria de la informació— és "emprender una amplia consulta pública entre todos los operadores afectados con miras a estudiar los principales problemas y a suscitar un debate político a escala europea".\nEl Libro verde parteix del diagnòstic que la informació pública europea —a diferència dels Estats Units— està "fragmentada i dispersa", situació que té una incidència negativa greu sobre la competitivitat de la indústria europea, amb un efecte negatiu particular sobre les pimes.\nEn l'any 2001, la Comissió publica la comunicació La eEuropa 2002: Creación de un marco comunitario para la explotación de la información del sector público. El document, de 16 pàgines, recull la informació del sector públic com una de les iniciatives dins dels resultats del Consell Europeu de Lisboa de juny de 2000, com a part de l'eEurope 2002. Una sociedad de la información para todos. Plan de acción. El treball destaca el potencial de creixement del sector, ja que, segons investigacions realitzades, entre un 15 i un 25 % del total de les dades requerides en el comerç electrònic es basen en informació del sector públic.\nL'impuls principal d'aquesta política orientada a la posada a l'abast dels ciutadans de les dades obertes es materialitza en la Directiva 2003/98/CE, de reutilització de la informació del sector públic, que estableix un esquema bàsic d'accés i ús de la informació pública, basat en els principis següents:\nPromoure la reutilització d'informació del sector públic en suport electrònic amb finalitats comercials i no comercials diferents al servei públic, a partir de les regulacions d'accés a la informació en vigor als estats membres. La Directiva estableix unes exclusions basades en els criteris generals d'accés a la informació (dades personals, seguretat, drets de tercers, etc.) i unes altres que es justifiquen en la particularitat d'aquestes institucions públiques, com biblioteques, arxius i museus.1\nEstablir uns requisits mínims en l'accés a la informació pública reutilitzable, en aspectes com termini de resposta, denegació motivada, vies de recurs i lliurament preferent en format electrònic.\nImplantar la transparència i no discriminació en l'accés a la informació pública, atès que les condicions han de ser publicades per endavant i han d'aplicar-se sota el principi d'igualtat de tracte, incloent-hi els organismes públics. En aquest sentit, s'impedeix l'existència d'acords exclusius; en els casos excepcionals en què es justifiquin aquests acords, hauran de ser transparents i públics.\nAplicar un principi de tarifes i llicències a la informació pública. Els ingressos no han de superar els costos totals de producció i de difusió de la informació, encara que es permet un benefici raonable. Així mateix, es promou un sistema estàndard de llicències en format digital per reutilitzar documents. En el cas que la llicència imposi condicions, aquestes hauran de respectar els principis bàsics de reutilització assenyalats anteriorment.\nDurant els primers anys d'aplicació de la Directiva, que van coincidir amb un període llarg de transposició per part dels estats, no s'aprofita el potencial que ofereix la informació pública en suport digital (Comissió de les Comunitats Europees, 2009), per diverses causes:\nS'anteposa el criteri d'una política de recuperació de costos a curt termini als avantatges que es deriven per a l'economia en general. Aquesta situació és una conseqüència de la pressió sobre els organismes públics perquè obtinguin una part dels pressupostos per la via de recuperació de costos.\nHi ha una manca d'informació sobre la informació pública disponible.\nAls organismes del sector públic, no els entusiasma la idea de reutilitzar comercialment la seva informació o no són conscients del seu potencial econòmic.\nNo obstant això, el 2009, el mateix informe, orientat a la revisió de la Directiva de 2003, posa en relleu un conjunt d'avanços significatius que s'han produït des de l’aprovació per diferents motius:\nLa nova legislació ha canviat l'enfocament sobre la reutilització d'informació pública, que estava prohibida i ara es fomenta.\nS'han suprimit els acords exclusius en la majoria de les circumstàncies.\nLa majoria dels països han evolucionat cap a un esquema de costos marginals en què només es cobren els costos de reproducció de la informació, la qual cosa ha incrementat substancialment el nombre de reutilitzadors. Sobre aquest aspecte s'han publicat diversos informes que incideixen en els aspectes beneficiosos de la supressió de preus, tot i que alguns estats membres prefereixen esquemes basats en la recuperació de costos (Vries, 2012).\nS'han creat mecanismes de resolució de conflictes, en països com el Regne Unit, França o Eslovènia.\nS'han creat portals per cercar informació, accedir-hi o intercanviar-ne en la majoria de països.\nCertament, els avanços en l'augment de la reutilització d'informació pública són substancials aquests primers anys d'aplicació de la Directiva, però aquesta circumstància coincideix amb un impuls molt decidit a l'accés a la informació pública. D'una banda, aquest suport procedeix del govern dels Estats Units i, d'altra banda, es consolida en l'ampli moviment que des de 2002 —principalment des del món acadèmic—, amb les declaracions de Budapest, Berlín i Bethesda, ha enfortit en tots els àmbits un principi basat en el fet que tota la informació, especialment la que es genera amb fons públics, ha d'estar disponible en lliure accés a Internet. Aquests arguments es reforcen amb l'impuls que es dóna a Internet al moviment de dades obertes i amb el Linked Data.\nEn l'àmbit dels organismes del sector públic, durant aquest període es vencen les resistències principals que fins llavors havien impedit l'alliberament de la informació i de les dades. D'una banda, el creixement exponencial dels continguts a Internet fa indiscutible el principi que la informació pública ha de ser posada a disposició dels ciutadans; d'altra banda, els gestors públics assimilen tàcitament que els costos de fer accessibles —penjar a la web— els recursos públics d'informació són molt baixos i, per tant, en la gran majoria dels serveis d'informació, no es justifica cap càrrec per posar a disposició aquesta informació. Hi ha un altre al·licient addicional que no és menys important: la presa de consciència per part del sector empresarial que posar a l'abast la informació pública sense restricció per a ús comercial o no comercial obre les portes a un àmbit de negoci amb un gran potencial de creixement.\nCom a resposta a aquest repte, un gran nombre dels estats membres ha iniciat, amb major o menor entusiasme, la creació de portals open data amb l'objectiu principal de fer accessible als ciutadans la informació pública disponible i, al mateix temps, facilitar als infomediaris l'ús de la informació orientada a finalitats econòmiques i socials. L'informe sobre aquests portals es presenta en els apartats següents.\n4 Característiques principals dels portals nacionals i regionals\n4.1 Open data Alemanya2\n4.1.1 Aspectes generals\nPortalU és el portal web d'informació mediambiental de l'administració alemanya. És el resultat d'un acord entre el govern federal, els 16 estats alemanys (Länder) i alguns municipis de l'administració local amb l’última finalitat de proveir un punt d'accés únic en línia a un conjunt de fonts d'informació de caràcter heterogeni, des del punt de vista tècnic, organitzatiu i de procedència geogràfica i institucional.\nPortalU forma part d'una estratègia de l'administració alemanya per complir amb la Convenció d'Aarhus i amb la Directiva 2003/4/CE. En aquesta línia, permet obtenir una visió global de tota la informació pública rellevant sobre medi ambient i l’enfocament s’inspira en la definició d'accés públic a la informació mediambiental de la directiva europea esmentada.\nDes de final de maig de 2006, substitueix a l'antiga xarxa German Environmental Information Network (gein®) i integra el catàleg d'informació mediambiental UDK (Environmental Data Catalogue). És un sistema nacional compartit sobre informació mediambiental a Alemanya (Kruse [et al.], 2009) i, com a projecte a llarg termini, pretén inspirar un prototip del sistema paneuropeu d'informació mediambiental (European Shared Environmental Information System – SEIS). El portal està gestionat pel Centre de Coordinació de PortalU, que depèn del Ministeri de Medi ambient, Energia i Protecció Climàtica de la Baixa Saxònia a Hannover.\n4.1.2 Anàlisi de les dades del portal\nOfereix l'accés a 3.600.000 pàgines web i a unes 500.000 entrades de bases de dades d'unes 470 institucions públiques d'Alemanya i té un accés intuïtiu a tota aquesta informació sobre medi ambient a partir d'una interfície web molt agradable, amb formularis de recerca simple i avançada, disponibles en alemany i anglès.\nDes del punt de vista tècnic, PortalU es basa en la utilització del programari Ingrid®, que consta de diversos mòduls que vinculen pàgines web, dades i metadades en una mateixa plataforma basada en la utilització d'estàndards CSW (catalog service web) i WMS (web map service).\nIngrid® integra un servei de catàleg web, un visor de mapes i diverses interfícies tècniques per connectar i transferir informació (Kruse [et al.], 2011). Es basa en components de codi obert i en desenvolupaments interns, per tant, es pot utilitzar sense despeses de llicència externes en l'àmbit de l'administració pública.\nUn dels components nuclears del PortalU és el catàleg de metadades que aglutina les metadades dels catàlegs de dades mediambientals alemanyes de diferents nivells administratius, amb la finalitat de contribuir a l'objectiu de la Directiva 2007/2/CE Inspire: establir una infraestructura europea de dades espacials.\nQuant a les modalitats de formulació de cerques a PortalU, tenint en compte la dificultat d'analitzar la informació total accessible al portal —donat que no és possible descarregar-ne tot el contingut—, s'ha procedit a realitzar una recerca sobre un tema d'interès general. L’ús del formulari de cerca simple s'ha basat en una exploració a partir de l'operant frisches Wasser (aigua dolça), que ha permès obtenir 2.140 ítems (amb data 26/10/2012).\nCom es pot observar a la Figura 1, en l'obtenció de resultats del formulari de cerca simple inicial, els resultats es presenten en un sol rànquing, tot i que aquesta informació també s'ofereix agrupada segons els paràmetres següents:\nEl tipus de recurs que es recupera, segons les categories d'agrupació següents: pàgines web, disposicions legislatives, projectes de recerca i adreces d'interès.\nEl proveïdor (origen o font del recurs).\nLa possibilitat addicional d’acotar la cerca inicial a partir de l'opció de cerca Similar terms, basada en el tesaurus UMTHES3 del Ministeri Federal de Medi ambient a Dessau, que conté més de 30.000 termes especialitzats en la matèria.\nFigura 1. Disposició de la informació proporcionada per PortalU després d'una consulta utilitzant el formulari de cerca simple\nD’altra banda, el formulari de cerca avançada presenta quatre filtres o pestanyes d'acotament addicionals de l'estratègia de cerca (Figura 2):\nTopic. Permet la combinació d'operands de cerca diferents amb operadors booleans (AND, OR, NOT) i la cerca exacta de termes.\nSpace. Es basa en el tesaurus Geo-Thesaurus Umwelt (GTU), que incorpora llistes de noms d'assentaments humans, rius, muntanyes, paisatges i altres objectes geogràfics d'Alemanya.\nTime. Conté una llista d'esdeveniments que han tingut un gran impacte en el medi ambient d'Alemanya i es relacionen amb el moment o període de temps en el qual van tenir lloc.\nSearch area. Permet definir l'àrea de cerca (que la cerca es realitzi a tot el portal o a les seccions específiques de temes mediambientals i de serveis).\nPortalU permet accedir als tipus de recursos següents:\nRecursos sobre serveis (service).\nRecursos sobre mesurament o anàlisi de dades mediambientals (data).\nRecursos seleccionats, que són un punt d'accés a diversos temes o matèries mediambientals (topics).\nRecursos sobre cartografia (maps). Per a la visualització d'aquest tipus de recursos PortalU disposa de mòduls de visualització específics compatibles amb WMS (Web Mapping Service).\nRecursos sobre cròniques mediambientals (almanac).\nFigura 2. Formulari de consulta avançada de PortalU, amb filtres d'acotació addicionals\nA més, permet identificar els tipus de fonts de dades en les quals buscar, amb les categories següents:\nTotes les fonts de les dades\nMetadades, en subcategories diferents: Organisational Unit / Task; Geo-Information / Map; Document / Report / Literature; Geo-Service; Enterprise / Project / Program; Data Pooling / Data Base; Service / Application / Information System.\nEn qualsevol cas, malgrat l'heterogeneïtat de les dades i de les fonts d'informació que són subjacents a PortalU, tots els ítems que es recuperen com a resultat d'una cerca (tant si es fa servir el formulari de cerca simple com si es fa servir l'avançat) es presenten en un rànquing únic, de manera que l'usuari pot seleccionar els ítems més rellevants segons les seves necessitats informatives, independentment del format o origen i de la font de procedència. No obstant això, s'ofereix informació sobre aquests paràmetres en les categories d'agrupació dels ítems (tipus de dades i proveïdor) per si l'usuari necessita conèixer-los.\nPel que fa a l'ús de llicències a PortalU, cal destacar que els proveïdors de les dades són els responsables de les llicències, si n’hi ha.4\n4.1.3 Comentari crític\nEn el cas alemany, hem de destacar el caràcter sectorial i especialitzat del portal. L’abast i la finalitat responen al compliment de la Convenció d'Aarhus i, en conseqüència, de la Directiva 2003/4/CE, enfocada a definir l’accés públic a la informació mediambiental, i no a l'abast global de reutilització de la informació del sector públic de la Directiva 2003/98/CE i de la seva revisió de 2011. De qualsevol manera, és indiscutible que la informació del sector especialitzat que recull el portal analitzat constitueix, sens dubte, un subconjunt molt rellevant i significatiu de la informació del sector públic coberta per la directiva Directiva 2003/98/CE.\n4.2 Open data Àustria5\n4.2.1 Aspectes generals\nData.gv.at és el portal principal de dades obertes d'Àustria (atès que hi ha diversos portals de ciutats importants com Viena o Gratz), i és l'únic amb cobertura federal. En realitat, Data.gv.at ofereix dades regionals, locals i federals. El portal depèn orgànicament d'un consorci d'administracions (OGD Àustria) que uneix actualment la Cancelleria federal amb diferents ciutats (com Viena) i regions (com l'Alta Àustria).\nEls objectius del portal es refereixen tant a la millora en la transparència i en la visibilitat de les dades com en la utilització per terceres parts (com les empreses infomediàries), per la qual cosa les dades originals s'ofereixen en diversos formats, com CSV, JSON, KML o GML.\nUn altre dels aspectes clau del portal és la intenció que es constitueixi en un mecanisme d'integració regional amb països com Alemanya o Suïssa, i en un portal compatible i integrable en el conjunt del metaportal europeu publicdata.eu.\n4.2.2 Anàlisi de les dades del portal\nData.gv.at ofereix els camps següents:\nData del conjunt de metadades\nMenció de l’organisme responsable\nEsquema de metadades utilitzat en la descripció de les dades\nDades de contacte amb l’organisme responsable\nEs va cercar Süßwasser (aigua dolça) i no se’n van obtenir resultats, per la qual cosa es va canviar el terme per Trinkwasse (aigua potable), del qual es van obtenir tan sols dos resultats, sobre els canals de distribució de Viena i Engewitzdorf (dades locals, per tant). La consulta Wasser (aigua) va obtenir cinc resultats, un dels quals sobre la gestió de recursos hídrics, que és subjacent a la consulta original. No obstant això, fins i tot sobre aquesta base tan escassa, es poden detectar problemes d'heterogeneïtat en la qualitat de les metadades: després d'una prospecció més àmplia, es detecta que, en general, molts dels camps no s'introdueixen; tot i que la fitxa de metadades distingeix entre metadades principals i metadades secundàries, aquestes normalment no es proporcionen.\nFigura 3. Resultat de cerca al portal Data.gv.at\n4.2.3 Comentari crític\nTot i que la llista d'entitats presents al consorci OGD Àustria no és gaire llarga, alguns dels membres no contribueixen al portal amb cap registre. A més, es fa evident com les ciutats grans (Viena, Linz, Graz) són les grans productores de dades per al portal, amb l’excepció notable d'Engerwitzdorf, una població petita de poc més de 8.000 habitants que proporciona gairebé el 20 % dels recursos del portal. Els Bundesländer (estats de la federació) proporcionen una quantitat de dades minúscula, i la cobertura sobre les agències i institucions que depenen de l'administració federal és molt desigual.\nQuant a l'eina utilitzada per crear el portal, la navegació és senzilla i les cerques es poden fer directament a partir dels filtres "categoria", "entitat responsable", "format" i "consultes populars". Els resultats es despleguen correctament i les dades es poden descarregar directament (sense haver de visitar pàgines intermèdies).\nFinalment, cal destacar un nombre bastant elevat d'aplicacions que s'organitzen per sistemes operatius, per tipus de dispositiu i per una classificació temàtica bastant genèrica, així com per l'origen de les dades. En aquest sentit, s’ha de tenir en compte que Viena i Linz proporcionen la informació per a gairebé totes les aplicacions.\n4.3 Open data Bèlgica6\n4.3.1 Aspectes generals\nEl portal Data.gov.be és la plataforma belga en la qual hi ha les dades obertes dels serveis públics federals i flamencs i de les institucions del govern federal i flamenc.\nEl portal —una versió beta— està desenvolupat per FEDICT (Federal Public Service for Information and Communication Technology), el servei públic responsable de la implementació de l'estratègia federal de govern electrònic que utilitza la informació i les tecnologies per adaptar els serveis a les necessitats socials.\nEls usuaris del portal Data.gov.be poden fer servir la informació disponible al portal de forma gratuïta, lliure i amb finalitats personals. No obstant això, al registre dels datasets hi ha informació relativa al tipus de llicència per als casos en què hi hagi restriccions o es necessiti una autorització per reproduir o utilitzar les dades; els serveis o institucions governamentals són els responsables d'establir les condicions que regulen l'accés i utilització de les dades disponibles al portal.\nActualment, el portal belga —accessible en holandès, francès, alemany i anglès— disposa de 105 datasets (octubre de 2012) publicats en formats diferents, com per exemple: Atom/RSS, CSV, HTML, MDB, TXT, XHTML, XLS o XML. És significatiu destacar que aquests formats no es poden recuperar mitjançant un camp de recerca determinat, ja que les opcions de consulta estan limitades a la selecció d'un desplegable i cap d'elles permet l'accés a aquest tipus d'informació. La possibilitat de relacionar el conjunt total de datasets d'un format específic s'ha de fer mitjançant la identificació i l'enllaç del format en el registre d'un dataset.\n4.3.2 Anàlisi de les dades del portal\nLes cerques només es poden fer a través de la selecció d'un sol ítem als camps desplegables següents: "categoria", "tipus" i "granularitat".\nTaula 1. Presentació dels ítems de cada camp de cerca al portal Data.gov.be\nDesprés de conèixer el sistema de cerca i establir una estratègia de consulta, com la descàrrega de datasets culturals en qualsevol àmbit geogràfic del portal, el sistema ens proporciona tots els conjunts de dades que s'ajusten a aquestes característiques. En aquest cas, només hi ha cinc datasets que responguin als criteris de cerca establerts inicialment.\nFigura 4. Presentació de la relació de datasets com a resultat de la consulta realitzada al portal belga\nPer conèixer amb més profunditat el portal i les dades disponibles, se selecciona un registre determinat, l'estructura del qual, global i específica, es reflecteix a continuació:\nTítol del dataset\nData i autoria\nDades de publicació\nDades de propietat\nFigura 5. Estructura d'un registre del portal Data.gov.be\n4.4.1 Aspectes generals\nEl portal Digitaliser.dk és un repositori centralitzat d'informació pública oberta i de normes d'intercanvi de dades i, alhora, un espai creatiu per a totes les persones, organismes i empreses involucrats en la digitalització del sector públic. El portal funciona com a xarxa social, com a eina per al desenvolupament i l'intercanvi de coneixements i com a fòrum públic per a la digitalització de la informació pública a Dinamarca. L’objectiu és estimular el desenvolupament i l'adopció d'eines obertes per a la gestió de continguts digitals públics mitjançant la utilització de les tecnologies web 2.0.\nAmb aquesta eina, el govern danès ha creat un bon model de col·laboració entre la comunitat tecnològica i el govern, l’objectiu del qual és facilitar el camí per aconseguir una comunicació més directa entre el sector públic, els ciutadans i les empreses, que ja no són receptors passius d'informació pública, sinó que participen en el diàleg i en l'intercanvi de coneixement amb el sector públic.\nEl portal pretén ser útil per als usuaris aliens al sector públic danès i és obert a qualsevol tipus d'usuari, tant del sector públic com privat, així com a usuaris danesos i no danesos. Digitaliser.dk l’ha creat i el manté l'Agència Nacional Danesa d'IT i Telecomunicacions.\n4.4.2 Anàlisi de les dades del portal\nEl lloc posa a la disposició dels usuaris quatre catàlegs.\nEl catàleg de dades mostra totes les fonts de dades disponibles a Digitaliser.dk i té l'ambició de mostrar totes les dades públiques. El catàleg és, per tant, la resposta danesa a les iniciatives internacionals open data, a més de ser una contribució més a la transparència de les administracions nacionals. D'altra banda, s'espera que aquest catàleg de dades pugui animar a reutilitzar la informació pública en molts contextos nous, ja que les anàlisis mostren que hi ha un gran potencial sense explotar en aquest terreny.\nLa major part de les fonts de dades pertanyen a diferents organitzacions governamentals i una minoria pertany a empreses privades. Disposa actualment de 700 registres aproximadament. Quant als formats de les dades, en general són dades estructurades en formats com GeoJSON, HTML, JSON, KML, XML, XLS, HTML o PDF.\nCatàleg XML. Agrupa aproximadament 18.000 esquemes XML disponibles.\nMarc d'interoperabilitat. Recopila 246 normes i especificacions recomanades.\nCatàleg de programari. Ofereix 175 recursos per adquirir i desenvolupar programari, incloent-hi programari de codi obert destinat al sector públic.\nEls catàlegs inclouen l’enllaç singular Caçadors de dades per proposar al portal dades públiques disponibles.\nTots aquests catàlegs tenen una interfície de cerca similar que permet acostar-se de manera sistemàtica a la informació recopilada, mitjançant una primera pestanya en la qual s'indica l'àmbit temàtic ("cultura, oci i natura"), un segon nivell temàtic dins de cada àrea principal ("medi ambient") i fins i tot un tercer nivell desplegable ("aigua").\nTambé permet la cerca per tipus de dades i per responsable de les dades, i inclou també un cercador de text lliure. També disposa d'un filtre de documents a través d'un conjunt d'etiquetes (tags) que es poden ordenar alfabèticament o per freqüència. Això ens indica que els temes més recurrents tenen relació amb el medi ambient i els recursos naturals.\nFigura 6. Interfície de cerca al portal Digitaliser.dk\nEls resultats de la cerca es poden ordenar per títol, nom del propietari de les dades, manera d’accedir-hi o per data; s’ofereix a més un resum del contingut i l'enllaç a les dades.\nFigura 7. Resultats de la cerca al portal Digitaliser.dk\nEls resultats de la cerca condueixen a la fitxa individual de cada conjunt de dades, en la qual, a més d’haver-hi les etiquetes temàtiques, hi apareixen els camps següents:\nCondicions d'ús (enllaç)\nPossibles aplicacions de les dades\nFigura 8. Camps d'un registre al portal Digitaliser.dk\nPel que fa a les bones pràctiques, es pretén no limitar el portal a un dipòsit de dades i incloure-hi un espai de debat i d'intercanvi d'idees important sobre la reutilització en tots els aspectes (tècnics, legals o de negoci); incloure-hi un catàleg de programari —especialment de programari lliure, relacionat amb la digitalització i la reutilització—; suggerir camps d'aplicació possibles o reutilització dels datasets, i oferir la possibilitat de registrar-s’hi per afegir comentaris o etiquetes.\n4.5 Open data Espanya8\n4.5.1 Aspectes generals\nDatos.gob.es és el portal nacional que organitza i gestiona el Catàleg d'Informació Pública de l'Administració General de l'Estat d'Espanya (AGE). S’hi pot trobar informació general, materials formatius i notícies sobre la reutilització de la informació a Espanya i a la resta del món; són destacables el catàleg de dades i les aplicacions.\nEncara que oficialment els orígens del catàleg són del 2010, l'any 2009 l'entitat pública empresarial Red.es, adscrita al Ministerio de Industria, Turismo y Comercio, ofereix a Publidoc-UCM la signatura d'un conveni que estableix la cessió del directori de bases de dades de lliure accés de l'Administració General de l'Estat i el manteniment, actualització, identificació i incorporació de registres nous per part del grup de recerca, fruit d'un projecte de recerca que havia donat lloc al llibre Bases de datos de libre acceso difundidas por la Administración General del Estado; aquesta obra va servir de suport base per a la publicació de la primera versió del catàleg. Així, el 2010, la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información (SETSI), en el marc del Proyecto Aporta, crea una versió beta del Catàleg d'Informació Pública del Govern d'Espanya. L’objectiu era proporcionar un punt d'accés únic a les bases de dades de l'Administració General de l'Estat (Sala Jiménez; Cobo Serrano, 2011) i conscienciar de la importància i del valor de la informació pública.\nLa versió actual es va obrir el febrer de 2012, i el juny de 2012 es van donar per finalitzades les tasques de col·laboració en el manteniment i actualització del catàleg per part del grup Publidoc-UCM; actualment els diferents organismes públics són els encarregats d'aquestes tasques, amb la col·laboració de Red.es a través d'una comanda de serveis.\nAquest portal s’adreça a professionals, empreses, gestors institucionals i ciutadania, amb l'objectiu principal de millorar l'accés a la informació pública i afavorir la reutilització de la informació al sector públic que correspon a l'Administració General de l'Estat i a altres altes institucions estatals. No obstant això, s’ha de tenir en compte que hi ha un nombre important de portals autonòmics i locals.\nTaula 2. Portals autonòmics i locals de dades obertes a Espanya. Font: Datos.gob.es\nFigura 9. Presentació del portal Datos.gob.es\n4.5.2 Anàlisi de les dades del portal\nEl portal Datos.gob.es s'estructura en tres parts:\nEnllaços directes al contingut del portal. En aquest apartat hi ha l'accés al catàleg de dades, les aplicacions informàtiques i altres enllaços informatius ("saber-ne més", "suggeriments" i "informació sobre el portal"). També hi ha un accés directe al cercador del catàleg, així com a documents sobre la RISP i suports informatius per a la incorporació de dades al portal per part dels organismes del sector públic estatal. A més, ofereix la possibilitat de consultar i descarregar informació sobre normativa d'àmbit nacional i les guies d'aplicació del RD 1495/2011 que desenvolupa la Llei 37/2007 de reutilització de la informació del sector públic.\nEnllaços a informació concreta del portal. És un punt informatiu del portal, en el qual hi ha informació sobre l'accés als recursos del catàleg de dades, aplicacions amb un llistat i un registre de les aplicacions basades en dades del sector públic estatal, i notícies d'actualitat, amb les últimes entrades del bloc, pròxims esdeveniments i notícies sobre les dades obertes i la reutilització d'informació pública.\nEnllaços a les xarxes socials on és present el portal. Finalment, hi ha un apartat per a les xarxes socials, a través del qual s'accedeix a Twitter i LinkedIn, tot i que el portal també és present a Slideshare, Flickr i Youtube. S’hi troba a més un butlletí de novetats.\nEl catàleg de dades del portal conté 658 registres. Les cerques es poden fer o bé per text lliure, o bé per altres opcions de cerca com "Filtreu per categoria" (21 opcions, entre les quals destaquen "Sector públic", "Cultura i lleure" i "Ciència i tecnologia"), "Filtreu per format" (17 opcions entre les quals destaquen XHTML, HTML i PDF),9 "Filtrar per dates" ("mes", "trimestre" i "any") i "Filtrar per organisme" (15 opcions, entre les quals destaquen "Puertos del Estado", "Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente" i "Centro Nacional de Información Geográfica"). El catàleg es pot descarregar completament en format compatible amb full de càlcul.\nUna vegada feta la consulta, apareixen dades diferents del registre, com ara:\nCondicions de reutilització (enllaç a l'avís legal)\nPublicat per (organisme responsable)\nInformació addicional (data de l'última actualització, detall geogràfic, llengües)\nDistribucions (descàrrega / format)\nA més, s’hi pot veure el nombre de visites del registre (hi ha un comptador) i hi ha la possibilitat de deixar-hi un comentari i/o compartir-ho a les xarxes socials de Facebook, Twitter, +Google i LinkedIn. D'altra banda, a la pàgina principal del catàleg, s’hi poden consultar les "Dades destacades", que són enllaços directes als registres més visitats.\nPel que fa a les aplicacions, al portal n’hi ha prop de 40, aproximadament. S’hi pot accedir a través d'una cerca o a través d'enllaços directes als registres més visitats. La cerca es pot fer per text lliure o per altres opcions de cerca, com són "Filtreu per categoria" (22 opcions, entre les quals destaquen "Transport", "Sector públic" i "Ciència i tecnologia"), "Filtreu per plataforma" (6 opcions, entre les quals destaquen "Web", "Web mòbil" i "Android") i "Filtrar per dates" ("mes", "trimestre" i "any").\nTambé cal destacar que Datos.gob.es ofereix la possibilitat de consultar i descarregar informació sobre normativa d'àmbit nacional, la guia d'aplicació del RD 1495/2011, informació sobre trobades Aporta, iniciatives espanyoles, estratègies RISP, estudis, esdeveniments o formació. També hi ha notícies, un bloc que actualitza la informació i suport a organismes del sector públic estatal. A més, té un apartat de suggeriments en el qual es pot fer un suggeriment, "Filtreu per tipus" (idea, petició d'ajuda, petició de dades i comentari general) i buscar un suggeriment concret.\nL'aprovació del RD 1495/2011, pel qual es desenvolupen la Directiva i la Llei de reutilització de la informació, ofereix un esquema modular que permet que cada organisme públic faciliti un model d'accés als recursos d'informació que s'adapti a les expectatives i als usuaris d'aquesta informació, de manera que puguin complir els objectius en aspectes com la difusió de la informació o la captació de recursos econòmics.\nEl decret proposa un model de llicència per defecte d'accés a les dades, que requereix el compliment d'unes condicions generals (avís legal tipus) que són aplicables a tots els reutilitzadors d'informació procedent d'organismes que depenen de l'Administració central, amb finalitats comercials o no comercials, pel fet utilitzar els documents. Aquestes condicions generals són:\nCitar la font dels documents que es reutilitzaran.\nEsmentar la data de l'última actualització, sempre que hi sigui al document original.\nNo vincular o suggerir que els organismes públics titulars de la informació participen, patrocinen o donen suport a la reutilització que es duu a terme.\nConservar i no alterar ni suprimir les metadades relatives a la data d'actualització i a les condicions aplicables a aquesta reutilització.\nLes condicions generals vincularan tots els agents reutilitzadors pel simple fet de fer servir els documents.\nEl decret preveu un període d'adaptació a les disposicions del Reial Decret que acaben a mitjan 2013, període en el qual els organismes públics han d'adaptar la seva informació reutilitzable. Des del portal s'han posat a disposició dels organismes públics diversos documents i plantilles per facilitar-ne l’adaptació, entre els quals hi ha l’anomenat "avís legal tipus per a la reutilització de la informació del sector públic", previst en l'annex del Reial Decret i que haurà de ser-hi quan s'apliquin les condicions per defecte a la reutilització d'informació pública. La llicència per defecte, encara que sigui pròpia, és plenament compatible amb la definició de coneixement obert de l'Open Knowledge Foundation.\n4.6 Open data França10\n4.6.1 Aspectes generals\nData.gouv.fr és la plataforma francesa d'obertura de dades públiques. És un portal únic interministerial per agrupar i posar a lliure disposició la informació pública de l'estat francès i està obert a tots els municipis que ho desitgin, així com als organismes de dret públic i privat concessionaris d'un servei públic.\nEl portal està desenvolupat per Etalab, una unitat creada per l'oficina del Primer Ministre del govern anterior per donar suport als organismes públics en les tasques de reutilització, que a final de 2012 és a punt de transformar l’activitat després del canvi de Govern, consolidat a mitjan d'aquest mateix any. El portal s'orienta a facilitar aquesta reutilització i a automatitzar la posada en línia de les dades en brut i la seva actualització, amb la intenció d'harmonitzar les dades i d’usar formats oberts. Hi ha uns formats més comuns per a cada tipus de dades: a les taules, CSV, ODS, XLS, etc.; en textos, ODS, RTF, TXT, etc.; en dades estructurades, XML, etc.; en dades geogràfiques, GML, KML, etc., i en dades semàntiques, RDF, etc. L'octubre de 2012 disposava de 354.927 conjunts de dades.\nLes dades públiques disponibles al portal poden ser reutilitzades de manera lliure i gratuïta en les condicions definides en la llicència oberta, amb les característiques següents:\nÉs una llicència oberta, lliure i gratuïta.\nAutoritza la reproducció, la redistribució, l'adaptació i l'explotació comercial de les dades.\nS'inscriu en un context internacional amb l'adopció dels estàndards de les llicències open data. La llicència específica és molt senzilla en la presentació i bàsicament remet als estàndards ODC-BY i CC-BY 2.0, és a dir, a la llicència Open Data de l'Open Knowledge Foundation (OKF) i a la llicència d'atribució de Creative Commons.\nEl portal informa de l'aplicació d'un decret de 2011 que obliga a inscriure a la plataforma tots els paquets d'informació i dades subjectes a un cànon, de manera que les taxes sobre la informació que no estiguin registrades al portal l'1 de juliol de 2012 es consideren caducades i deixen de ser aplicables. Queden exclosos d'aquest requisit principalment els productes editorials i la informació continguda en documents administratius que no necessiten una llicència de reutilització per accedir al contingut. Hi ha una trentena d'organismes que han inscrit al portal paquets d'informació subjectes a taxes.\nActualment, les dades s'ofereixen en el format que han estat produïdes, si bé alguns conjunts de dades es presenten amb annexos descriptius de les dades que contenen, amb la producció i l'estructura de fitxers per facilitar-ne la reutilització. En aquest sentit, des del punt de vista tècnic, Etalab orienta la seva tasca a aconseguir que les dades del portal compleixin aquestes característiques:\nTenir la capacitat d'exportar les metadades en format XML/RDF, la qual cosa permet difondre automàticament a totes les administracions les dades des de la seva plataforma.\nGranularitat de les dades i dels fitxers perquè siguin posats a disposició des del portal Data.gouv.fr, a fi de facilitar la reutilització a tots els usuaris.\nS’ha d'indicar la freqüència d’actualització de les dades.\nEls formats d'extracció de dades estructurades han de ser els que proposen els sistemes d'informació.\n4.6.2 Anàlisi de les dades del portal\nAtesa la dificultat de fer una anàlisi general del portal, ja que no és possible descarregar-ne el contingut, s'ha procedit a realitzar una cerca sobre un tema d'interès general en diversos períodes. El terme triat ha estat eau douce (aigua dolça) amb aquests resultats:\nNombre de resultats de la consulta: 163 (data de l'última consulta: 19/10/2012).\nCamps del registre:\nEditor i data de publicació\nCobertura temporal de les dades\nData de producció de les dades\nPertinença a una sèrie\nTaula 3. Resultats de la cerca al portal Data.gouv.fr\nFigura 10. Camps d'un registre al portal Data.gouv.fr\n4.6.3 Comentari crític\nUna anàlisi presentada al juliol de 2012 per Cyrille Vincey, especialista en economia digital, posa en relleu algunes mancances d'aquest portal francès, especialment pel que fa al volum de datasets, qualitat i antiguitat de les dades. Segons els resultats presentats, una vegada suprimides les dades duplicades, la xifra superior a 350.000 queda reduïda a només 4.114 datasets.\nQuant a la qualitat de les dades, d'aquests 4.114 conjunts de dades, només 206 corresponen a dades estructurades; la majoria correspon a dades semiestructurades (3.366) i 542 a dades sense estructurar. D'altra banda, aquest especialista revela que aquesta distribució de les dades estructurades (5 %) no és gaire diferent de la del portal britànic de dades obertes (8 %), encara que sí que ho és substancialment del nord-americà (33 %).\nEl portal francès tampoc surt ben parat si es compara l'antiguitat de les dades: només el 38 % de les dades són posteriors a 2010, xifra que arriba al 58 % en el portal britànic.\nPel que fa a les bones pràctiques, es pot destacar que les consultes realitzades al portal en els mesos de desenvolupament de la recerca mostren que, d'una banda, les crítiques que s'acaben de comentar són coherents amb l'experiència de recerca: l'INSEE (el centre nacional d'estadística francès) és qui més dades aporta; descartats els datasets d'aquest organisme, els resultats es redueixen considerablement. No obstant això, és notori l'esforç realitzat pels editors per aconseguir més consistència en les cerques i precisió en els resultats, com hem pogut comprovar en realitzar dues consultes similars a l'abril i a l'octubre de 2012. En la comparació, s'aprecia una clara millora quant a les dades estructurades, així com en l’actualització. Així mateix, ens sembla molt útil que s'incorporin a la pàgina principal els enllaços a portals de dades obertes, tant francesos com de la resta del món. Per exemple, els portals locals i regionals de França a l'octubre de 2012 eren els següents: La CUB (Communauté Urbaine de Bordeaux), Brocas, Portail mutualisé Opendata locale - Region Aquitaine, Rennes Métropole en acces libre, Tolouse Métropole Data, Indre et Loire, Loire Atlantique, Maine et Loire, Le Mans, Montpellier Territoire Numérique, Nantes ouverture des données i Open Data 71 (Paris Data, Pilote 41 du Loir-et-Cher, OpenData Touraine # 37, Data.VisitProvence.com).\n4.7 Open data Grècia11\n4.7.1 Aspectes generals\nGeodata.gov.gr és el servei web grec que ofereix dades públiques geoespacials i la visualització de mapes interactius.\nEl portal, d'accés obert i en versió beta, va ser dissenyat i desenvolupat per l’Institut per a la Gestió de Sistemes d'Informació del Centre d'Investigació Athena l'any 2010, amb l'objectiu de "ser un punt focal per a l'adjunció, recerca, disposició i representació d'informació geoespacial".\nActualment, ofereix 200 conjunts de dades dels ministeris, administracions locals i ONG gregues. Així mateix, el portal es considera una iniciativa del Govern grec en el marc de l'Open Government Partnership, i el funcionament vol donar suport a l'aplicació de la Llei 3979/2011 de l'administració electrònica, com a actuació exemplar per a l'aplicació de les tecnologies i "com a repositori de dades obertes per al subministrament d'informació geoespacial".\nLes àrees temàtiques del portal són globals, ja que els conjunts de dades fan referència a aspectes mediambientals, energètics, culturals, educatius, de comunicació o d'infraestructures.\nGeodata.gov.gr fa servir la llicència Creative Commons —és a dir, només cal esmentar la font de les dades—; no obstant això, per a l'ús i explotació de material que pertany a tercers, l'usuari ha de contactar amb els propietaris dels drets de propietat intel·lectual corresponents per adquirir les llicències necessàries. Malgrat això, s'han de tenir en compte les llicències de Google Maps, OpenStreetMap i el cadastre grec.\nD'altra banda, és important destacar que, juntament amb els serveis de cerca i descàrrega de datasets, Geodata.gov.gr també permet visualitzar mapes interactius en grec, tal com es pot observar a la Figura 11.\nFigura 11. Servei de visualització de mapes al portal grec Geodata.gov.gr\n4.7.2 Anàlisi de les dades del portal\nEls usuaris poden buscar dades a partir de paraules clau, mitjançant la selecció d'un organisme públic d’un llistat, per la classificació dels conjunts de dades basats en diversos criteris, o mitjançant una combinació d'aquests mètodes. L'única opció, de les esmentades anteriorment, que permet la introducció de text lliure és la recerca de conjunts de dades per paraula clau. El major inconvenient és la qüestió idiomàtica, ja que el grec és l'únic idioma que s’accepta, la qual cosa obliga a fer servir eines de traducció per a la cerca de datasets.\nA continuació, es presenta la caixa de cerca a partir de text lliure i la relació de resultats oferts pel sistema davant la recerca del terme παραλια (platja).\nFigura 12. Presentació de les opcions de cerca al portal Geodata.gov.gr\nPer conèixer amb major grau de detall el conjunt de dades seleccionat, el registre ens proporciona l’estructura següent:\nAccés (es refereix als formats)\nVersió (de la llicència)\nFigura 13. Estructura d'un registre del portal en anglès\n4.8 Open data Itàlia12\n4.8.1 Aspectes generals\nDati.gov.it és el portal de dades obertes de l'Administració pública italiana. Els organismes responsables del llançament i funcionament del portal són els següents: FormezPA, centre de serveis, assistència, estudis i formació per a la modernització de l'administració pública; Digit PA, entitat nacional per digitalitzar l'Administració Pública; Funzione Pubblica, Ministeri per a l'Administració Pública, i el Departament per a la Digitalització de l'Administració Pública i la Innovació Tecnològica.\nL'objectiu del portal és actuar d'observatori permanent de l'open data a Itàlia, i promoure el lliure accés a les dades. El portal es va engegar l'octubre de 2011, i el primer any d'existència ha posat a disposició pública 875 datasets de 47 administracions diferents, d'àmbit estatal, regional i local. El portal facilita a més enllaços als portals regionals i locals i als organismes de l'administració pública que compten amb dades obertes. També recopila aplicacions (apps) per accedir als serveis de l'Administració a través de dispositius mòbils (smartphones). Així mateix monitora de manera permanent l'activitat pública relacionada amb l'open data i ofereix dades actualitzades, interactives i reutilitzables sobre l'estat de l'open data a Itàlia. També és una font completa de notícies i documents sobre el tema.\nÉs especialment interessant la secció Infografica, que de manera oberta, interactiva i permanentment actualitzada exposa la situació de l'open data a Itàlia. S’han posat en format obert més de 3.600 datasets per les diferents administracions públiques italianes, prop del 70 % amb un nivell destacable *** a l'escala d'open data de Tim Berners-Lee, que indica que utilitzen un format no propietari (CSV en lloc d'Excel, per exemple); el 13 % estan al nivell ****, que fa servir URI per a les dades, i el 8 % han estat qualificats amb el nivell màxim *****, que suposa enllaçar les dades amb unes altres que les proveeixin de context (Linked Data). És a dir, que més del 90 % dels conjunts de dades alliberades són, des d'un punt de vista tècnic, fàcilment reutilitzables.\nEncara que prop del 70 % dels conjunts de dades alliberades pels organismes públics italians fan servir diversos models de la llicència Creative Commons (CC0, CC-BY-NC, CC-BY-NC-ND, CC-BY-NC-SA, CC-BY-ND, CC-BY-SA), el portal aposta per la utilització lliure i gratuïta en les condicions definides en la llicència italiana oberta:\nLa llicència italiana de dades obertes ITALIAN Open Data LICENCE (IODL), dissenyada per permetre a tot el govern italià difondre les dades, va ser desenvolupada per FormezPA i té com a objectiu promoure l'alliberament i l'explotació de les dades públiques segons la línia traçada pel Ministeri d'Administracions Públiques i Innovació, amb la publicació del nou codi de l'administració digital, l'Article 52 de la qual dóna prioritat a la responsabilitat de les autoritats públiques en la posada a disposició pública de les dades en format digital.\nEstà dissenyada per permetre als usuaris compartir, modificar, utilitzar i reutilitzar lliurement la base de dades, les dades i la informació públiques. Aquesta llicència té per objecte facilitar la reutilització de la informació pública en el context del desenvolupament de la societat de la informació.\n4.8.2 Anàlisi de les dades del portal\nL'accés als datasets es realitza a través d'una interfície senzilla que exposa d'entrada totes les dades disponibles i en la qual es poden introduir termes en una única finestra de recerca. Els termes escrits per separat actuen com si hi hagués entre ells un operador booleà d'unió; els termes entre cometes busquen la seqüència concreta, i pot utilitzar-se l'operador d'intersecció amb el signe "+" i l'exclusió amb el signe "-".\nA fi d'especificar la cerca, es poden marcar els filtres següents:\nNivell administratiu (municipal, central, regional o provincial).\nÀrea temàtica (economia, medi ambient, política i institucions, seguretat, transports, ciutadania, política social, art i cultura, esport i temps lliure, educació, ciència i tecnologia, treball, alimentació i habitatge). Una vegada especificada una àrea temàtica, s'obren nivells més específics.\nLlicència (CC-BY, IODL 2.0, CC BY, CC0, IODL 1.0, CC BY-SA, CC-BY 3.0, CC BY-NC-SA, CC BY-NC-ND i CC BY-NC).\nFormat de dades (Shapefile, XLS, CSV, XML, PDF, ODS, HTML, TSV, JSON, XLSX, RDF, KML, DBF, Turtle, N3, OAI-PMH, PNG, RDF-XML, RDFa i RSS).\nRegió (Llombardia, Emília-Romanya, Sicília, Piemont, Toscana, Sardenya, Friül-Venècia Júlia, Laci, Vèneto i Trentino-Alto Adige).\nEls resultats de la cerca ofereixen una versió reduïda de la fitxa, en la qual figura el títol enllaçat al dataset, un resum breu, la URL, la llicència i el format de les dades. A més, amb els resultats de la recerca es recompten els filtres i poden aplicar-se de nou. En el cas dels tags, una vegada feta la cerca, n’apareixen altres de més específics, extrets del conjunt resultant de datasets. No obstant això, una anàlisi dels resultats obtinguts en cerques successives ens indica que no tots els conjunts de dades tenen especificada l'àrea temàtica o fan servir tags.\nCada dataset està format pels camps següents:\nDescripció (text lliure, 500 caràcters màxim)\nURL de la pàgina del dataset\nData de l'última actualització\nHome page de l'entitat\nNom del funcionari / unitat organitzativa\nCorreu del funcionari / unitat organitzativa\nAutor de l'avís (obert a qualsevol persona que vulgui proposar un dataset de l'administració pública italiana)\nEntitat a la qual pertany\nFigura 14. Estructura d'un registre del portal Dati.gov.it\nPel que fa a les aplicacions, el catàleg d'apps (amb un disseny similar al catàleg de datasets) recull aplicacions dissenyades per a telèfons mòbils intel·ligents i tauletes que reutilitzen la informació pública i hi afegeixen valor. Són aplicacions relacionades preferentment amb l'esport, el turisme i el temps lliure o amb la cultura. La interfície de cerca té els mateixos mètodes i filtres que el catàleg de datasets, i incorpora un filtre específic sobre el tipus d'aplicació (IPhone, Android, Web, App World, Ovi o Windows).\nEl portal italià destaca per la vocació decidida a favor dels moviments open data internacionals, manifestada per la gran quantitat de referències així com pels materials relacionats posats a la disposició del públic. Conscients de la gran descentralització administrativa característica d'Itàlia, el portal pretén agrupar recursos i coordinar l'accés als portals regionals i municipals, sense pretendre competir-hi.\nItàlia ha proposat a més la seva pròpia llicència, a fi de definir amb claredat les possibilitats d'ús de la informació pública. El portal italià, des del seu origen, s’ha centrat en una de les maneres més interessants per redistribuir un determinats tipus d'informació pública: les aplicacions per a telèfons mòbils intel·ligents (apps). Cal destacar la creació d'Apps4Italy, un concurs per projectar solucions útils i interessants basades en la utilització de les dades públiques capaces de mostrar a la societat el valor del patrimoni informatiu públic. I també, en la mateixa línia, la incorporació al portal del catàleg d'apps.\nUn dels elements més destacables, finalment, és el monitoratge constant sobre l’alliberament de dades públiques que desenvolupa el portal, ofert a més en format obert i reutilitzable.\n4.9.1 Aspectes generals\nDados.gov és el portal a través del qual l'administració pública portuguesa posa a disposició dels ciutadans informació perquè sigui reutilitzada. L'objectiu principal del portal és la transparència i la posada a l'abast de la informació produïda per les administracions públiques.\nAquest portal es va crear a finals de 2011, en versió beta, per l'Agência para a Modernização Administrativa de Portugal; s’adreça principalment a tots els ciutadans que vulguin accedir a la informació presentada per les entitats públiques, a més d'empreses o sectors de recerca com les universitats.\nFigura 15. Presentació del portal Dados.gov\n4.9.2 Anàlisi de les dades del portal\nLa pàgina principal del portal Dados.gov té una estructura molt semblant a la del portal espanyol:\nEnllaços directes al contingut del portal. Hi ha l'accés al catàleg de dades, catàleg d'aplicacions, estadístiques, programadors i participació.\nEnllaços a informació concreta del portal. Hi ha els registres del portal més consultats, notícies d'actualitat i comentaris relatius al portal.\nEnllaços a les xarxes socials on és present el portal. A més de mostrar l'última informació que s'ha inclòs al portal, Dados.gov és present a les xarxes socials Facebook, Twitter, Youtube, +Google i té un canal RSS.\nEl catàleg de dades de Dados.gov conté 250 registres aproximadament. S’hi poden consultar els registres més destacats, visitats i recents a través d'enllaços directes o a través d'un sistema de cerca.\nLes opcions de cerca de registres són: per categoria (matèria / etiqueta), per exemple, interior, govern local, agricultura i pesca o geografia, entre altres; per proveïdor (organisme creador del registre), per exemple, Agência para a Modernização Administrativa, Câmara Municipal de Lisboa, Comissão Nacional d'Eleiçõés o Direcção Geral do Orçamento, entre unes altres. En tots dos casos cal seleccionar l'opció desitjada.\nTambé es poden fer cerques per data, indicant un període de temps (de… a…), o per paraula clau.\nEls resultats dels registres apareixen en una llista amb les dades següents:\nData (d'introducció al catàleg)\nQuant al registre en si, apareix descrit detalladament amb els camps següents:\nArxiu original (es pot descarregar la informació en XLS, CVS o PDF)\nPel que fa a les apps, hi ha només sis aplicacions desenvolupades a partir del contingut del portal. Aquesta part està poc desenvolupada, però tot i això es mostren ordenades amb els camps següents:\nEnllaç extern a l'aplicació\nAltres dades interessants del portal són que Dados.gov ofereix altres serveis, com ara consultar els proveïdors principals i els registres o la informació més ben valorats o més visitats. A més, anima que els ciutadans hi participin per desenvolupar noves aplicacions i aportar idees noves, i proporciona una sèrie de tutorials per consultar i entendre el funcionament del portal.\nFigura 16. Quadre comparatiu de les dades d'identificació dels 10 portals analitzats\nFigura 17. Quadre comparatiu d'aspectes relatius a les llicències dels 10 portals analitzats\nFigura 18. Quadre comparatiu d'aspectes descriptius dels 10 portals analitzats\nFigura 19. Quadre comparatiu de les característiques tècniques dels 10 portals analitzats\n4.10 Open data Regne Unit14\n4.10.1 Aspectes generals\nData.gov.uk és el portal del Govern britànic dedicat a la reutilització d'informació. Té la vocació d'afegir recursos que ja existien, però també sembla que ha servit de catalitzador perquè altres institucions publiquessin més dades. De fet, barreja informació del govern central, dels governs regionals i de les autoritats locals. És una peça clau en la política de transparència del govern. No obstant això, no es tracta d'informació pública destinada a un públic general (d'un portal finalista, per tant), sinó que està destinada a un públic capaç d'analitzar-la i de crear aplicacions amb les quals donar-li una utilitat per al ciutadà del carrer.\n4.10.2 Anàlisi de les dades del portal\nEls camps que ofereix Data.gov.uk són els següents:\nEditor de les metadades\nComentari dels usuaris\nLlista dels conjunts de dades disponibles per descarregar\nEnllaç de contacte amb l'editor\nUna anàlisi breu dels resultats de la cerca sweet water (aigua dolça) (amb 407 resultats) va revelar força homogeneïtat en la qualitat de les metadades, excepte potser en la indexació per paraules clau i els formats de descàrrega, sovint no indicats. Les llicències aplicables a aquests resultats (303 llicències no obertes i 104 llicències obertes) no es corresponien en proporció amb les dades del conjunt del portal (1.326 no obertes enfront de 7.415 obertes).\nLes llicències obertes es refereixen en essència a l'OGL (Open Government Licence 1.0), que permet copiar, modificar i distribuir amb i sense ànim de lucre la informació facilitada al portal. Mitjançant l'acceptació de la llicència s'accepten també algunes condicions (essencialment referides al reconeixement de la font) i excepcions d'ús, relacionades amb la privadesa de dades i informació dels datasets subjectes a restriccions específiques. Els recursos en els quals no s'indica cap tipus de llicència han de ser utilitzats sota les condicions de l'OGL. Molts dels recursos en els quals apareix esmentada una llicència no oberta en realitat no tenen associada cap llicència, per la qual cosa acabarien per estar subjectes al marc global de l'OGL.\nFinalment, s’ha de destacar la gran diversitat d'entitats que col·laboren amb conjunts de dades amb el govern. Moltes d'aquestes entitats depenen directament del govern, però també hi ha un nombre molt notable d'editors regionals aparentment no vinculats i d'entitats locals de certa envergadura que proporcionen les seves pròpies dades.\nFigura 20. Estructura d'un registre del portal Data.gov.uk\n4.10.3 Comentari crític\nTot el projecte té com a filosofia comuna la utilització d'estàndards oberts, codi obert i dades obertes. Un altre aspecte que cal destacar és l'èmfasi en la participació dels usuaris, a través del sistema de puntuació —es pot valorar cada recurs d'1 a 5—, el sistema de comentaris —per afegir qualsevol idea sobre un recurs— i el sistema de contacte amb l'editor de les dades, que permet escriure un correu breu a la institució que manté el conjunt de dades.\nDes de la perspectiva del portal com a sistema de gestió de la informació, ofereix diferents alternatives per trobar recursos adequats. En primer lloc, es pot fer servir un cercador que, tot i que no admet cerques avançades, permet restringir els resultats posteriorment a través de filtres com editor, organisme responsable, tipus de recurs, format de les dades, paraules clau i regió. A més, es poden visualitzar els resultats en forma de llistat pla, per jerarquia institucional de l'editor o a través d'un mapa. També es pot optar per la navegació a través d'un mapa, per la jerarquia administrativa dels editors o a través del núvol de paraules clau.\nD'altra banda, hi ha una secció d'aplicacions que sembla estar bastant desenvolupada (al contrari que en molts altres casos), gairebé totes basades en mapes. Moltes són també per a telèfon mòbil i per a ordinador de sobretaula. A més, hi ha una secció dedicada al Linked Data en la qual s'ofereix la possibilitat de descarregar les dades en RDF.\nFinalment, dins del caràcter participatiu que s’ha esmentat, s’ha de destacar l'existència d'un bloc amb notícies sobre informació del sector públic, altres notícies d'open data i Linked Data en general, així com un fòrum amb temes oberts per excel·lència sobre l'ús del lloc, suggeriments i opinions, que sembla que serveix de contacte per a persones que fan aplicacions sobre les dades ofertes al portal.\nTal com assenyalem a la introducció, des de 2009 hi ha un corrent internacional clar a favor de l'obertura de dades públiques a Internet, la qual cosa ha induït a la promoció, per part de molts governs de tot el món, de portals per fer accessibles les dades públiques. Aquesta recerca s'ha centrat en l'àmbit de la Unió Europea, on és aplicable el marc comú de la Directiva 2003/98/CE. Durant uns quants mesos s'ha seguit l'evolució dels portals governamentals de dades obertes, fins que finalment s'ha fet una anàlisi qualitativa dels deu portals governamentals que figuren a l'estudi tancat a finals d'octubre de 2012. Després de l’anàlisi individual, s'ha arribat a unes conclusions que es consideren representatives de la situació actual en la qual es troben aquests portals:\nLa creació dels portals analitzats és molt recent: la majoria tenen menys de dos anys i es troben en una fase d'organització i posada en marxa, per la qual cosa la consistència i cobertura de les dades és molt desigual. Hi ha una percepció general que aquesta manca de profunditat es pot deure a una manca de compromís real dels governs a impulsar i mantenir aquestes iniciatives, que s'oposa a l'entusiasme i dedicació dels responsables directes de cada portal.\nEl portal de dades obertes és una targeta de presentació per exhibir la transparència pública, de cost baix i relativament fàcil de construir. Però darrere hi ha dades poc estructurades i una oferta d'informació poc consistent en qualitat i en quantitat, en relació amb l'oferta disponible d'informació pública.\nHi ha una diferència substancial entre el portal del Regne Unit i la resta. El portal del Regne Unit és el que respon de forma més consistent a una proposta d'ús eficient de les dades públiques.\nTambé resulta singular el cas d'Alemanya, que ha optat per la inserció de dades en un model sectorial basat en la informació mediambiental i que ens ha semblat significatiu presentar en aquesta anàlisi.\nHi ha un model diferent de concebre el portal a cada país, no hi ha un model únic.\nMentre que els formularis de cerca ofereixen, en general, característiques similars, la forma de presentar els resultats divergeix segons el tipus de dades mostrades. Es dedueix que aquesta disfunció té com a causa principal el fet que les dades integrades procedeixen de bases de dades organitzades molt abans de la idea de crear un portal i que, per tant, van ser dissenyades amb criteris diferents unes de les altres.\nL'inventari dels recursos respon a la tradició administrativa de cada país i a la seva estructura competencial, tant en el sentit territorial com funcional, d'aquí la dificultat de comparar —ara com ara— els datasets o paquets d'informació. Cadascun ha estat realitzat amb la seva idiosincràsia i respon a les necessitats informatives de cada organisme públic. Algunes de les bases de dades es van crear els anys 80 i 90 del segle xx, i en alguns casos van ser reconvertides al format digital quan l’origen era centenari. En definitiva, en la majoria dels casos aquestes fonts d'informació no van ser concebudes per ser consultades pels ciutadans.\nLes condicions d'accés i ús de les dades establertes en les llicències, en general, estan orientades al model de llicències obertes, basades en Creative Commons, encara que de vegades la regulació detallada de les condicions d'ús del portal entra en contradicció amb els principis d'aquestes llicències; es percep certa resistència a acceptar l'ús comercial de la informació.\nLes aplicacions informàtiques per explotar les dades dels portals, conegudes com a apis, presenten un desenvolupament molt desigual, que va des d'una presència molt testimonial fins a una presència molt sòlida, com és el cas el del Regne Unit, amb més de 230. En altres països, com Itàlia, al portal es posa molt èmfasi a impulsar aquest tipus d'aplicacions, especialment les dissenyades per a dispositius i telèfons mòbils intel·ligents (apps).\nA Espanya, després de l'aprovació de la Llei de reutilització el 2007, l'oferta de dades públiques als portals web i la creació dels portals de dades obertes han tingut un impuls molt notable a nivell nacional i particularment en els àmbits autonòmics i locals. Aquests portals tenen una bona imatge en els fòrums internacionals de dades obertes. La Llei de transparència i accés a la informació, en tràmit parlamentari, obre la incògnita de com es coordinarà el portal de dades obertes amb el portal de transparència, previst en la nova llei.\nÉs difícil identificar unes característiques comunes, que no siguin els trets bàsics de les directives de reutilització en els quals es basen tots els portals, o aspectes com la cerca de la transparència en l'accés a la informació i l'eliminació del tracte desigual, o els acords exclusius, objectius que compleixen tots els portals.\nD'alguna manera, aquest estudi contribueix a plantejar aquests problemes des d'una perspectiva global, que estableixi l'operativitat d'una estratègia de benchmarking, entre aquests i altres portals, que ajudi a millorar l'eficiència de la informació des del punt de vista dels ciutadans que fan servir Internet, que poden accedir a aquests recursos simultàniament i contrastar l'operativitat de cadascun d'ells.\nArquero Avilés, Rosario [et al.] (2011). "Reutilización de la información generada en el sector público español". Revista española de documentación científica, vol. 34, n.º 3, p. 427–446. <http://redc.revistas.csic.es/index.php/redc/article/viewArticle/706>. [Consulta: 08/11/2012].\nComissió de les Comunitats Europees (2009). Reutilización de la información del sector público - Revisión de la Directiva 2003/98/CE. COM(2009) 212 final. Bruselas, 2009. <http://eur-lex.europa.eu/Notice.do?mode=dbl&lang=en&ihmlang=en&lng1=en,es&lng2=bg,cs,da,de,el,en,es,et,fi,fr,hu,it,lt,lv,mt,nl,pl,pt,ro,sk,sl,sv,&val=494763:cs>. [Consulta: 08/11/2012].\nComissió Europea (2011a). Datos abiertos: un motor para la innovación, el crecimiento y la gobernanza transparente. COM(2011) 882 final. Bruselas, 2011. <http://ec.europa.eu/information_society/policy/psi/docs/pdfs/opendata2012/open_data_communication/es.pdf >. [Consulta: 08/11/2012].\nKruse, Fred; Konstantinidis, Stefanie; Klenke, Martin (2009)."PortalU, a tool to support the implementation of the Shared Enviromental Information System (SEIS) in Germany". <http://gein.de/pub/praes/2009/paper1_enviroinfo_berlin_kr_09-2009.pdf>. [Consulta: 08/11/2012].\nSala Jiménez, Andrea; Cobo Serrano, Silvia (2011). "El catálogo de información pública del Gobierno de España: un proyecto documental de origen complutense". En: Martínez Comeche [et al.] (ed.). Actas del VIII Seminario Hispano-Mexicano de Biblioteconomía y documentación: Información y documentación; investigación y futuro en red. Madrid: 21-25 marzo 2011.Madrid: Departamento de Biblioteconomía y Documentación de la UCM, p. 389-397.\nData de recepció: 08/11/2012. Data d'acceptació: 03/12/2012.\nAquest article s'inscriu en el projecte de recerca dirigit pel professor L. Fernando Ramos Simón (Universidad Complutense de Madrid), titulat "Organización del acceso, uso y reutilización de la información del sector público en España. Hacia la consolidación de una industria de la información". Ref. CSO2010–17451. En formen part tots els autors de l'estudi: Dra. R. Arquero Avilés, Dra. I. Botezan, S. Cobo Serrano, Dr. L. F. Ramos Simón, A. Sala Jiménez, Dr. R. Sánchez Jiménez i Dr. Valle Gastaminza. Tots els autors estan adscrits al Departamento de Biblioteconomía y Documentación, de la Facultad de Ciencias de la Documentación de la Universidad Complutense de Madrid. Per a correspondència sobre l'original: lframoss@pdi.ucm.es i s.cobo@estumail.ucm.es.\n1 La proposta de modificació de la Directiva 2003/98/CE, presentada al desembre de 2011, preveu la incorporació d'aquestes institucions. Vegeu la bibliografia final.\n2 Anàlisi realitzada per Rosario Arquero Avilés.\n3 Disponible a Semantic Network Service (SNS).\n4 Segons la informació proporcionada per Stefanie Konstantinidis (Coordination Center PortalU® at Lower Saxony, Ministry of Environment and Climate Protection).\n5 Anàlisi realitzada per Rodrigo Sánchez Jiménez.\n6 Anàlisi realitzada per Silvia Cobo Serrano.\n7 Anàlisi realitzada per Félix del Valle Gastaminza.\n8 Anàlisi realitzada per Andrea Sala Jiménez.\n9 Relació format-número de registre: XHTML (422), HTML (222), PDF (136), XLS (17), XML (4), ZIP (4), CSV (2), JSON (1), PC-Axis (1), plain (1), XBRL (1).\n10 Anàlisi realitzada per L. Fernando Ramos Simón.\n11 Anàlisi realitzada per Silvia Cobo Serrano.\n12 Anàlisi realitzada per Félix del Valle Gastaminza.\n13 Anàlisi realitzada per Andrea Sala Jiménez.\n14 Anàlisi realitzada per Iuliana Botezan.


S'ha publicat la Resolució del Rector de la Universitat de les Illes Balears, sobre la convocatòria per cobrir places de personal docent i investigador (PDI) per als estudis de grau de Medicina, corresponents al curs 2016-17.\n1 professor associat (1 hora setmanal)\nEl Consell de Govern de la Universitat de les Illes Balears (UIB) ha aprovat la creació del Departament de Medicina (en constitució), així com les àrees de coneixement d'aquests estudis, en total 19.\nEntre d'altres àrees, hi trobam les següents: Anatomia i Anatomia Patològica Comparades, Anatomia Patològica, Cirurgia, Dermatologia, Medicina, Obstetrícia i Ginecologia, Oftalmologia, Otorinolaringologia, Pediatria i Traumatologia i Ortopèdia.\nLa doctora Maria Antònia Fornés, vicerectora de Professorat, n'assumeix de manera temporal la titularitat.\nEl passat 30 de maig es va dur a terme una sessió de presentació de la Facultat de Medicina a la sala d'actes de l'Hospital Universitari Son Espases per als professionals del centre de referència.\nLa sessió va comptar amb la participació de la degana de la Facultat de Medicina, Margalida Gili, qui va parlar de la implantació dels estudis de Grau de Medicina a la Universitat de les Illes Balears (UIB), i del cap d'estudis, Miguel Ángel Roca Bennasar.\nDes d'aquest enllaç podeu consultar la presentació.\nDurant la sessió també es va referir als membres de l'Hospital Universitari Son Espases que formen part de la Comissió Gestora de la Facultat de Medicina, són els següents:\nDra. Josefa Terrassa, cap del Servei d’Oncologia.\nDr. Oriol Bonnín, metge emèrit.\nDr. Javier Ibáñez, cap del Servei de Neurocirurgia.\nDr. Miquel Fiol, director de l’IdISPa.\nDr. Antonio Oliver, secretari de la Facultat de Medicina


Dolors Marta Inge: Coca de Sant Joan exprés\nCoca de Sant Joan exprés\n4 brioxos mitjans\nTallar cada briox en 3 trossos formant tres triangles. Fondre la mantega i el sucre en el microones i pintar els brioxes amb la barreja. Afegir els pinyons a la barreja sobrant i col.locar-los al damunt dels brioxos. Escalfar el forn a 180 graus, gratinar els brioxos fins que estiguin els pinyons daurats i reservar-los.\nTallar la fruita donant-li diverses formes i reservar.\nEn cada plat individualment tornar a montar el briox, deixant espais entre cada tros per posar una bola de gelat de vainilla. Decorar-ho amb la fruita confitada.


LA SORPRESA DEL INSUFICIENT\nUna de les moltes coses positives que m’ha donat aquest blog és conèixer les inquietuds de molts de vosaltres sobre temes que jo dono per suposats.\nEncara molts de vosaltres penseu que la mama de la fulaneta sap la resposta del vostre dubte escolar millor que nosaltres i que el papa del sotanet sap del que parla quan explica el que passa a la classe quan no hi ha posat els peus en tot el dia.\nJo no entenc massa com podeu preguntar a tothom menys a la persona indicada que és justament l’escola.\nEl blog ha estat i és un mitjà còmode i fàcil per exposar els vostres dubtes (bé, això ho hauria de matissar millor per què escriure a les 23:00 hores de la nit no és ni massa còmode ni massa fàcil per mi) però bromes a part, és un mitjà que ens serveix com a trampolí per fer arribar una informació que d’altra manera seria difícil de fer-la extensible a vosaltres i a nosaltres.\nEl tema que avui m’ocupa és la preocupació sobre les notes i la sorpresa del suspens.\nEn la nostra escola no us trobareu mai amb aquesta desagradable sorpresa de no saber si els nens han suspès per què els controls es signen tots, tots i tots.\nA partir de 2n l’agenda és una eina imprescindible per controlar el seguiment escolar.\nAllà està tot reflectit: deures, notes, conflictes... clar que la condició és que vosaltres la mireu cada dia.\nMirar l’agenda ha de ser un hàbit diari tan habitual en els pares com rentar-se les dents o tancar la porta amb clau abans d’anar a dormir.\nSi vosaltres mireu la carpeta, signeu els controls i mireu l’agenda no tindreu mai la sorpresa quan rebeu les notes al final de curs.\nSi teniu aquesta sorpresa vol dir que algun canal no ha funcionat i llavors caldrà posar remei i analitzar personalment per on ha fallat la situació.\na de maig 26, 2009\nEstic totalment d'acord amb tu en aquest tema. Els nens sel's ha de controlar, bé millor dit supervisar, en quan arriben de l'escola.\nJo amb la meva filla fins i tot fem un llistat amb els examens que fa i la nota que treu, així la puc apretar amb els que se que porta mes fluixos.\nBe, nosaltres encara no hem arrivat a aquest control de l'agenda, encara que haig de dir que es una idea que sempre he considerat bona i útil. Ara per ara nosaltres sabem el que fan els nostres fills per les respostes que nosaltres els hi fem quan surtan de l'escola, pero a vegades no ho explican al dia, llavors quan passan dos o tres dies t'explican alguna cosa que han fet fa temps. Altres coses ens enterem pel que escrius en el blog, així que crec que tot el que sigui per a que en els pares ens arrivi informació fresca es bo.Aixó de l'agenda no s'aplica a 1r?\nÉs veritat que signem els controls i per tant ja saps l'evolució, i cosa agraïr és que el signem inmediatament que l'han fet. Però em vaig expressar malament, o és que volia dir-ho tant condensat que no vaig fer-ho de la forma més correcta.\nLa pregunta era, si en tots els altres examens han aprovat, ara amb un de sol ( el final), si el suspen, pot arribar a suspendre l'assignatura sencera, o hi ha repesca?.\nEspero que l'any pròxim el Jan s'habitui més a l'agenda, perquè anota el que li sembla quan li sembla.\nSi ja pateixo enguany, ..... que m'espera el proper curs.


Col·locar una prestatgeria – FÒRUM.ad\nCol·locar una prestatgeria\nel: 11/04/12 10:00\nEscolliu les clavilles adequades per a cada tipus de paret. Amb un detector de metalls, comproveu que no hi hagi cap cable ni canalització d’aigua o de gas darrere de l’envà. Dibuixeu a la paret on col·locareu la prestatgeria. Utilitzeu el nivell d’aire. Calculeu bé el volum de les subjeccions dels prestatges i marqueu on aniran els forats.\nMesureu la longitud de les clavilles i la longitud de la broca del trepant. Col·loqueu un tros de cinta adhesiva per marcar la longitud de les clavilles a la broca. Servirà de referència a l’hora de perforar la paret. Amb el trepant, feu forats petits a la paret per instal·lar les clavilles a les zones marcades, amb una broca adequada. Claveu-les amb l’ajuda d’un martell si és necessari.\nPreveieu un diàmetre una mica inferior i engrandiu-lo amb un altre forat en cas que sigui necessari. Si el forat és massa gran o si la paret es desfà, farciu-lo amb massilla, inseriu-hi la clavilla i deixeu-ho assecar. Fixeu les bandes, llistons… a les clavilles amb l’ajuda de cargols adaptats. Col·loqueu els prestatges sobre les fixacions i fixeu els cargols als forats adequats amb un punxó.Finalment, fixeu la prestatgeria amb cargols curts.\nEntrada Anterior: Llar: Idees per decorar el bany\nEntrada següent: Tecnologia: Augmenten els comptes segrestats a Facebook per estafar diners


Greipel s'endú la seva tercera etapa abans del decisiu pas pels Alps - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nGreipel s'endú la seva tercera etapa abans del decisiu pas pels Alps\nEl britànic Chris Froome es manté al capdavant de la general a l'espera de l'última setmana del Tour, amb l'ascens a l'Alpe d'Huez\nefe | valence 20.07.2015 | 00:00\nGreipel en el moment de l´esprint decisiu per la victòria final yoan valat/efe\nL'alemany André Greipel es va emportar ahir la seva tercera victòria en el Tour de França, per davant del seu compatriota John Degenkolb i del noruec Alexander Kristoff, en un tancat esprint a Valence. El ciclista del Lotto, el més fort en la present edició en les arribades massives, va sumar aquesta victòria a les aconseguides a Zélande i Amiens. En la general no hi va haver canvis en els primers llocs, amb el britànic Chris Froome com a mallot groc amb un avantatge de 3.10 davant el colombià Nairo Quintana i de 3.32 amb el nord-americà Tejay van Garderen. La d'ahir va ser la novena victòria de Greipel en la ronda francesa, en la que es del 2011 s'adjudica com a mínim una etapa per temporada. A l'espera del que passi en l'última etapa en els Camps Elisis, l'última oportunitat pels esprinters, l'alemany va igualar la seva millor marca en un any, quan al 2012 també va sumar tres victòries.\nProtagonisme per als Alps\nL'última setmana del Tour, marcada per la travessia dels Alps, comença avui amb una etapa de mitja muntanya en la que la cima del Cool de Manresa, de segona categoria i situada a 12 km de la meta, dictarà sentència. La clau estarà en els 8,9 km de Manse, amb un pendent mig del 5,6% on es poden afinar les tàctiques de cara a la victòria d'etapa i, perquè no, per esgarrapar algun segon en la general entre els candidats al podi. A menys que els favorits prefereixin reservar forces pel que queda per davant després de la jornada de descans de demà, amb quatre etapes alpines amb tres finals en alt, l'últim a la cima de l'Alpe d'Huez abans del passeig triomfal pels Camps Elisis.\nContador va fer una declaració d'intencions després de l'etapa d'ahir i va assegurar que té ganes d'arribar als Alps perquè allà "segur que si tinc un gram de força intentaré alguna cosa bonica i buscaré que passin coses a la cursa".


Olivella, Experiència Garrafal! - Turismo Vivencial\nOlivella, Experiència Garrafal!\nEl Parc del Garraf és un sorprenent parc natural, diferent i encisador. L’aigua i el foc han modelat un paisatge de relleus suaus i boscos joves. Un territori únic, exòticament mediterrani; on el mar, el silenci i la calma proporcionen un estat de plenitud i tranquil·litat.\nEls habitants del Garraf són especials i sorprenents, de la seva mà et faran descobrir vivències úniques i inoblidables. Experiències que et permetran crear un vincle amb el territori. Dos dies intensos plens d’emocions, que et faran viure una Experiència Garrafal!\nT'allotjaràs a una masia rústica amb molt d'encant i amb animals de granja. En Juan et donarà la benvinguda i farà que la teva estada sigui excel·lent. Disposaràs del matí lliure per conèixer el poble d'Olivella. Després de dinar t'esperarà la Maria, per fer una de les activitats més emocionants, un tast de vins a dins d'un avenc. Amb ella descobriràs la bellesa de la profunditat del Massís del Garraf i la singularitat dels vins del seu celler. A continuació t'esperarà en Carles i la Rat per acabar la jornada observant el cel del Garraf des de l'Observatori astronòmic del Parc del Garraf.\nDesprés d'emorzar t'esperarà en Sergi, l'últim pastor d'Olivella, amb ell viuràs una jornada insuperable, pasturant i aprenent la màgia del pastureig. Si tens sort podràs veure com neix un petit xai.


Hillary Clinton inicia per carretera una campanya que vol ser propera - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nHillary Clinton inicia per carretera una campanya que vol ser propera\nLa precandidata demòcrata viatja de Nova York a Iowa en la furgoneta Scooby Doo\nefe washington 14.04.2015 | 00:00\nHillary Clinton viatja 1.600 quilòmetres des de Nova York fins a Iowa ANDREW GOMBERT/efe\nHillary Clinton va travessar ahir l'Oest Mitjà del país amb la seva furgoneta Scooby Doo en el primer dia d'una campanya que pretén evitar els errors del 2008 i presentar una candidata propera en actes petits i sense la cerimònia que tant es va criticar llavors.\nL'aspirant demòcrata a la Presidència va emprendre diumenge un viatge per carretera de 1.600 quilòmetres entre la seva casa a Chappaqua, a l'estat de Nova York, i Iowa, un estat essencial i carregat de simbolisme, ja que és el primer que vota i que obre oficialment el procés electoral.\nEls seus assessors insisteixen que el periple per carretera ha estat idea de la mateixa Hillary, encara que l'estratègia recorda la de la seva primera i reeixida campanya al Senat per Nova York l'any 2000. "És una idea magistral, però en aquest cas realment va ser una idea de Hillary. Li encanta la seva furgoneta Scooby", explica a Twitter Jennifer Palmieri, directora de comunicació de la campanya de Clinton després d'exercir el mateix càrrec en el govern de Barack Obama.\nLa candidata viatja acompanyada per un grapat d'assessors i un agent del servei secret en una furgoneta a la qual ha batejat Scooby Doo, perquè li recorda a la Màquina del Misteri amb la qual es desplacen els personatges d'aquesta sèrie de dibuixos animats dels anys setanta.\n"Vaig a llançar-me a la carretera", diu Clinton al vídeo amb què diumenge va oficialitzar la seva candidatura. Poques hores després explicava a Twitter que la furgoneta ja estava llesta per sortir cap a Iowa, on avui celebrarà el seu primer acte electoral en un centre universitari de Monticello.\nL'equip de campanya de Hillary, integrat en bona mesura pels artífexs de la victòria d'Obama el 2008, s'ha conjurat per dissenyar una estratègia diametralment oposada a la de llavors i presentar una candidata propera al ciutadà mitjà nord-americà.\nClinton torna a partir com a favorita i aquesta vegada cap dels seus potencials oponents interns té possibilitats reals, per això els seus assessors volen evitar com sigui que la campanya es percebi com una "coronació", com molts van criticar el 2008. Davant tenen el difícil repte de presentar a Hillary Clinton -exprimera dama, exsenadora i exsecretària d'Estat- com una candidata allunyada del sistema que representa Washington i amb el que gran part dels ciutadans estan decebuts.\nNo és casualitat que, després de fer oficial la seva candidatura, la biografia de Hillary al seu compte de Twitter deixés de presentar-la com "advocada" per destacar altres facetes més personals. "Esposa, mare, àvia, defensora de les dones i els nens, exprimera dama, senadora, secretària d'Estat, icona de pentinats, amant del vestit pantaló, candidata presidencial el 2016", pot llegir-se ara en la seva descripció. Com a part d'aquest intent per mostrar una Hillary Clinton més natural i menys encotillada, la primera imatge del viatge de campanya per carretera és una foto de la candidata amb roba informal i calçada amb ballarines que posa al costat d'una família anònima en una gasolinera de Pennsilvània.\nL'equip de Clinton ha fet aquest primer viatge i dels actes a Iowa tota una declaració d'intencions: la campanya es basarà en actes petits on la candidata pugui relacionar-se directament amb els ciutadans i projecti una imatge menys "oficial". El primer acte electoral de Hillary serà una taula rodona amb estudiants i professors matí en un centre universitari de Monticello, una ciutat d'Iowa amb uns 4.000 habitants.


Wikiloc | Ruta Arenys de Munt Mataró per la muntanya i tornada per la costa\nArenys de Munt Mataró per la muntanya i tornada per la costa\nArenys de Munt , Torrent d,en Puig, el Remei Arenys de Munt (senderisme)\nDaniel Majó Tots els drets reservats\nRuta circular. Iniciada desde la població d'arenys de munt. Puja entre masies i urbanitzacions fins al seu cim més alt, el Montalt (590 m). Després enllaça amb el GR 83, el camí del nord que va de Mataró fins al Canigó en direcció mataró.\nDesprés a Matarço toca el torn a la platja, tot pla travessant les poblacions de Sant Andreu de llavaneres, Sant vicenç de montalt, caldes d'estrac, arenys de mar. Allà torna a pujar fins arenys de munt on la ruta passa pel castell de can jalpí.\nNOTA: no té complicació per tant fàcil però poso moderada per la distància i perquè no us emporteu sorpreses. Tot depèn del que esteu acostumats a caminar. El temps hauria de ser més si la voleu disfrutar. Vaig gravar la ruta sol i acostumo a caminar amb força ritme i parant poc (10-15 minuts).\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Arenys de Munt Mataró per la muntanya i tornada per la costa https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/arenys-de-munt-mataro-per-la-muntanya-i-tornada-per-la-costa-39879495 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món\nLa vaig fer juntament amb Daniel Majó\nDemana a Daniel Majó que t'afegeixi com a company a aquesta ruta\nSegueix a Daniel Majó i descobreix noves rutes!