El soterrament de les vies de València acabarà en 2025 - Diari La Veu\nEscriba el número 919367\nEl cost aproximat del canal d\_'accés és de 400 milions d\_'euros.\nEl Consell d'Administració de la Societat València Parc Central ja té "un nou full de ruta" que inclou el soterrament de les vies ferroviàries de la ciutat amb la creació del canal d'accés per a finals de 2024 i principis 2025. Les obres per a construir aquest canal d'accés començaran en 2021 i el seu cost aproximat és de 400 milions d'euros. Així s'ha explicat després de la reunió entre les tres administracions implicades, el govern estatal, la Generalitat i l'Ajuntament de València, que han acordat que a principis de març signaran l'acord marc sobre el qual es basaran els futurs convenis de la societat respecte al canal d'accés, el túnel passant i la nova estació.\nEl cost de les obres del soterrament de les vies, és a dir, per a l'elaboració del canal d'accés, es repartirà entre les tres administracions: un 50% (200 milions d'euros) l'assumirà l'administració estatal; un 25% (100 milions), l'autonòmica, i el 25% restant (100 milions) , la municipal. En la reunió han participat el secretari d'estat d'Infraestructures, Transport i Habitatge, Pedro Saura, així amb la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, María José Salvador, i l'alcalde de València, Joan Ribó. Saura ha recordat als mitjans el compromís del govern estatal per a finançar "completament" tant l'estació com el túnel passant, al mateix temps que ha agraït "el tarannà constructiu de les tres administracions" en "una qüestió històrica per a la ciutat".\nSaura ha explicat que el conjunt de les operacions ferroviàries es van estimar en 825 milions d'euros en el conveni de 2003, que enguany caduca i per això es requereix la signatura d'un de nou. Ara, Saura ha indicat que, amb els estudis informatius de què disposen, el cost dels projectes constructius ascendeix a poc més de 3.100 milions d'euros, dels quals ja s'ha fet una inversió de 500 milions d'euros. "Estem multiplicant per quatre aquelles necessitats. Tot això cal actualitzar-ho i posar-ho al dia. Cal posar-ho en un marc i aclarir què finançarà cada administració", ha assenyalat Saura. El representant del Ministeri de Foment ha apuntat que "l'acord base" que es planteja plasmarà la decisió de les tres administracions de donar-se "uns terminis molt immediats" per a poder signar-lo "a principis de març".\nRibó ha assenyalat que en la reunió també s'ha acordat que les prerrogatives sobre la venda de solars de la Societat Parc Central, necessària per a finalitzar amb les obres, s'ha cedit a la Comissió Executiva de la societat, el funcionament de la qual és més ràpid i permetrà agilitzar la venda. De fet, Ribó ha indicat que possiblement durant aquest any, "inclús abans de juny", es podrien haver venut els solars de la societat.\n"El Ministeri de Foment té una voluntat clarament pel Corredor Mediterrani", ha expressat Salvador, qui ha exposat que el nou marc naix amb les premisses de "planificació, rigor i serietat a l'hora d'abordar el projecte" per tal de substituir el conveni signat en 2003 "llargament incomplit pels governs anteriors", segons la consellera, i avançar en el canal d'accés que permetrà "fer desaparéixer eixes vies que segreguen barris sencers en la ciutat de València". La consellera també ha criticat que "es deixara caducar l'avaluació ambiental del túnel passant". "Posem en valor el nou full de ruta clar i rigorós sobre on anem amb aquest projecte", ha manifestat, a més de considerar "clau" el projecte de Parc Central pel que fa a les infraestructures ferroviàries de València.\nEscriba el número 899082


Sant Llorenç inverteix 44.000 euros en feines de pavimentació i reordenació urbana - Regió7\nSant Llorenç inverteix 44.000 euros en feines de pavimentació i reordenació urbana\nAl carrer de la Creueta, on hi ha situat l'institut escola, es construirà una petita rotonda\nImatge de la rotonda que es té previst fer al carrer de la Creueta aj. sant llorenç de morunys\nL'Ajuntament de Sant Llorenç de Morunys ha iniciat una sèrie d'actuacions al municipi per millorar l'espai urbà de determinades zones mitjançant treballs de pavimentació i reordenació. En concret, són tres actuacions diferents.\nLa més destacada es farà al carrer de la Creueta, on hi ha l'institut escola Vall de Lord i el parc de bombers. Precisament, entre el parc de bombers i l'escola hi ha un aparcament de terra on els pares i mares que deixen els fills al centre fan mitja volta en no tenir sortida per la banda de dalt del car-rer. Així, es pavimentarà una part d'aquest aparcament i se senyalitzarà per tal de crear una petita rotonda perquè els vehicles puguin donar mitja volta al carrer.\nUna altra actuació destacada és la que es durà a terme a la carretera de la Coma. La vorera esquer-ra d'aquesta via fa mesos que està en mal estat a causa de la humitat de la zona.\nTal com explica l'alcalde de Sant Llorenç, Francesc Riu, se substituirà el paviment de panot actual per asfalt i s'habilitaran zones d'aparcament a la zona, ja que actualment ja s'utilitzava la vorera per aparcar-hi vehicles i hi ha necessitat d'aparcament en aquesta via. També es pavimentarà el carrer Obaga Negra.\nLa tercera actuació de pavimentació es durà a terme a l'accés a l'aparcament d'autocaravanes situat sota la plaça del mur, que actualment era de terra.\nLes diferents actuacions comporten una inversió de 44.000 euros, dels quals se'n farà càrrec l'Ajuntament amb fons propis.\nL'ajuntament vell es posa al dia\nL'ajuntament vell també serà objecte d'algunes obres per regularitzar la seva situació. El batlle explica que actualment l'edifici situat al carrer Major presenta problemes amb l'entrada d'aigua quan plou, fet que afecta l'activitat de les entitats que avui en dia utilitzen aquest equipament municipal.\nAixí, es farà una subtitució dels baixants i canals de l'edifici i també es prolongarà la teulada a la banda del carrer la Pau per solucionar el problema de l'aigua. S'aprofitarà l'actuació per fer un repàs de l'estat actual de la teulada i també es farà un accés a la coberta ja que fins ara no n'hi havia cap.\nL'actuació té un cost previst d'aproximadament 7.900 euros que provindran de fons propis del consistori.


Triomf de Carla Mijares a l'eslàlom FIS d'Alpe di Suisi\nÀxel Esteve i Àlex Rius han estat tercer i quart a l'eslàlom FIS de Gressoney\nCarla Mijares, al centre, en el podi a Alpe di Suisi\nCarla Mijares, al centre, en el podi a Alpe di Suisi.\nActualitzada 25/01/2021 a les 19:12\nCarla Mijares ha guanyat avui l'eslàlom FIS d'Alpe di Suisi-Seiseralm (Itàlia), i ha confirmat la millora de punts FIS després de realitzar "la seva segona millor carrera de la temporada", tal i com han destacat des de la FAE. L'esquiadora andorrana ha marcat 45 punts FIS, que fent mitjana amb els 40.25 que havia fet anteriorment, li permetrà millorar els seus actuals 43.06. Després, Mijares ha disputat un altre eslàlom, el qual no ha pogut acabar. L'equip viatja ara cap a Kronplatz, on demà disputa l'eslàlom dels Nacionals júniors de San Marino.\nAquest no ha estat l'únic bon resultat de la FAE d'avui. Àxel Esteve ha assolit un podi a l'eslàlom FIS de Gressoney en adjudicar-se la tercera posició, mentre que el seu company d'equip, Àlex Rius, ha estat quart. Ambdós han quedat a menys de mig segon del guanyador, l'italià Alessandro Salini.\nD'altra banda, Bartumeu Gabriel i Xavi Cornella han estat avui a Plan de Corones per disputar el gegant dels Nacionals júniors de San Marino, en els quals han assolit una 13a i 32a posició, respectivament.\nRoger Puig, a Veysonnaz\nL'esquiador para alpí es troba des de la setmana passada a la localitat suïssa disputant diverses proves. En els propers dies ficarà el xip de velocitat després d'uns primers dies de tècnica. Avui ha realitzat els entrenaments de descens WPAS (l'equipvalent a FIS), en els quals Puig ha estat segon amb un temps d'1'21''83, a 1''45 del millor temps, realitzat pel suís Theo Gmuer. Puig realitzarà demà la cursa de descens.


Pla de recerca: Doctorat en Anàlisi Econòmica - UAB Barcelona\nUniversitat Autònoma de Barcelona > Estudis > Tots els Doctorats > Ciències Socials i Jurídiques > Doctorat en Anàlisi Econòmica (Pla de recerca)\nDoctorat en Anàlisi Econòmica\nLa coordinació acadèmica del programa de doctorat estableix els continguts del pla de recerca del programa de doctorat, que inclouen, com a mínim, la metodologia i els objectius que ha d’assolir el doctorand, i els mitjans i la planificació temporal del desenvolupament de la seva investigació.\nUn cop fet, cal adjuntar-lo a l’expedient del doctorand als Serveis d'Intranet perquè el director de tesi i el tutor acadèmic hi donin el vistiplau. En el tutorial de Serveis d'Intranet de la UAB trobaràs les instruccions per adjuntar-lo.\nFinalment, cal presentar-lo juntament amb la sol·licitud d'aprovació del pla de recerca emplenada i signada a la comissió acadèmica del programa de doctorat, que s’encarrega d’avaluar-lo i, si escau, d’aprovar-lo.\nEl pla de recerca aprovat, tanmateix, es pot millorar, detallar o corregir durant l’estada en el programa de doctorat. En aquest cas, cal seguir el mateix procediment, però fent servir la sol·licitud de modificació del pla de recerca\nDocuments pel pla de recerca\nSol.licitud d'aprovació del Pla de Recerca\nSol·licitud de modificació del Pla de Recerca\nInformació addicional: http://idea.uab.es


Vols barats de Tenerife a Munic des de 251 € a Iberia\nVols barats Alemanya Munic Tenerife-Munic\nVols barats de Tenerife a Munic (MUC) de Tenerife a Munic Tenerife-Munic, Alemanya\nConsulta l’oferta de vols de Tenerife a Munic i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Tenerife a Munic.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Tenerife a Munic fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


KurdisCat: La minoria drusa torna a exigir l’enderrocament del govern d’Assad\nLa minoria drusa torna a exigir l’enderrocament del govern d’Assad\na dilluns, de juny 15, 2020\nCentenars de drusos van assistir dissabte a una manifestació a la ciutat del sud de Síria, As-Suwayda, exigint l’enderrocament del govern d’Assad, al qual culpen de les pèssimes condicions de vida del país. La protesta va seguir manifestacions similars en diverses ciutats sirianes la setmana passada. En la mateixa hi va haver quatre detinguts i els drusos crítics amb el règim van ser atacats per assadistes.\nDissabte, associacions i activistes van fer una crida a la gent del governador d'As-Suwayda a sortir al carrer en el marc del moviment pacífic que va començar el 7 de juny, on els ciutadans van cantar consignes contra el govern, exigint la sortida del president Basher al-Assad i l'alliberament dels detinguts polítics; demandes similars a les espantades per les protestes que van encendre la guerra civil el 2011.\nLa manifestació drusa contra Assad\nLa policia assadista detenint manifestants drusos\nProtestes "heroiques i atrevides"\nWisam al-Nasser, analista social sirià i expert en xarxes socials amb seu a França, va dir a The Media Line que, malgrat el que denunciaven els mitjans de comunicació, les manifestacions a As-Suwayda no eren del tot noves, ja que hi va haver protestes el 2011, 2012 i més grans el 2015, “i a principis del 2020, a més del que estem assistint avui dia. "El motiu que la majoria de la gent no sap sobre això és la detenció mediàtica dels esdeveniments que van enfosquir l'activitat dels sirians al llarg dels anys", va dir. Tot i això, Nasser va dir que el que era nou era que la gent protestés en zones sota el control del règim i que es consideraven "heroiques i atrevides".\n"Podem dir que van protestar en el" terreny de la por i el terror ", en zones on el règim té diverses eines sobre el terreny per reprimir i inculcar la por al cor de les persones i per sembrar la discòrdia i la divisió entre els manifestants", va dir. Les protestes d'As-Suwayda van travessar aquesta "barrera del terror", ja que hi va haver una àmplia participació de joves en particular, "però el més important, els eslògans eren de tipus polític, una restauració de la revolució siriana del 2011", va dir Nasser.\nLa gent va cantar:" El poble vol enderrocar el règim ", i" Síria és nostra, i no la casa d'Assad ", va dir. "Hi ha ràbia en general a totes les àrees sirianes, que es va reflectir en la manifestació d'As-Suwayda, que es va caracteritzar no només per les crides a reformes econòmiques i socials com a les protestes preses a principis d'aquest any, sinó també per demandes polítiques dirigides a el Govern."\nLes protestes recents no van ser esdeveniments aïllats, sinó que van suposar un canvi crític, sobretot perquè ja feia dies que es feien. “El suport en altres regions de Síria a aquestes demostracions és un bon signe. Especialment perquè les protestes anteriors van tenir lloc i no van continuar, no es van fer seguides ", va dir Nasser.\nFracassen les contra-marxes assadistes\nEl règim va intentar organitzar contra-marxes per donar-hi suport com a resposta al darrer moviment contra ell, però van fracassar, va dir. "Les marxes de Homs van ser vergonyoses, ja que el nombre de participants va ser molt poc, no més de 50 persones."\nMalgrat tot això, Nasser va dir que la situació de Síria no es regia per les condicions domèstiques, sinó que estava vinculada a agents externs. “Síria està controlada per països que hi tenen interessos, com Rússia, Turquia i els Estats Units. Síria es regeix pels acords amb aquests països; per tant, no és fàcil predir el destí d'aquestes manifestacions ", va dir.\nPodem dir que van protestar en el "terreny de la por i el terror", en zones on el règim té diverses eines sobre el terreny per reprimir i inculcar la por al cor de les persones i per sembrar la discòrdia i la divisió entre els manifestants.\nUn sirià amb seu a Latakia, que va parlar amb The Media Line amb condició de l’anonimat i a través d’un tercer per motius de seguretat, va dir estar extremadament feliç amb les darreres protestes, però alhora té por. "Hi ha una forta presència de seguretat i un seguiment constant a les xarxes socials, però aquestes demostracions ens han fet esperar que potser la revolució creix; fins i tot si en algun moment ens decebre, pot tornar a la vida en un altre lloc. "\nUn altre sirià amb seu a Abu Dhabi, que també va demanar a The Media Line que retingués el seu nom per motius de seguretat, va dir que abans de l’última onada de manifestacions, la comunitat drusa es va oposar i odiava el règim, però temia mostrar-ho per la forta presència de les forces de seguretat. “Però quan les condicions van començar a afectar directament la seva vida diària, la gent es va rebel·lar; no tenen diners i els que solien guanyar 200 dòlars al mes van començar a guanyar 100 dòlars [a causa de la caiguda de la lliura siriana], que no cobreix les seves despeses. "\nVa afegir que perquè els ciutadans d’As-Suwayda eren majoritàriament drusos, que tradicionalment eren lleials al seu país de residència, el govern no havia estat capaç d’utilitzar tàctiques repressives com ho tenia en altres llocs sota la justificació que es trobava davant de terroristes o extremistes. . "El règim no podia ni utilitzar armes".\nAs-Suwayda és l'única regió a Síria que té un drus com a governador. Una altra manifestació, a la part controlada per Israel del Golan, va sortir en suport dels familiars dels participants a As-Suwayda. El local druze va protestar contra el règim d'Assad, cantant: "Les vostres famílies a Síria són la veu i nosaltres en som el ressò."\nQui són els drusos?\nEls drusos de Síria, unes 700.000 persones, són sobretot a la regió de Jabal al-Druze, a la província de Suweida. Altres nuclis importants són els Alts del Golan o a la zona del nord oest de Khabal al-Sammaq, a la província d'Idlib on en viuen uns 30.000 repartits entre 17 poblacions. Generalment han tingut bones relacions amb el govern sirià. Quan el 2011 va esclatar el conflicte, els tres caps religiosos drusos de Síria es van posicionar a favor d'Assad però es van negar a delatar als drusos que abandonaven l'exèrcit sirià.\nEn aquest marc apareixen els drusos d'Israel on viuen uns 140.000 dels quals 23.000 els Alts del Golan sota administració israeliana. Els drusos, principalment a Galilea, estan ben integrats en la societat israeliana encara que els del Golan segueixen lleials a Síria. El drus Ayoub Kara, per exemple, forma part del govern pel partit Likud. La presència drusa en l'exèrcit israelià no és menor. Són aquests sectors els que estan pressionant de forma clara perquè Israel intervingui en el conflicte sirià i protegeixi la minoria drusa. Fins i tot han realitzat manifestacions en aquest sentit. El 15 de juny, els drusos d'Israel van celebrar una gran concentració, i no és la primera, demanant ajuda per als seus germans de Síria. Demanen una intervenció israeliana. De fet Israel ja ha advertit Nusra que no ataqui la comunitat drusa de Síria. Els islamistes n'han fet cas omís i des de fa cinc dies estan posant setge a Hader, una població de 25.000 drusos al costat de la frontera israeliana.


'El cant de la senyera': l'altre himne fa cent vint-i-cinc anys\n“El cant de la senyera”: l’altre himne fa cent vint-i-cinc anys\nEstrenat l'11 d'octubre de 1896, amb lletra de Joan Maragall i música de Lluís Millet, "El cant de la senyera" va esdevenir de seguida un himne del catalanisme\n“El cant de la senyera”, del músic Lluís Millet a partir del text del poeta Joan Maragall, va ser interpretat per primera vegada l’any 1896, amb motiu de la benedicció de l’estendard de l’Orfeó Català. Durant aquests cent vint-i-cinc anys, aquell que tan sols era l’himne de l’Orfeó ha acabat esdevenint un dels cants patriòtics més populars del Principat, en rivalitat directa amb “Els segadors“. Resseguir els cent vint-i-cinc anys de “El cant de la senyera” és repassar un segle i quart d’història catalana.\nMés que un orfeó\nL’Orfeó Català va ser fundat el 15 de setembre de 1891 pels músics Lluís Millet i Amadeu Vives. Millet i Vives, de vint-i-quatre i vint anys respectivament, es reunien diàriament al cafè Pelayo amb un grup de melòmans i músics, i van decidir-se a fundar l’orfeó, influïts per les societats corals estrangeres que havien conegut durant l’Exposició Internacional del 1888 i pel desig de crear un estil propi, una música nacional catalana. Volien, en definitiva, que el poble cantés per al poble. D’entitats musicals n’havia moltes, però si alguna cosa va convertir l’Orfeó Català en una entitat diferent va ser la seva vinculació estreta amb el catalanisme. La doctora Manuela Narváez Ferri ha estudiat aquest vincle decisiu a la seva tesi L’Orfeó Català: Cant coral i catalanisme (1891-1951).\nEl músic Lluís Millet, fundador de l’Orfeó Català (fotografia: Viquipèdia).\nEl vincle es va anar fent més evident a mesura que l’Orfeó va deixar de ser una colla d’amics que es reunien per cantar i passà a ser una entitat estructurada i moderna, arrenglerada amb el primer catalanisme unitari, representat per la Unió Catalanista i, després, amb el catalanisme polític de la Lliga Regionalista. Tot plegat, afegit al seu rigor artístic, va fer que l’Orfeó conquerís el suport popular, l’admiració dels entesos i la complicitat dels intel·lectuals.\nUn himne per a una senyera: l’encàrrec a Joan Maragall\nA mesura que l’Orfeó va anar agafant volada, va caldre que tingués tot un seguit d’elements simbòlics per a acompanyar-ne els concerts i els viatges, especialment en visites a viles i ciutats del país. Com era tradició, la majoria d’orfeons disposaven d’una ensenya pròpia, que en presidia les actuacions. I l’Orfeó Català també, és clar: l’any 1895 va obrir un concurs de projectes –”per una bandera, estendard, ensenya o el que s’acordi”– que va guanyar l’arquitecte modernista Antoni M. Gallisà, tal com es va acordar en l’assemblea general del 27 d’octubre. La Junta de Dames –entitat benèfica formada per dones de l’alta societat– i un grup de noies orfeonistes es van encarregar de brodar l’estendard, seguint el disseny de Gallisà.\nLa impressió que va causar la senyera –que acompanyava els cantaires allà on anava–, va fer que es convertís en el motiu central del nou himne de l’entitat, encarregat a l’escriptor més influent del modernisme català, Joan Maragall, vinculat estretament a l’Orfeó, per al qual havia traduït diverses cançons alemanyes. Millet mateix, director i fundador de l’Orfeó, va musicar el text de Maragall, que començava dient:\nen senyal de germandat;\nau, companys, al vent desfem-la\nEl poeta Joan Maragall, en un dibuix de Ramon Casas. MNAC.\n“El cant de la senyera”, un símbol proscrit\nCom era costum, per beneir i presentar públicament la senyera es va organitzar un acte públic. La data escollida va ser l’11 d’octubre de 1896, amb motiu de la festa de l’Apostolat de l’Oració, a Montserrat. El bisbe de Vic, Josep Morgades, va ser l’encarregat de beneir el nou símbol, que va ser apadrinat pel comte Eusebi Güell i la seva filla Isabel. A la nau de la basílica de Montserrat es va interpretar per primera vegada “El cant de la senyera”, amb lletra de Maragall i música de Millet. Una peça que aviat va esdevenir un dels símbol més populars del catalanisme.\nEl catalanisme tenia al repertori una vella melodia que parlava de la guerra dels Segadors i que pocs anys abans, l’any 1892, havien recuperat i adaptat Emili Guanyavents i Francesc Alió per a un concurs organitzat per la Unió Catalanista. Les dues tonades s’interpretaven plegades en concerts, manifestacions, mítings i tota mena d’actes reivindicatius. Sense cap mena de caràcter oficial, representaven un moviment polític que amb la Solidaritat Catalana començava a recollir els primers èxits.\nLa Guàrdia Civil espanyola clausura el Camp de les Corts (font: Arxiu del FC Barcelona).\nCom tots els símbols del catalanisme, tots dos himnes van estar permanentment sota sospita governamental i van ser objecte de la proscripció de la dictadura anticatalana del general Miguel Primo de Rivera. L’any 1925, l’Orfeó Català va ser clausurat governativament quan, en un partit de futbol entre el FC Barcelona i el Júpiter FC –dos equips vinculats al catalanisme i aquest darrer al moviment obrer–, que volia homenatjar la societat coral després d’una ronda d’èxit a Roma, el públic del camp de les Corts va xiular l’himne espanyol i va saludar efusivament el “God save the King”, interpretat per la banda de l’esquadra britànica.\n1960: Els fets del palau\nDesprés d’haver tornat als carrers i als actes públics amb la República espanyola, la dictadura franquista va prohibir “El cant de la senyera”, com la resta de símbols catalans. A mesura que el règim de Franco s’anava afermant, anava fent petites concessions, com ara tornar a autoritzar l’himne de l’Orfeó, però amb la condició que formés part del gruix del repertori i no obrís ni tanqués cap concert. Unes condicions que l’entitat sempre s’havia negat a acceptar.\nL’any 1960 s’esqueia el centenari del naixement de Joan Maragall, en plena “Operación Cataluña” del dictador Francisco Franco, i va semblar que era el moment de tornar-lo a interpretar al Palau de la Música, seu de l’Orfeó, en un homenatge al poeta a què havien d’assistir quatre ministres franquistes.\nEl viatge del generalísimo responia a la necessitat de contrarestar l’enrenou causat arran de l’afer Galinsoga, la protesta impulsada pels sectors del catalanisme catòlic contra el director de La Vanguardia Española, Luís Martínez de Galinsoga, un feixista que havia dit públicament: “Todos los catalanes son una mierda.” L’èxit de la campanya, que va acabar amb la destitució de Galinsoga, va enfervorir l’oposició al règim, que va començar a inquietar-se.\nA Barcelona, Franco va presidir la Demostración Sindical del Día del Trabajo al Camp Nou –amb la interpretació de la popular “Sardana de les monges”–, va visitar Montserrat i va presidir un consell de ministres a Pedralbes, on es va aprovar la cessió del castell de Montjuïc a la ciutat, la compilació de dret civil de Catalunya i la carta municipal de Barcelona.\nImatge dels anomenats Fets del Palau de la Música, el 19 de maig de 1960.\nL’anunci de la interpretació de “El cant de la senyera” a l’homenatge a Maragall, que s’havia de fer el 19 de maig, va entusiasmar activistes catalanistes, com ara Guiomar Amell, que van preparar-se per aprofitar l’acte per desplegar les quatre barres, prohibides d’ençà del 1939. L’any 1945, en un concert davant el governador civil, Bartolomé Barba Hernández, els Grups Nacionals de Resistència havien aconseguit de fer-hi visible una bandera catalana.\nPerò, finalment, tres dies abans, el governador civil Felipe Acedo Colunga va decidir d’impedir la interpretació de l’himne de Maragall, i els conjurats de la resistència catalanista –molts dels quals, membres de l’Acadèmia de la Llengua de les Congregacions Marianes– van canviar de plans: omplirien tots els espais possibles del Palau i reclamarien la interpretació de “El cant de la senyera”, com una manera de protestar i de posar en evidència el règim.\nAl principi del tercer acte del concert, que segons el primer programa havia de començar amb “El cant de la senyera”, el públic es va posar a aplaudir i a reclamar la interpretació proscrita. Alguns esperaven un gest del mestre Millet, que dirigia l’Orfeó, però quan van començar els primers compassos del “Cant espiritual”, van començar els xiulets, les esbroncades i el llançament de papers amb la lletra de “El cant de la senyera”. Entre el públic del galliner, Josep Espar Ticó es va aixecar, alt com un sant Pau, i va començar a cantar: “Al damunt dels nostres cants…”\nPolicies secrets infiltrats entre el públic van abraonar-se sobre els cantaires improvisats. Els escorcolls i les detencions d’aquella nit conduiren cap a Jordi Pujol, dirigent clandestí del catalanisme catòlic i inspirador de les campanyes de protesta contra Galinsoga i la visita de Franco, que aquella nit no era al Palau de la Música. Els anomenats “Fets del Palau”, van portar Pujol a un consell de guerra amb una condemna a set anys de presó.\n“Els segadors” o “El cant de la senyera”?\nLa llei 1/1993 del 25 de febrer va establir “Els segadors” com a himne nacional de Catalunya. Si durant la Generalitat republicana s’havia volgut popularitzar “El cant del poble”, d’Amadeu Vives, amb lletra de Josep Maria de Sagarra, com a possible himne, amb l’autonomia no hi va haver discussió.\nMalgrat tot, molts catalans encara s’emocionen quan senten “El cant de la senyera” i el tenen per un himne, si més no, alternatiu, juntament amb més cants patriòtics com “La santa espina”, d’Enric Morera, amb lletra d’Àngel Guimerà; “La balanguera,” d’Amadeu Vives i lletra de Joan Alcover; “L’emigrant”, de Vives mateix a partir d’un poema de Jacint Verdaguer; i “El virolai”, de Josep Rodoreda amb versos de Verdaguer. Fins i tot, alguns elements contraris al catalanisme –i l’independentisme– han suggerit de canviar el “bel·licós” himne de “Els segadors” pel “festiu” “El cant de la senyera”, perquè ignoren el pòsit patriòtic i polític d’aquella melodia que el catalanisme va fer seu tant en moments de joia com en moments de lluita.\nD’ençà del 1913, és tradició que l’Orfeó Català faci un concert especial de Nadal. Un dels moments més emotius d’aquest concert de Sant Esteve és la interpretació de “El cant de la senyera“. D’ençà del 2012, coincidint amb l’esclat del procés independentista, l’himne de l’Orfeó és acompanyat del desplegament d’estelades entre els cantaires i el públic dempeus. Com un autèntic himne.


L'Ajuntament pagarà al mes de maig a tots els seus proveïdors - 30/03/2012 » La Cala RTV\nL'Ajuntament pagarà al mes de maig a tots els seus proveïdors\n30 . Mar, 2012 a les 12:40\nL'Ajuntament de l'Ametlla de Mar treballa per acollir-se al Real Decret 4/2012, o més popularment conegut com Decret Rajoy, impulsat pel govern espanyol.\nLa profunda crisi en la que es troba immers el conjunt del país ha obligat als governs a aprovar lleis molt estrictes amb la intenció de reduir el dèficit de les administracions en primera instància i, en un segon terme, amb l'objectiu d'ajudar a dinamitzar la circulació de diners i el consum, fent possible el pagament als seus proveïdors.\nL'esmentat Real Decret obliga als ens locals a fer públic el seu deute fins al 31 de desembre de 2011 i a demanar un crèdit per l'import d'aquest deute, que permeti liquidar de cop tots els seus proveïdors, amb l'obligada acceptació d'aquest crèdit al 5% d'interès, el qual haurà de ser retornat en 10 anys.\nEn el cas de l'Ajuntament de l'Ametlla de Mar, el deute amb el seus proveïdors és de 10.373.096 euros. D'aquests, 8.571.569, és a dir el 83% del total, corresponen a inversions públiques, tant pel que fa a infraestructures com a actuacions urbanístiques, mentre que l'altre 17% correspon a despesa corrent.\nL'obligació del govern a fer front als pagaments amb els proveïdors i a l'acceptació del crèdit, comportarà que s'hagi d'habilitar una partida en el pressupost d'aquest any, per fer front als interessos, cosa que farà que l'Ajuntament s'hagi de replantejar el pressupost aprovat el passat 31 de gener. Això comportarà que s'hagin de reduir substancialment les despeses per fer lloc al pagament dels interessos d'aquest crèdit.\nÉs per aquest motiu i tal com marca el Real Decret que l'Ajuntament ha de presentar un pla d'ajust per reduir la despesa corrent i així reduir el dèficit dels serveis públics. Aquest pla d'ajustament contempla un detallat informe de la situació financera de l'Ajuntament, el qual permetrà al govern espanyol aprovar si l'Ajuntament calero es pot o no acollir a la mesura.\nAquest informe detalla que així com l'Ajuntament de l'Ametlla de Mar deu 10.373.096 euros, també té pendents de cobrament 11.572.971 d'euros en concepte de quotes d'urbanització, convenis, subvencions de l'administració i impagats de recaptació.\nL'informe conclou que el problema actual del consistori no és econòmic sinó financer, i que al no rebre les quantitats que li deuen els seus creditors, no ha pogut fer front als seus deutors.\nDesprés d'assumir el pagament a tots els proveïdors i un cop aplicades les mesures a nivell de despesa i d'ingressos, està previst que l'actual ràtio d'endeutament molt més baix que en d'altres municipis similars i que se situa al 76% a 31 de desembre de 2011, baixi fins al 50% a finals d'aquest mateix any.\nAntoni Montagut, regidor de finances de l'Ajuntament de l'Ametlla de Mar, explica que "estem treballant i atenent als requeriments del decret, el qual pretén que els proveïdors puguin cobrar de les administracions que els deuen diners i això és una molt bona notícia. Aquesta operació no representa un greu problema per a l'Ajuntament, ja que el que nosaltres devem s'ha de contrastar amb el que ens deuen a nosaltres i afegir-hi també el patrimoni que tenim per a fer-hi front. És sobradament suficient i no ha de representar cap tipus de problema més enllà de modificar les previsions pressupostàries que teníem. L'Ajuntament en podrà fer front en tot moment".\nA més, d'aquest informe es desprèn que l'Ajuntament disposa de diferents actius patrimonials en l'àmbit urbanístic que pot posar a la venda en qualsevol moment i que a preus de mercat actuals significarien l' ingrés de 17.583.608 euros. Aquestes xifres demostren la capacitat de maniobra i les possibilitats de retorn dels crèdits que té l'Ajuntament de l'Ametlla de Mar.\nDe tota aquesta operació, el resultat més positiu és que en el transcurs del mes de maig tots els proveïdors de l'Ajuntament podran cobrar les seves factures i, per tant, recuperar una dinàmica econòmica que fins ara no tenien per aquests deutes.\n0 respostes a "L'Ajuntament pagarà al mes de maig a tots els s..."\najuntament, cobraments, deutes, economia, pagament\nTemps en servir la pàgina: 856,78 ms


Cluedo en viu al Museu del Suro de Palafrugell\nEl Museu del Suro de Palafrugell es va convertir dissabte en l'escenari d'un joc de misteri en el que els participants havien de resoldre un enigma relacionat amb unes excavacions arqueològiques de Llafranc. L'associació El Gremio de la Cábala va pensar i dissenyar un Cluedo en viu amb la ciència i el vi com a protagonistes per celebrar així dins del Festival Som Cultura la 24a Setmana de la Ciència, la Setmana del Turisme Industrial i el Dia de l'Enoturisme.\nUna quarantena de persones de totes les edats van distribuir-se en grups i amb un científic assignat van trepitjar els diferents espais que formaven part de la majestuosa fàbrica de suro Miquel, Vincke & Meyer per resoldre l'enigma proposat. Els 'detectius' van parlar amb els sospitosos mentre prenien una copa de vi DO Empordà i cercaven pistes a la Torre Dipòsit d’Aigua Modernista, als antics forns d’aglomerat o a la casa senyorial de Cal Ganxó.\nEl Museu del Suro participa activament del Som Cultura amb l'objectiu d'obrir les portes del museu a públic de totes les edats.\nAquest joc de misteri formava part de la cinquantena de propostes que Som Cultura programava durant el mes de novembre a comarques gironines.


Paul Hamm - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n24 setembre 1982 (36 anys)\nOr Atenes 2004 concurs complet (ind.)\nPlata Atenes 2004 concurs complet (equips)\nPlata Atenes 2004 barra fixa\nPlata Gant 2001 concurs complet (equips)\nBronze Debrecen 2002 exercici de terra\nOr Anaheim 2003 concurs complet (ind.)\nOr Anaheim 2003 concurs complet (equips)\nPaul Albert Hamm (Washburn, Estats Units 1982), és un gimnasta artístic estatunidenc, guanyador de tres medalles olímpiques i cinc medalles mundials.\nVa néixer el 24 de setembre de 1982 a la ciutat de Washburn, població situada a l'estat de Wisconsin (Estats Units). És germà bessó del també gimnasta i medallista olímpic Morgan Hamm.\nVa participar, als 17 anys, en els Jocs Olímpics d'estiu de 2000 realitzats a Sydney (Austràlia), on va aconseguir finalitzar en cinquena posició en el concurs complet (per equips), aconseguint un diploma olímpic, i catorzè en el concurs complet (individual), com a resultats més destacats.\nPosteriorment va participar en els Jocs Olímpics d'estiu de 2004 realitzats a Atenes (Grècia), on va aconseguir guanyar la medalla d'or en el concurs complet (individual), quedant per davant dels sud-coreans Kim Dae-Eun i Yang Tae-Young. Així mateix aconseguí guanyar la medalla de plata en les proves del concurs complet (per equips) i en la prova de barra fixa, per darrere de l'equip del Japó i del gimnasta italià Igor Cassina respectivament.\nAl llarg de la seva carrera aconseguí guanyar cinc medalles al Campionat del Món de gimnàstica artística, entre elles dues medalles d'or, dues de plata i una de bronze. Es retirà de la competició l'any 208 després de no poder participar en els Jocs Olímpics d'estiu de 2008 realitzats a Pequín (Rep. Popular de la Xina) a conseqüència d'una lesió.\n(anglès) Portal oficial dels germans Hamm\n(anglès) www.olympic.org - Paul Hamm\n(anglès) www.sports-reference.com - Paul Hamm\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Paul_Hamm&oldid=18488467»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 maig 2017 a les 08:45.


la Biblioteca Artur Martorell s’està deixant morir – La invitació a la lectura\n4 Novembre 2016 by jcentell\nla Biblioteca Artur Martorell s’està deixant morir\nLes companyes del grup Bibbotó han fet una de les seves habituals visites a una biblioteca i el que han vist no els ha agradat gaire. Ho expliquen al seu blog. La visita en qüestió l’han realitzat a la biblioteca Artur Martorell, situada a la Plaça Espanya de Barcelona, i que forma part de l’Institut Municipal d’Educació de Barcelona (IMEB), del qual en depèn.\nSegons expliquen al seu blog:\n“La Biblioteca Artur Martorell va ser inaugurada l’any 1953, tot i que des de llavors ha estat situada en diferents espais fins arribar a la seva ubicació actual. Es tracta, com us dèiem, d’una biblioteca pública (això vol dir que ofereix els seus serveis gratuïtament a tots els usuaris que ho sol·licitin), però especialitzada en temàtiques relacionades amb l’educació, la pedagogia, la biblioteconomia, els llibres per a infants i joves tant de f icció com de coneixements, la psicopedagogia, el foment de la lectura, els llibres de text, etc… És a dir, tot tipus de documents que puguin ser d’interès a mestres, bibliotecaris, pedagogs, i altres professionals del sector educatiu. Disposa d’un fons de gairebé 78.000 documents, on hi són presents tant les últimes novetats com un impressionant fons històric de gran valor patrimonial, una veritable joia de la història de l’educació a la ciutat de Barcelona i de la literatura infantil i juvenil catalana i d’arreu del món.\nA més de posar el seu fons a disposició tant de les persones com institucions que ho sol·licitin, des de la Biblioteca Artur Martorell es dóna suport a la xarxa de 77 biblioteques escolars i 96 escoles bressol municipals de la ciutat de Barcelona, ajudant en l’organització de les biblioteques i proporcionant serveis de préstec i assessorament als professionals encarregats de gestionar-les. La biblioteca organitza xerrades, disposa de maletes temàtiques i elabora materials de suport com ara guies de lectura. A més, realitza una tasca exhaustiva en la catalogació dels documents dels quals disposa, amb un profund anàlisis del contingut i una classificació i indexació acurades, fet que ha estat de gran utilitat per a bibliotecaris d’altres institucions.”\nA dalt, exemple del catàleg Aladí, de les biblioteques de la XBM. A baix, el mateix llibre catalogat per la Biblioteca Artur Martorell.\nI després constaten una trista evidència: la Biblioteca Artur Martorell s’està deixant morir.\nL’article complet el podeu llegir si aneu al seu blog. A més, agrairan unes paraules de suport. Ho podeu fer entrant a http://bibboto.blogspot.com.es/\nSón tan bones professionals i tan educades que en cap moment es pregunten de qui n’és la culpa ni critiquen als responsables culturals ni fan pujades de to en el seu discurs. Senzillament deixen constància d’una trista realitat. Les recolzem en el seu anàlisi, fil per randa.\nAquesta foto del magatzem i la resta de fotografies les he agafat del blog Bibbotó\nAquesta entrada s'ha publicat en notícies i etiquetada amb Bibbotó, biblioteca Artur Martorell, Biblioteques de Barcelona, IMEB, política cultural. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n← Ni princeses ni pirates\nCentenari Gloria Fuertes →


El camí per traçar a l’aeroport - Diari de Sabadell\nEl camí per traçar a l’aeroport\nL’Aeroport de Sabadell és un dels actius més importants que té la nostra ciutat. Ens distingeix dels municipis del nostre voltant i de la majoria de grans ciutats catalanes. Segons un informe recent de l’Institut Cerdà, la infraestructura genera 4.000 llocs de treball i es posiciona com un dels elements dinamitzadors de les economies sabadellenca i vallesana.\nTot i la seva capacitat d’atracció, feia anys que l’aeroport necessitava un impuls i ressituar-se en el panorama autonòmic i estatal. La signatura del conveni a quatre bandes –Ajuntament de Sabadell, Aena, UPC i Consorci de la Zona Franca de Barcelona– per crear el Hub d’Innovació Aeronàutica de Sabadell suposa un bon principi per al seu rellançament. La iniciativa preveu buscar noves fórmules per captar iniciatives empresarials, innovació, talent i potenciar la recerca i la formació. Així mateix, els agents implicats volen fer arribar empreses i ‘start-ups’ a les instal·lacions o bé a les proximitats.\nEl projecte és encara molt iniciàtic i encara falta concretar el que avui són intencions. És necessari traçar una estratègia clara i buscar la forma d’executar les noves inversions. El projecte és positiu i el pacte, inèdit. Ara falta aterrar-lo i fer que tingui repercussions sobre els veïns de Sabadell i de tota la comarca.


Alerta taronja per pluges molt fortes aquest divendres a Castelló i València – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nAlerta taronja per pluges molt fortes aquest divendres a Castelló i València\nAlerta taronja per pluges molt…\n(EFE) Les províncies de Castelló i València estaran demà divendres en alerta taronja per precipitacions d’intensitat molt forta i amb tempesta que podrien acumular 40 litres per metre quadrat en una hora. Així ho anuncia l’Agència Estatal de Meteorologia (Aemet).\nSegons Aemet, una borrasca freda aïllada, que en aquests moments està a l’oest de la Península, continuarà aprofundint-se i romandrà estacionària entre l’oest i sud fins demà divendres, quan se situarà en l’àrea Mediterrània.\nL’alerta nivell taronja, que segons Aemet contempla un risc important, amb fenòmens meteorològics no habituals i amb cert grau de perill per a les activitats usuals, s’activarà a les 12.00 hores i es preveu que finalitze a les 23.59 hores.\nLa província d’Alacant estarà demà en nivell groc per precipitacions acumulades en dotze hores de 60 litres per metre quadrat i en una hora, de 30 litres per metre quadrat.\nEn aquest cas, l’alerta s’activarà a les 00.00 hores del divendres i es preveu que finalitze a les 23.59 hores del mateix dia.


garoina Archives - Frans Cuspinera\nActuarem al Festival Acròbates 2018\nAtenció!! Ens fa moltíssima il·lusió anunciar que el 18 de novembre a les 20:00hs. serem en format duet amb la María Poyatos al Festival Acròbates 2018 de l’Hospitalet de Llobregat. El concert es realitzarà a l’Oncle Jack i ja es poden comprar les entrades (5€) ➡ Més info: https://goo.gl/Nk6yQy ➡ Compra la teva entrada: https://goo.gl/i5qzqM […]\n‘Jo sóc d’un paisatge’ supera els 50000 plays a Youtube\nNo sabem fins on ens portarà aquest viatge, però sempre recordarem com va començar. El videoclip de ‘Jo sóc d’un paisatge’ ja ha superat els 50.000 plays a YouTube. Es segueix veient i compartint, i encara hi ha persones que el descobreixen cada dia. Gràcies a tothom per donar-li vida. I gràcies al meu equip […]\nActuarem a la 1ª edició del Culturefest, la Brava\nAtenció!! Ens fa moltíssima il·lusió anunciar que el 6 d’agost a les 18:30hs. serem en format duet amb la María Poyatos a la 1ª edició del Culturefest, la Brava, el festival d’oci cultural envoltat de natura i amb el mar de fons, organitzat per la Cervesa La Brava. El Festival és del 2 al 12 […]\nPresentem ‘Garoina’ al IV Cicle Al Pati, a Tona\nAhir vam tenir una nit màgica. Començar el concert i veure el pati de la Biblioteca Tona – Caterina Figueras ple va ser un regal. I quin luxe formar part d’aquest cicle fet amb tan d’amor. Gràcies a tots vosaltres per acompanyar-nos, a l’Albert Alcántara, a la Biblioteca de tona, i a l’Ajuntament de Tona […]\nLa Gira ‘Garoina Duet’ recorrerà tot Catalunya aquest 2018\nAcompanyat per la pianista María Poyatos, Frans Cuspinera ens presenta les cançons del seu disc ‘Garoina’ (Picap, 2017) en format duet. Una gira íntima i emocional on es pot gaudir dels temes del disc i algunes versions interpretades d’una manera molt especial. ‘Garoina’ és el primer disc del cantautor garriguenc Frans Cuspinera, amb el qual […]


S'inicien les obres d'urbanització del carrer de Salvador Perles\nSarrià: “És la primera obra del projecte d’urbanització i recuperació d’espai per a Sant Marcel·lí”\nEl regidor de Desenvolupament Urbà i Habitatge i responsable de les obres d’urbanització en la ciutat, Vicent Sarrià, ha anunciat ahir l’inici de les obres d’urbanització del carrer de Salvador Perles entre els carrers Pius IX i Dr. Royo Vilanova, amb un pressupost de 243.628 euros i una durada de dos meses.\nEl projecte afecta una superfície de 3.800 m2 i inclou l’ampliació de voreres fins a 4 metres, la col·locació d’arbrat i l’adequació d’espais per a aparcament en superfície de 122 places.\nD’altra banda, en la part pròxima al col·legi Públic Ramiro Jover, al costat de la parada de l’EMT, hi haurà un xicotet espai infantil, que servirà també com a lloc d’espera per als pares i mares que acudixen al centre escolar.\nSarrià ha recordat que durant 2016 la Delegació de Desenvolupament Urbà i Habitatge a través dels servicis d’Obres d’Infraestructura i Manteniment d’Infraestructures ha realitzat obres de millora de l’espai públic en tots els districtes de la ciutat, amb una inversió total de 10 milions d’euros. Un milió d’euros ha anat destinat a millorar l’accessibilitat amb rebaixes de voreres en els passos i ecreuaments de vianants.\nEs tracta de projectes que garantixen la mobilitat de les persones i que incrementen la seguretat. Tres d’estos, actualment en obres, estan orientats a millorar els accessos a centres educatius, per a marcar una prioritat per a la seguretat dels més xicotets i les seues famílies que accedixen als col·legis. En concret, es tracta de la conversió per a vianants del carrer de Josep d’Orga en Algirós, que crearà un itinerari escolar segur, ja que en el seu entorn hi ha un col·legi públic i escoles infantils en un conjunt de xalets protegits de principis del segle passat. L’ampliació de voreres en el carrer de la Casa Misericòrdia, a la Fontsanta, amb millora de l’accessibilitat al centre educatiu de la Misericòrdia, on se situa un institut, la UNED i un centre de persones amb mobilitat reduïda de la Diputació. I els accessos al Col·legi Públic Antonio Machado, a Torrefiel, l’obra del qual era molt reivindicada pels veïns i la comunitat escolar des de fa molts anys.\nFinalment, Sarrià ha manifestat que alguns dels projectes formen part de la inversió contemplada en els pressupostos participatius que van ser plantejats i votats pels veïns, per la qual cosa els anima al fet que, de cara a l’exercici pressupostari de 2017, participen d’una manera activa en el procés ja iniciat i plantegen tots els projectes que consideren per a millorar la recuperació d’espai públic en els seus barris, i la millora de l’accessibilitat i mobilitat de les persones, “ja que és una garantia que es treballarà per a tots els ciutadans, però principalment per als col·lectius més vulnerables, com els xiquets, persones majors i persones amb mobilitat reduïda”.


El bipartit de comuns i socialistes aprovarà aquest dijous els pressupostos de 2022 gràcies a l’abstenció d’ERC. La líder de Cs a l’Ajuntament, Luz Guilarte, acusa els republicans d’utilitzar Barcelona “com a moneda de canvi” pels comptes de la Generalitat i reivindica els taronges com els únics “coherents”, per oposar-se al que defineix com “pujades d’impostos abusives”. Se suma a les comparacions de traç gruixut contra la immersió lingüística i nega el risc d’extinció de Cs en les municipals de 2023, quan vol encapçalar la llista del partit sense companys de viatge, lluny de la crida de Manuel Valls a aplegar l’unionisme el 2019.\n– El govern diu que veu condicions perquè l’oposició voti a favor dels pressupostos. Cs hi veu reflectides les seves propostes?\nNo. El govern no té voluntat d’arribar a cap acord. Les reunions d’última hora són purament estètiques. Amb qui negocia és amb ERC, que valida cada any polítiques que agreugen la crisi.\n– En el ple també es debat consolidar l’ampliació de terrasses. Aquí troben un punt d’acord amb el govern?\nEra una bona mesura en un moment puntual per una situació d’emergència. Ara bé, consolidar i contraposar la restauració amb la mobilitat, com el govern fa, és una mala política. Hi ha espais on seria possible ampliar la terrassa a la vorera, sense utilitzar la calçada i no seguir colpejant la mobilitat.\n– Però coincideixen amb el govern en consolidar les terrasses, més en un moment de noves restriccions?\nÉs una bona mesura, però no es pot consolidar contraposant-la amb la mobilitat. El que passa amb la sisena onada és falta de planificació. No s’ha reforçat l’atenció primària i es torna a carregar contra l’hosteleria, quan pot ser part de la solució. Per Cap d’Any volem gent controlada en locals, amb passaport Covid i aforaments determinats o fent botellots?\n– Cs ha demanat al Síndic de Greuges de la ciutat garantir un 25% de classes en castellà a les escoles. Troba que a Barcelona hi ha realment un conflicte a les aules per la llengua?\nOn trobo que hi ha el conflicte és en el Govern de la Generalitat i en els seus socis. Hi ha partits que utilitzen la llengua com una eina de guerra. Nosaltres defensem que tots els catalans, vagin a la pública o a la privada, tinguin una educació de primera. Conec famílies independentistes que volen que els fills tinguin un millor nivell d’espanyol, perquè saben que això són oportunitats, i les que tenen recursos van a la privada. Em semblen lamentables les declaracions de la senyora Colau, que defensa una mal dita immersió lingüística, un model que imposa el monolingüisme. Que defensi un model segregador i que sigui de primera per qui s’ho pugui pagar va contra la qualitat educativa i és molt classista.\nLa presidenta del grup municipal de Cs, Luz Guilarte, a l’Ajuntament de Barcelona / Cs\n– Li sembla també lamentable que es compari el cas de Canet de Mar amb l’apartheid i amb Ermua, en referència a l’atemptat contra Miguel Ángel Blanco?\nNo, és que aquí es produeix un apartheid lingüístic. Hi ha una imposició lingüística amb finalitat ideològica que crea ciutadans de primera i de segona. De famílies com la de Canet n’hi ha moltíssimes. Al Síndic li diem que actuï perquè el que ha passat a Canet no passi a Barcelona. Aquestes famílies només defensen el seu dret a millorar l’educació dels fills i des del Govern se’ls posa com a solució una mena de Gestapo lingüística. Quan no ha estat capaç de treure barracons ni hi ha diners per a més beques menjador sí que n’hi ha per posar un segon professor per vigilar en quin idioma s’imparteix la classe.\n– Vostè ara equipara el cas de Canet amb el nazisme i altres dirigents de Cs ho fan amb el règim de segregació racial a Sudàfrica o amb el terrorisme d’ETA. No es banalitza la història?\nBanalitzar i blanquejar el terrorisme és el que fan alguns quan defensen els terroristes i manifestacions proetarres i seuen amb ells. Cs no farà això mai. L’esperit d’Ermua va ser un moviment cívic que va despertar per acabar amb una situació que vulnerava drets i que destrossava famílies, una situació que no volem a Catalunya. D’aquí que parlem d’aquest esperit d’aixecar la veu, perquè ja n’hi ha prou de jugar amb el dret a una educació en igualtat de condicions.\n– Cs es veu obligat a apujar el to perquè les seves expectatives electorals són dolentes i, si no es fa notar, queda eclipsat per PP i per Vox?\nCs diu el mateix i amb la mateixa coherència des que va néixer el 2005. En quin règim passaria que es proposi anar al col·legi a assetjar un menor o apedregar casa seva? Fins que no vam arribar, ningú no aixecava la veu, ni el PSC ni el PP i molt menys els populistes.\n– Proposar una estàtua del Quixot a Barcelona i que el regidor Paco Sierra digui que la regalarà a la ciutat respon a una estratègia de cops d’efecte per no perdre visibilitat?\nLa cultura s’ha de defensar sempre i el Quixot, més enllà que sigui espanyol, és una obra universal i tenim la sort que dedica un capítol a Barcelona. Això és promoció i demostra que Barcelona ha sigut una ciutat oberta i admirada. Barcelona té un deute amb el Quixot des de fa segles. Rebutjar-ho per motius ideològics és un retrocés, caciquisme i molt cateto, com va dir Miquel Iceta.\n– La millor fórmula perquè Cs mantingui representació a l’Ajuntament és anar en coalició amb altres forces constitucionalistes a les municipals de 2023?\nLa unió del constitucionalisme s’ha de demostrar en l’acció política a les institucions, posant-se d’acord en la protecció de drets i lliberats o en polítiques de recuperació econòmica i social. Ara bé, no som els conservadors ni els socialdemòcrates. Els projectes són ben diferents. A l’Ajuntament tenim regidors del PP que es neguen a celebrar matrimonis LGTBI. No puc anar a la llista amb gent que defensa això ni tampoc amb qui està entregat al populisme.\n– Però per què Cs sí que va plantejar l’unió del constitucionalisme al voltant de Valls el 2019 i no defensa el mateix per a 2023?\nHi va haver una aposta per la transversalitat però el projecte era el de Cs. El senyor Valls venia despullat, sense projecte, equip ni recursos. Quan fa alcaldessa a Colau, es baixa del projecte.\n– Les enquestes no són bones per a Cs. No es plantejaran una coalició per no desaparèixer del tot?\nL’última enquesta sobre l’Ajuntament ens dona cinc regidors. Qui s’identifica amb un projecte liberal i de progrés té un espai que representem i anem a per totes. No vull ser només candidata, sinó que vull ser l’alcaldessa i ser-ho amb Cs, perquè m’estimo aquesta ciutat.\n– No preveu llavors que el partit l’aparti amb una nova operació Valls?\nA dia d’avui, no, en absolut. Hem sortit d’una situació complicada amb el que va passar amb Valls. No va abandonar només el projecte sinó que va abandonar la ciutat a l’endemà de fer alcaldessa a Colau.\n– Barcelona pel Canvi ha anunciat que crea un nou partit, Valents. No es veuen anant junts el 2023 amb una formació sorgida de la coalició que Cs va propiciar el 2019?\nNo. No sé ni tan sols si són un partit. És una mena de cosa que queda després de la marxa de Valls. Veig que hi ha persones ara del PP, ara de Barcelona pel Canvi i demà no ho sabem.\nFa menys d’un mes va morir una família que vivia en una sucursal a la plaça Tetuan. Va fer veure una pobresa extrema i dificultats per accedir a una llar. Cs ha tingut un discurs dur contra l’ocupació. Què proposen per a famílies com la de Tetuan?\nDemostra el fracàs absolut de les polítiques de seguretat i socials de Colau i del PSC, amb suport d’ERC. Ha sigut un error en cadena de tots els responsables de donar-hi solució. A més, el govern municipal fomenta i subvenciona l’ocupació il·legal i estem tornant al model del barraquisme. Cal protegir els ciutadans que tenen un habitatge, que no han de ser víctimes d’una màfia o d’una ocupació. S’ha de vetllar perquè persones vulnerables no caiguin en mans de màfies. Catalunya és la comunitat que menys habitatge públic fa a Espanya, on no se n’ha fet prou. I quan se n’ha fet, els govern del PSOE i el PP han especulat entregant-lo a mans privades.\n– En mobilitat, han plantejat cobrir les rondes. Per combatre la contaminació, s’ha de construir més que retirar vehicles?\nExactament, podria convertir-se en una anella verda amb carrils bici, per a patinets i per caminar. No dic que hagi d’haver més vehicles, sinó que s’ha d’anar a vehicles més sostenibles i cobrir mancances en transport públic, però sempre hi haurà gent que necessitarà el vehicle i no se la pot expulsar. Colau vol que Barcelona sigui un petit poble quan és una urbs potent. S’ha de millorar la qualitat de vida, però no es pot convertir en una ciutat on les necessitats no es cobreixin per un model bàsicament ideològic.\nBonni Desembre 22, 2021 | 21:38\nNo entenc res. El meu net amb 7 anys desde que va néixer tots a casa li parlem en català, anem allà on també li parlen en català i el col·legi també llavors com es que amb tots els nens al pati i al carret ell i tots parlen castellà,no no entenc.\ngatemprenyat Desembre 23, 2021 | 08:30\nQuin sentit té fer una entrevista a un polític de Ciudadanos? Tots sabem que les respostes són mentida, i que no té cap interès el que diuen perquè repeteixen com a lloros l'argumentari que el partit reparteix als seus soldats. No val la pena fer-los cap entrevista, la persona entrevistada no té cap valor. Enlloc d'entrevistar seria millor penjar directament a internet el seu word de l'argumentari i ja està.\nton c. Desembre 23, 2021 | 12:59\nel que no ha vist vosté encara son els uniformes de la gestapo, que els hi estàn fent als mestres la Genaralitat oi? ah i a mida. COM ES POT SER TAN POBRE HUMANAMENT PARLANT?.\nMirall Desembre 23, 2021 | 15:29\nDiries que es descriu a ella mateixa com a Gestapo.


Resolució de problemes de codis d’error de la rentadora de càrrega frontal de Samsung - Electrodomèstics i electrodomèstics essencialsLlegir Més\nPrincipal Electrodomèstics i electrodomèstics essencials Resolució de problemes de codis d’error de la rentadora de càrrega frontal de Samsung\nResolució de problemes de codis d’error de la rentadora de càrrega frontal de Samsung\nEls números i les lletres intermitents significa que alguna cosa ha funcionat malament amb la rentadora de càrrega frontal de Samsung. Però, què "> eviteu una trucada de servei, però no podeu trobar el vostre manual de rentadora. Hi ha diferents codis d'error per al vostre Samsung Dryer.\nO, pot ser prou greu que haguéssiu d’allunyar-vos de la rentadora. El 2016, Samsung va emetre un record de 2, 8 milions de rentadores de càrrega superior realitzades entre març de 2011 i abril de 2016 perquè la part superior es pot desprendre inesperadament mentre està en ús, presentant un risc de lesió per l'impacte, segons la Comissió de Seguretat dels Productes del Consum dels Estats Units ( CPSC). Podeu trobar una llista completa dels models recordats al lloc web del CPSC.\nAquest gràfic us ajudarà a desxifrar els codis i a prendre una decisió informada.\nCodis de falles de la rentadora de càrrega frontal de Samsung\nProblema de la rentadora\nLO o FL\nError de bloqueig de la porta\nUn cop completat el cicle de la rentadora si la porta no es pot desbloquejar després de set intents, obtindreu el codi LO o FL.\nComença per desconnectar la rentadora i força la porta.\nComproveu les connexions del cablejat al bloqueig / interruptor de la porta i apreteu-les si cal. Forçar la porta oberta pot danyar el pany / interruptor de la porta que sovint és de plàstic. Tot i això, és senzill substituir i és molt menys costós que trucar a un tècnic.\nds La porta no està tancada Si la rentadora no s'inicia, senyalitza que la porta de la rentadora està oberta i que el pany no funciona correctament. Utilitzeu el mode de prova de diagnòstic per comprovar el muntatge del bloqueig / interruptor de la porta. Si això demostra que el bloqueig és defectuós, substituïu-lo.\nDC Càrrega desequilibrada\nEl codi DC significa que la càrrega s'ha detectat com a desequilibrada durant el gir final.\nCancel·la el cicle o deixa que s’acabi. Redistribuïu la càrrega i respin.\nSi això no soluciona el problema, pot haver-hi dany al sistema de suspensió. Comproveu el desgast que tingui les zones incloses encenalls metàl·lics o de plàstic al terra de l’interior de la rentadora.\nMassa suds Si utilitzeu un detergent regular o fins i tot un detergent d’alta eficiència (HE), es produirà un excés. D’aquesta manera, s’allarga la durada del cicle, es deixa la roba enganxosa i contaminada per la brutícia de nou, i es deixa que la rentadora s’enganxi. Permet que els suds es puguin establir i passin al cicle de rotació. Netegeu la roba sense detergent i netegeu la rentadora.\njo Fallada del sensor de nivell d'aigua\nPrimer, desconnecteu la rentadora i comproveu les connexions del cablejat entre el sensor de nivell d’aigua i la placa de control principal.\nDesprés de connectar la rentadora de nou, si el codi IE encara apareix, s'hauria de substituir el sensor de pressió del nivell d'aigua.\nnF Problema d’ompliment d’aigua\nSi la rentadora triga 40 minuts o més en omplir-se o si el nivell de l'aigua no canvia al cap de sis minuts, apareixerà aquest codi.\nComproveu que les aixetes de subministrament d'aigua que hi ha darrere de la rentadora estiguin completament obertes i lliures. Les línies també es poden congelar si la rentadora està exposada a temperatures baixes.\nTambé pot aparèixer si les vàlvules d’entrada d’aigua són defectuoses. Substituïu el conjunt.\nLE Nivell baix d’aigua durant cicles Les caigudes del nivell d'aigua poden ser causades per filtracions a la bugada o una línia de desguàs instal·lada incorrectament que pot sifonar aigua de la rentadora.\nOE Desbordament o nivells d’aigua massa elevats\nUna rentadora que s’omple és generalment causada per vàlvules d’entrada d’aigua que no tanquen el flux d’aigua adequadament. Substituïu el conjunt de la vàlvula d’entrada d’aigua.\nLes línies d’aigua calenta i freda s’inverteixen\nConnecteu les mànegues d'ompliment d'aigua calenta i freda a la part posterior de la rentadora.\ntE La temperatura de l’aigua és massa alta o massa baixa Executeu el mode de prova de diagnòstic per comprovar la temperatura de l'aigua que detecta la placa de control. Si la temperatura real és significativament diferent, caldrà substituir el sensor de temperatura o el termistor.\nnúm L’aigua no s’escorrerà\nSi la rentadora no s'escapa dins dels 15 minuts, comproveu que hi hagi una obstrucció o restricció del filtre de drenatge i de la mànega de drenatge. Si la bomba de desguàs està defectuosa o malmesa, substituïu-la.\nTecleu enganxat al tauler de control\nIntenta alliberar la clau amb força suau. Si no podeu alliberar la clau, substituïu la placa de control de la interfície d'usuari (també anomenada placa de control sub-PCB).\n3E Cap senyal del tacòmetre del motor d’accionament Desconnecteu la rentadora. Comproveu les connexions del fil conductor del motor d’accionament i de la placa de control electrònica. Si les connexions de cablejat sonen, normalment cal substituir el motor d’accionament o el taquímetre.\n2E Falla de la placa de control intern\nDesconnecteu la rentadora durant 5 minuts per restablir la placa de control electrònica. Torneu a connectar la rentadora.\nSi el codi torna, substituïu la targeta de control electrònica.\nAE Error de comunicació entre el PCB principal i el sub PCB del tauler de control Comproveu les connexions del cablejat entre les taules de control del PCB al tauler de control. Si les connexions de cablejat sonen, substituïu una o les dues plaques de control.\nSF Error principal del PCB\nDesconnecteu la rentadora durant cinc minuts per restablir la placa de control electrònica. Torneu a connectar la rentadora.\nHr Fallida del relé de l'escalfador\nEl relé calefactor és un component de la placa de control del PCB principal. Desconnecteu la rentadora durant cinc minuts per restablir la placa de control del PCB principal. Torneu a connectar la rentadora.\nSi el codi torna, substituïu la placa de control PCB principal.\nArticle AnteriorVastu Shastra i Feng Shui\nArticle SegüentQuan un cop és més que un rebombori: Magnòlies d’estrelles\nCortesia de Samsung Els números i les lletres intermitents significa que alguna cosa ha funcionat malament amb la rentadora de càrrega frontal de Samsung. Però, què "> eviteu una trucada de servei, però no podeu trobar el vostre manual de rentadora. Hi ha diferents codis d'error per al vostre Samsung Dryer. O, © Copyright 2019


Exclusiva Vila a Platja d'Aro, Costa Brava\nExclusiva propietat, Platja d'Aro, Costa Brava\nDistància al camp de golf: 200 Mts.\nPreciosa villa a Mas Nou, Platja d'Aro.\nEl dissenyador Àlex Herce dota aquesta casa, situada a la urbanització Mas Nou de Platja d'Aro, d'amplis espais polivalents perquè s'adapti bé a diferents propietaris.\nOstenta el privilegi de ser una de les cases més grans de la urbanització Mas Nou de Platja d'Aro i d'estar assentada en un terreny de 3.600 m2, fruit de la unió de dues parcel·les, en el qual conviuen de forma harmònica el jardí amb el bosc d'alzines autòcton.\nA això se li suma l'avantatge d'estar apartada respecte a la zona més densificada de la urbanització, el que li aporta una major privacitat.\nL'autor de el projecte és el dissenyador i constructor Àlex Herce, especialista en grans mansions i partidari de configurar espais interiors diàfans i polivalents, oberts a les necessitats dels diferents propietaris que pugui tenir la casa. Utilitzant un símil financer, podríem dir que les seves cases són de fàcil liquiditat a l'hora de vendre.\nA diferència de moltes altres cases de Mas Nou, la façana principal de la casa està orientada a una bona porció de les Gavarres, d'accidentada però bella orografia i poc poblada de construccions.\nNomés una façana lateral està orientada a sud-est i des d'ella es gaudeix de vistes a la mar i de la vasta badia de Palamós.\nLa casa suma 1.000 m2 construïts, distribuïts en planta soterrani, primera i entreplanta superior, a fi que l'estructura no sigui molt visible quant alçada.\nUn cop traspassat al vestíbul de la porta d'entrada, l'espai explota en gran, configurant una gran estada diàfana que hi ha un saló amb dos ambients i magnífiques vistes a l'exterior gràcies als generosos finestrals.\nLa singularitat de l'menjador és que sembla surar en l'aire a causa de la seva terra envidriat i des del qual es veu el celler de modern disseny que s'ubica al soterrani.\nLa cuina, àmplia i equipada amb tota mena d'artefactes per cuinar plats mediterranis i orientals, està completament oberta a menjador. En un altre extrem de la planta baixa hi ha una habitació doble amb bany incorporat i una altra de majors dimensions per als petits de la casa, també amb bany propi, i amb una de les finestres que treu el cap a la piscina interior climatitzada, acollida per una sala de inequívoc aire colonial per la combinació de la calidesa de la fusta africana i les llosetes de ceràmica. Enormes finestrals inunden l'estada de llum. Des d'allà arrenca l'escala que comunica amb el soterrani on s'ubica un gimnàs amb spa, sauna de vapor, sauna d'eucaliptus i bany de dolls.\nTambé a la planta baixa i accessible des del celler o des del gimnàs, accedim a un enorme saló d'estiu amb moltíssima llum natural i impressionants vistes a un bosc d'alzines.\nAquest saló amb ambient mediterrani disposa d'enormes sofàs, pantalla de cinema i dóna accés a dues habitacions de convidats, una d'elles suite i un bany complet.\nA la planta baixa també tenim ubicats un apartament de servei, amb habitació de matrimoni, saló, cuina i bany complet.\nLa casa disposa de piscina exterior de 15 per 4 metres, en un ambient de chill-out, on poder prendre el sol des d'unes hamaques balinesos o gaudir d'una perfecta barbacoa sota una pèrgola bioclimàtica.\nL'habitació principal ocupa l'entreplanta superior. Consta de sala d'estar, dormitori i bany amb banyera d'hidromassatge. El bany dóna a una assolellada i íntima terrassa amb vistes a la mar.\nPounds: 2.214.681 GBP\nCastell-Platja D'aro · Zona Fanals · Girona\nHemos recibido su solicitud con respecto a la referencia de propiedad:CA-MAS8 . Uno de nuestros agentes se pondrá en contacto con usted lo antes posible.\nHemos recibido una solicitud de informe si baja el precio de la propiedad con la referencia: CA-MAS8


“Prou. Ferir una dona és ultratjar Déu”. A la plaça de Sant Pere, el papa Francesc va pronunciar aquesta frase, que ha estat reconeguda com un inusual acte de contundència papal contra l’assetjament i l’abús de les dones. L’Església catòlica té un retard acumulat en aquest terreny que li pesa com una llosa en uns temps en què el feminisme està trencant barreres. Malgrat posar-se sota l’empara de la Mare de Déu, no els ha reconegut encara, a aquestes altures de la història, la igualtat de condició amb els homes. Els segueix negant l’accés a la condició sacerdotal i les segueix posant al servei dels homes i a càrrec dels infants.\nLa frase, doncs, té potència simbòlica per la seva raresa en el context eclesiàstic, amb unes jerarquies que es resisteixen a reconèixer i afrontar la plaga d’abusos i agressions. L’obsessió amb el tabú de la castedat -un dels signes identitaris del seu poder- ha fet de la qüestió sexual un drama enquistat amb llistes inacabables d’abusos de nens i nenes, d’homes i dones, que és avui un estigma que assenyala l’Església catòlica per molt que es negui a reconèixer-ho.\nI la frase de Francesc no deixa de ser significativa del llast que l’Església porta. És greu ferir una dona perquè és ultratjar Déu. Com tantes altres veritats que ens belluguen, Déu és una construcció dels humans. Una de tantes ficcions que creem i ens creiem. Per tant, independentment de si existeix o no, és, en la mesura que habita la ment de les persones creients. Però el que fereix una dona està fent mal a una dona, i és per això que està malament, independentment del que en pugui pensar Déu.\nLa frase del Papa pot tenir valor d’efectivitat coactiva sobre alguns creients o almenys de culpabilitat. Però no deixa de ser trist que s’hagi d’apel·lar a l’ofensa a l’ésser suprem per condemnar l’agressió a una dona. La dignitat li ve d’ella mateixa, no per delegació de ningú, ni de Déu. Llevat que entenguem que Déu, per la seva condició de totpoderós, és portador de l’arbitrarietat i tot li està permès; fins i tot decidir sobre la dignitat de les persones. Zygmunt Bauman ho va explicar molt bé a propòsit del Llibre de Job.\nPapa Francesc esglèsia abusos agressions dones


Ha estat editor del Journal of Institutional Economics i del Journal of Globalization, Competitiveness and Governability, i del comitè científic d'Universia Business Review. Així mateix, forma part del consell editorial d'European Journal of Law and Economics i Review of Law and Economics. És també membre del Consell de l'European School on New Institutional Economics.\nVaris dels seus treballs han contribuït al debat públic i a l'adopció de polítiques nacionals i internacionals sobre matèries com la regulació de l'auditoria i els serveis professionals, l'organització dels sistemes de titulació de la propietat, i la regulació dels contractes i l'entorn institucional de l'empresa.\nAixí mateix, ha actuat com a expert per algunes de les principals empreses i organitzacions internacionals, diversos governs, comissions parlamentàries, signatures jurídiques i consultores sobre assumptes relacionats amb les seves investigacions. Entre altres matèries, ha assessorat sobre gestió, regulació i contractació empresarial, política regulatòria i de la competència, així com en projectes més amplis concernents a l'entorn institucional de l'empresa i els drets de propietat.\nBenito Arruñada Catedràtic d'Organització d'empreses de la Universitat Pompeu Fabra de Barcelona. Amb anterioritat, després de graduar-se per les universitats d'Oviedo i Rochester, va ser Professor Titular i Catedràtic a les Universitats d'Oviedo i León, i John M. Olin Visiting Scholar in Law and Economics a l'Escola de Dret d'Harvard. Ha exercit també la docència a França, a les Universitats París I (Sorbona) i Paris X (Nanterre); a Alemanya, a la Universitat de Frankfurt; i a Espanya, a les universitats Autònoma de Madrid i Pablo Olavide.\nLes seves investigacions analitzen les bases institucionals que fan possible l'activitat d'empreses i mercats: des de les més concretes, com la titulació de la propietat o la regulació de l'empresa, a algunes de les més abstractes, com els sistemes teològics i morals del cristianisme. Un objectiu comú d'aquestes investigacions és descobrir les condicions organitzatives que faciliten els intercanvis impersonals, la via més eficaç per especialitzar els recursos i accelerar el creixement econòmic. Aquestes investigacions empren tot tipus de mètodes, des de l'anàlisi de casos als models matemàtics i economètrics.\nAlgunes de les contribucions d'aquestes investigacions han estat: demostrar el paper de l'assignació contractual de drets de decisió en relacions de franquícia i distribució; construir una anàlisi cost-beneficio de la regulació de l'auditoria, i aplicar-ho a la rotació d'auditors i a la prestació per les signatures d'auditoria de serveis no d'auditoria; demostrar la necessitat de prevaler el valor dels serveis quan se simplifica la formalització d'empreses; i desenvolupar una teoria de les institucions dels drets de propietat basada en el paper del consentiment individual, i aplicar-la per definir pautes organitzatives en la creació i reforma de tals institucions i en la regulació dels serveis jurídics complementaris.\nLes seves publicacions inclouen articles en The Economic Journal, Journal of Law and Economics, Harvard Business Review, Journal of Legal Analysis, Journal of Comparative Economics, Journal of Law, Economics, and Organization, Journal of Economic Behavior and Organization, Industrial and Corporate Change, International Review of Law and Economics, Management and Organization Review, i Managerial and Decision Economics; així com una dotzena de llibres, entre els quals destaquen les monografies Institutional Foundations of Impersonal Exchange: The Theory and Policy of Contractual Registries (University of Chicago Press: 2012), The Economics of Audit Quality (Springer: Norwell, 1999) i Control i regulació de la societat anònima (Alianza: Madrid, 1990).\nHa publicat, a més, tres llibres de text —Empresa, mercat i institucions (Thomson Reuters: Cizur Menor, 2013), Teoria contractual de l'empresa (Marcial Pons: Madrid, 1998) i Economia de l'empresa: Un enfocament contractual (Ariel: Barcelona, 1990)— i nombrosos articles de divulgació sobre matèries relacionades amb les seves investigacions, en mitjans com The Wall Street Journal, Expansión, Cinco Días, El Mundo, La Vanguardia i El País. Ha estat convidat a presentar les seves investigacions en diversos fòrums acadèmics i de discussió (Berkeley, Harvard, MIT, Comissió Europea, BID, Consell d'Estat de França, Banc Mundial, Fundació Alternatives, FAES, Fundació Progresso i Democràcia, i moltes altres)\nBenito Arruñada va ser membre del consell fundacional i ha presidit la Society for Organizational and Institutional Economics (SIOE; amb anterioritat, International Society for New Institutional Economics, ISNIE), societat científica interdisciplinària promoguda pels Premis Nobel Ronald H. Coase, Douglass C. North i Oliver I. Williamson amb l'objectiu de “explicar què són les institucions, com sorgeixen, a quines finalitats serveixen, per què canvien i com s'han de reformar”.


La Biblioteca d'ETSEA rep el llegat del botànic Oriol de Bolòs\nCoautor de 'Flora dels Països Catalans', fou deixeble de Pius Font i Quer\nFlora dels Països Catalans s'inclou en el llegat. FOTO: Servei de Biblioteca i Documentació UdL\nEl fons documental del botànic Oriol de Bolòs i Capdevila (Olot, 1924 - Barcelona, 2007), s'incorporarà a la Universitat de Lleida un cop inventariat, catalogat i classificat. Serà la Biblioteca de l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Agrària la que integrarà, en les diferents seccions de la sala, el llegat d'aquest especialista en florística i geobotànica dels Països Catalans, i també de les regions mediterrània i macaronèsica. Això ha estat possible gràcies a la donació del seu fill, el professor d'Història Medieval de la UdL, Jordi de Bolòs i Masclans.\nEls fons està format per unes 200 monografies, sobretot de botànica, florística i geobotànica, publicacions periòdiques, com les de la secció de Botànica de l'Institut d'Estudis catalans, diverses revistes (Itinera geobotànica, Ecologia, Anales del Jardin Botánico de Madrid, etc.), alguns mapes amb la localització d'espècies vegetals i una important col.lecció de separates.\nAquestes separates, classificades i organitzades temàticament, i també per autor, constitueixen la part més interessant del llegat. Són fruit de l'intercanvi amb d'altres especialistes i col.legues, entre els quals s'hi troben experts francesos, anglesos i alemanys, i algunes d'elles estan dedicades i signades. Per exemple, la que du la signatura de Josias Braun-Blanquet, fundador de la fitosociologia, de qui Oriol de Bolòs en fou deixeble.\nOriol de Bolòs va ser professor de la Facultat de Biologia de la Universitat de Barcelona i va escriure al voltant de 200 títols entre llibres, articles i col·laboracions en obres col·lectives. Entre aquests, cal destacar Flora dels Països Catalans (1984-2001), un esforç per registrar exhaustivament el coneixement acumulat fins al moment en aquest àmbit que va dirigir amb Josep Vigo Bonada, i de la qual la biblioteca d'ETSEA en disposarà un exemplar.\nDeixeble de Pius Font i Quer, va dirigir l'Institut Botànic de Barcelona entre 1967 i 1984, i va ser president de la Secció de Ciències Biològiques de l'Institut d'Estudis Catalans entre 1989 i 1992. Conseller de la Institució Catalana d'Història Natural, fou membre de l'Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona i de la Comissió Fitosociològica Internacional. Entre altres guardons, rebé la Medalla Narcís Monturiol (1982), la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya (1993) i el Premi de la Fundació Catalana per a la Recerca (1994).


Holiday home Plaza IV Igrane Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Plaza IV\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Igrane, no busqui més enllà de Holiday home Plaza IV. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Plaza IV ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses sauna, piscina exterior, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Holiday home Plaza IV és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Igrane.


Spargelhof Sudwalde Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nSpargelhofApartamentRamkerstr.188, Sudwalde, Sudwalde, Alemanya, 27257 - Veure al mapaExcel·lent8,6Basada en16comentarisSpargelhofVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 38 fotosMolt bona ubicació 8,3Veure al mapa8,3Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Sudwalde, Spargelhof és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Spargelhof asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, àrea de fumadors. L'ambient de Spargelhof es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, TV satèl•lit/cable, cuina americana, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, pesca, jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Sudwalde, el Spargelhof és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióhabitacions interconnectades disponiblesservei de planxacalefaccióneveratelevisió de pantalla planaempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxaTV satèl•lit/cableestris de cuinarentadora forn microonessala d'estar Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Spargelhof de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nAllotjaments a Sudwalde


Nike Zoom Pegasus Turbo. Nike.com (ES)\nLes Pegasus, amb més potència. Les Nike Zoom Pegasus Turbo presenten el mateix amortiment amb escuma Nike ZoomX que\nles VaporFly 4%, les nostres sabatilles de marató més ràpides, i estan dissenyades específicament\nper als corredors que volen augmentar la velocitat sense renunciar a la comoditat.\nEscuma amb una energia fantàstica L'escuma Nike ZoomX proporciona l'amortiment més lleuger\ni amb més retorn d'energia.\nComoditat i lleugeresa El Flymesh, lleuger com una ploma, envolta el pont i la part\nmitjana del peu per oferir un ajust segur i cenyit. La zona del\nturmell s'allunya del tendó d'Aquil·les per a més comoditat.\nDisseny suau i aerodinàmic El taló, visiblement bisellat, aporta una transició suau\ndel taló a la puntera, i la sola exterior gruixuda i amb\npatró de gofra ofereix adherència en múltiples\nsuperfícies per al moment d'aixecar el peu.\nLa part superior Flymesh amb cables Flywire\nproporciona una subjecció còmoda i cenyida.\nL'entresola amb escuma Nike ZoomX ultralleugera sota el\npeu proporciona el màxim retorn d'energia possible.\nLa sola exterior de goma resistent ofereix tracció en diversos terrenys.\n"LA BELLESA DE LES PEGASUS TURBO RAU EN\nL'ESCUMA AMB QUÈ ESTÀ FABRICADA LA SOLA.\nÉS MOLT LLEUGERA I ABSORBEIX TOT\nL'IMPACTE DEL TERRA." Eliud Kipchoge,\nmedallista d'or olímpic en marató el 2016\nDescobreix el model en acció Convertir-se en el corredor de marató més ràpid del món no té cap secret, només\nhas de tenir confiança. Mira com vola sobre les Pegasus Turbo el campió Eliud Kipchoge.\nCompra les Nike Zoom Pegasus Troba la teva velocitat amb la sèrie Zoom.\nNike Zoom Pegasus 35 Sabatilles de running\nNike Zoom Pegasus Turbo Sabatilles de running\nDESCOBREIX ALTRES INNOVACIONS DE NIKE Descobreix com els productes Nike permeten aconseguir fites atlètiques sorprenents i com s'hi adapten.


L'Ajuntament de Torredembarra no recorrerà la sentència de la fotografia del Rei\nEduard Rovira, fotografia, bandera, estelada, sentència, alcalde, senyera, Torredembarra, Ajuntament, espanyola, Rei\nUna sentència també va obligar a l'Ajuntament de Torredembarra a retirar l'estelada i col·locar la bandera espanyola.\nL'alcalde, Eduard Rovira, explica que les consultes jurídiques apunten que el recurs no canviaria el resultat de la sentència\nActualitzada 10/01/2017 a les 13:05\nL’Ajuntament de Torredembarra no recorrerà la sentència del Jutjat número 2 del contenciós administratiu de Tarragona que declara nul de ple dret l’acord del Ple de l’Ajuntament de Torredembarra de 31 de juliol de 2015 que va acordar col·locar una fotografia del Rei de mida carnet damunt la porta d’accés a la sala de plens. La sentència obliga al consistori a col·locar una fotografia del Rei, d’almenys 29x20 cm, «en un lloc preferent» de la Sala de Plens.\nL’alcalde de Torredembarra, Eduard Rovira, ha explicat que les consultes jurídiques dutes a terme apunten a que el recurs no canviaria el resultat de la sentència. El batlle, amb el suport del grup municipal d’ERC, ha decidit no recórrer després de mantenir converses amb els grups i els regidors que van donar suport a la moció -ERC, ABG, CUP i la regidora de Convergència-.\nL’Ajuntament disposa de vint dies per donar compliment a la sentència una vegada esdevé ferma.\nEl PSC es desmarca de les accions que «suposin l’incompliment d’una sentència judicial ferma»\nLa comissió executiva del PSC de Torredembarra ha manifestat en un comunicat que ni la decisió de penjar la bandera independentista ni la de col·locar la fotografia del rei de manera reduïda va comptar amb el seu suport. El grup municipal es desmarca d’aquesta manera de les «accions o omissions que suposin l’incompliment d’una sentència judicial ferma», ja que afirma que «mai les aprovaria ni afavoriria».\nEl PSC reitera el seu compromís de treballar «per trobar una solució dialogada, consensuada i pactada com a única via per solucionar un problema polític real d’encaix entre Catalunya i Espanya». El partit destaca que dóna suport i defensa la llibertat d’expressió, «ara i sempre».\nEl PSC explica que les persones que opten per la desobediència civil han de saber que això comporta «conseqüències que haurà d’assumir i afrontar», per la qual cosa demana a tothom respecte per les resolucions judicials, ja que «res no legitima ningú a situar-se fora, ni per sobre, de la legalitat existent».


L’Ajuntament tanca 2018 amb 3.200 usuaris al WhatsApp municipal i un increment del 6 % de les visites al web municipal\nEl WhatsApp d’informació municipal s’ha consolidat com el canal de comunicació més efectiu de l’Ajuntament de Ciutadella. Un total de 3.200 persones estan donades d’alta al servei. Els usuaris reben als seus dispositius mòbils informacions diverses d’activitats, de notícies d’interès i també avisos i incidències. Recordeu que podeu donar-vos d' alta enviant un whatsapp al 699 792 133.\nUn total de 3.200 persones reben ja els avisos, les notícies i informacions diverses que emet el Servei de Comunicació de l’Ajuntament a través del WhatsApp municipal. El canal de comunicació posat en marxa fa menys d’un any i mig s’ha convertit en la principal via d’accés dels ciutadans a les informacions municipals. Amb tot, per tercer any consecutiu, el web també ha continuat augmentant el nombre d'usuaris diaris (el sis per cent més el darrer any i un 60 per cent més de visites des de l’inici del mandat).\nTotes aquestes dades confirmen l’impuls que des del Servei de Comunicació i Noves Tecnologies s’ha donat als canals de comunicació propis. La pàgina de l’Ajuntament al Facebook compta hores d’ara amb 5.500 seguidors i és també una via d’accés important de continguts web, els quals de forma diària es pengen i s’actualitzen a www.ajciutadella.org\nEl regidor de Comunicació i Noves Tecnologies, Sergi Servera, ha subratllat el camí recorregut en aquests anys i que ha permès que la institució hagi assolit uns indicadors molt notables a l’hora de fer arribar als ciutadans les informacions d’interès. “Tenim al nostre abast més possibilitats que mai per a poder informar la ciutadania de forma directa; aprofitem-los per tal que la gent conegui la gestió que es fa des de l’Ajuntament, i perquè tenguin a l’abast informacions que abans era impensable que estiguessin disponibles. Hem creat els canals i ara hem d’aprofundir per aprofitar-los al màxim, amb l’objectiu de tenir una ciutadania activa, informada i participativa. Sense informació no pot haver-hi participació real" ha destacat.


El president espanyol li replica que si és tan urgent perquè s'espera despés de vacances\nVox anuncia que presentarà una moció de censura contra Sánchez al setembre ACN\nMadridEl president de Vox, Santiago Abascal, ha anunciat aquest dimecres que la formació d'ultradreta presentarà una moció de censura al setembre contra el govern de Pedro Sánchez. "No ens queda més remei que utilitzar aquest instrument", ha dit Abascal aquest dimecres al Congrés durant el ple extraordinari en què ha comparegut Sánchez per explicar l'acord per al fons de recuperació europeu.\nAbascal ha convidat tots els diputats "que creguin que encara som a temps d'evitar que Espanya caigui en la ruïna, en la mort i en l'opressió" a donar-hi suport. El líder de Vox ha criticat que el PP no hagi pres part d'aquesta iniciativa i ha dit que cal evitar "tàctiques polítiques" perquè "els espanyols no poden esperar". La moció, doncs, tirarà endavant perquè així ho preveu el reglament, però té pràcticament impossible prosperar.\nEl líder del PP, Pablo Casado, no s'hi ha referit durant la seva intervenció al Congrés, però posteriorment el secretari general dels populars, Teodoro García, ha deixat clar que no pensen avalar una iniciativa que ha qualificat de "moció de censura postvacacional per salvar el soldat Sánchez". "El PP estarà sempre en l'important: salvar vides i llocs de treball. No comptin amb nosaltres per a maniobres de distracció que reforcin el PSOE", ha reblat.\nTot i la manca de suports, Abascal, després de denunciar les polítiques del govern espanyol al Congrés i amb mobilitzacions al carrer per la gestió de la pandèmia, ha dit que a Vox "no li queda més remei" que recórrer a la moció de censura. "Evitem el pitjor i tornem la veu al poble espanyol", ha demanat el líder de la formació d'extrema dreta. Durant la seva intervenció, Abascal ha censurat la gestió de l'executiu de Sánchez durant la crisi del coronavirus i ha lamentat que ara també sigui protagonista "del pitjor rebrot".\nÉs més, ha augurat que, si Sánchez segueix al Palau de la Moncloa aquesta tardor, els espanyols seran "de nou els campions de l'epidèmia i de la ruïna". "El desastre de la seva gestió encara no ha tocat fi", ha retret a Sánchez, a qui, a més, ha advertit que no "li passi pel cap" tornar a decretar un confinament. "No se'ls acudeixi tornar a tancar-nos perquè no l'hi permetrem", ha avisat.\nEn el torn de rèplica, Sánchez ha reconegut la "legitimitat" de Vox per plantejar una moció de censura però ha qüestionat que ho deixi per després de l'estiu. "Si tan urgent és canviar el govern per què espera al mes de setembre? Què passa senyor Abascal, que marxa de vacances?", ha ironitzat Sánchez al torn de rèplica al ple d'aquest dimecres al Congrés. Sobre les possibilitats de tirar endavant de la iniciativa, el cap de l'executiu ha avisat a l'oposició: "Preparin-se per una legislatura llarga i fructífera". "Vox fa de Vox. Què farà el PP? Farà de Vox o del PP?", ha plantejat Sánchez, que ha carregat contra el líder del PP, Pablo Casado, a qui ha acusat de tenir una "política incomprensible" i "erràtica".\nMà estesa al PP\nEn el seu segon torn d'intervenció, Abascal ha estès la mà al PP per sumar suports a la moció de censura i ha assegurat que ell no té cap interès a liderar-ni protagonitzar-la, sinó que el seu únic propòsit és "salvar Espanya". El líder ultradretà ha ignorat les declaracions de dirigents del PP avançant que no donaran suport a la moció i ha insistit que estan oberts a arribar a un acord durant l'estiu per aconseguir la majoria absoluta.\nAbascal ha rebutjat les acusacions de la portaveu del PSOE, Adriana Lastra, que ha dit que Vox presenta una moció contra el líder del PP, Pablo Casado, i ha mostrat el seu "afecte i respecte" pel president dels populars. "Presentem una moció contra Rufián, el que representa, contra el govern socialcomunista, contra el separatisme, el xantatgisme polític que ha instaurat en la vida política espanyola i contra els delinqüents que actuen en política com el president de la Generalitat", ha etzibat.\nVox Santiago Abascal moció de censura


Ressaca Scrapera !!! – idea.cat\n← Caos → Bolets de temporada\n10 respostes a “Ressaca Scrapera !!!”\n8 octubre 2012 a les 10:12 am\nQuina enveja em dones… Ja ens aniràs ensenyant tot el que vau fer.\n8 octubre 2012 a les 11:35 am\nQue bé que has disfrutat un munt…me n’alegro molt\nVull possar exclamacions…però tinc problemes informàtics i l’ordinador va malament.\n8 octubre 2012 a les 2:08 pm\nQuina experiència més xula !!!\n9 octubre 2012 a les 6:06 pm\nJo tmb vaig particpar al weekend 🙂\nKuants moments unics i irrepetibles viscuts… i si, la resaca és dura… pero sempre ens quedaran els àlbums, LO i altres cosetes per acabar i recordar…\nVisca la Creativitat!!!!!\nMil abraçades de paper!!!\n9 octubre 2012 a les 7:26 pm\nLa llastima , com sempre, no haber pogut xerrar amb la gent, no se qui eres , pero bé ja ens trovarem en un altre “evento” scrapero\n9 octubre 2012 a les 7:27 pm\nNo pasa res Charo,et vaig trovar a faltar al taller\n10 octubre 2012 a les 10:33 pm\nSí, ha estat genial, molt scrap però poc temps per xerrar amb tothom, però ens veurem en un altre taller, oi?\nJo no vaig acabar RES. Aquests dos LO són genials, m’agrada el detall de la fletxa en negatiu i positiu!\n11 octubre 2012 a les 7:53 am\nHola Cris!! Un plaer compartir tots aqeusts moments amb tu i la resta de noies!! Jo no vaig tenir temps d’acabar res però guardo molts bons records de tot el cap de setmana! espero retrobar-nos alguna altra vegada guapa, petonets!!\n11 octubre 2012 a les 10:14 am\nVa ser una passada, scrapejar en tan bona companyia…i el que vam riure, és el millor!!!! Ara ja estem en contacte, petons.\n27 octubre 2012 a les 11:37 am\nHola Cris!! jo també m’ho vaig passar pipa!! i comparto amb tu la sensació de no haveure tingut temps per xerrar més!\nM’agraden molt les teves obres d’art!\nUn petó des del Païs Basc!!