La 'Música de gralles' arriba divendres a l'Auditori del Tívoli\nIniciInformacióLa 'Música de gralles' arriba divendres a l'Auditori del Tívoli\nLa programació del Temporada tardor continua aquest divendres, en clau de música tradicional. L’Auditori del Tívoli acollirà el 12 d’octubre el concert 'Música de gralles' en homenatge a Jaume Vidal i Vidal, en el centenari del seu naixement. L'audició estarà protagonitzada pels grups vendrellencs Les Gralles del Baix Penedès, Tocats de canya, Els Mosquits i Els Aixarts. Com a grup convidat hi haurà l’Orquestra de Ministrils de l’Escola Municipal de Música-Centre de les Arts de l’Hospitalet de Llobregat. S'ha optat per aquest grup ja que uneix joventut i maduresa, estudiants i professorat, tradició i innovació al voltant de les peces de Jaume Vidal i, per tant, amb un repertori «vidalenc».\nEl concert 'Música de gralles' arriba ja a la seva tretzena edició, i enguany està dedicat a una persona estretament vinculada a aquesta música festiva. Al 2013 ja es va fer un homenatge a Jaume Vidal, conegut com a 'Maestro' entre els músics vendrellencs que toquen la gralla. Llavors, l'homenatge va ser amb motiu de la cessió de les partitures, cartes i fotografies que la seva esposa Emília Alcalà i Vendrell i els seus fills Montserrat i Jaume Vidal i Alcalà havien fet a l’Arxiu Comarcal del Baix Penedès.\nDes del mes de gener, la «Comissió del Centenari de Jaume Vidal» ha estat planificant i coordinant diversos actes al voltant d’aquest aniversari que s’han dut a terme per iniciativa d’entitats del Vendrell. Entre ells, el concert del grup de gralles Quatre Quarts organitzat per l’Associació d’Amics de l’Orgue del Vendrell, la presentació del llibre 'Commemoració 100 anys del naixement Jaume Vidal i Vidal', amb arranjaments de peces seves per a quatre de gralles, fets per Carlota Baldrís, Roger Conesa, Lluís Giménez, Ivan Joanals i David Valera, i editat per l’Associació d’Amics de l’Orgue de Vendrell.\nTambé s'ha fet, al juny, un concert de Les Gralles del Baix Penedès amb motiu del centenari del naixement de Jaume Vidal i Vidal, fundador del grup i mestre dels grallers i gralleres de la segona època. El passat agost, el concert de gralles amb Canya d’Or & Brass i Xavi Lozano, organitzat per Música a la Vila, també feia especial referència a la figura de Jaume Vidal.\nLa Comissió del Centenari de Jaume Vidal contempla abans de finalitzar el seu centenari la publicació del llibre 'Esbós biogràfic i musical de Jaume Vidal i Vidal', que recull la seva biografia i cronologia, diverses entrevistes a familiars, companys coetanis, deixebles i altres persones que el van conèixer, el recull documentat de les seves composicions i arranjaments, i l’edició d’algunes d’aquestes composicions i arranjaments.\nEl concert d'aquest divendres inclourà la interpretació de diversos temes a càrrec de cada formació, i conjuntament dues peces, 'El rotllet' i 'La gelosa', dos balls de bastons de Jaume Vidal i Vidal, arranjats pel Ço del Botafoc.\nLes entrades es poden adquirir a la regidoria de Cultura (La Rambla, 24), al telèfon 977 66 56 84 (de 10 a 14h), i a través del portal www.ticketea.com.\nMÚSICA DE GRALLES\nDia: Divendres, 12 d'octubre\nLloc: Auditori del Tívoli\nEntrada amb descompte: 4 €\nCronologia de Jaume Vidal i Vidal\n1918 Naixement de Jaume Vidal i Vidal el 21 d’agost al Vendrell.\n1926 Estudis de solfeig amb el mestre Joan Ivern.\n1930 El pare li compra un trombó de pistons i vares.\n1942 Entra a formar part de l’Orquestra Rialto en la qual toca el trombó de vares.\n1944 Deixa de tocar a l’Orquestra Rialto i s’inicia en el món de la gralla com a timbaler per passar després a la gralla.\n1945 Forma colla amb l’Anton Mañé, Ton de la Gralla i Josep Sonet, Peces, com a timbaler. Algunes vegades hi participa Jaume Esteve, Casalta, timbaler, i Joan Mallofré, Ros Camat, com a segon timbal. Aquesta colla va funcionar fins al 1951. També era coneguda com la Colla del Carboner.\n1947 Comença a tocar la gralla amb la Colla Vella dels Xiquets de Valls. Aquest mateix any compon L’Amigo, dedicat a un casteller de la colla Vella dels Xiquets de Valls. És una de les peces més tocades en gralla.\n1948 Inicia estudis d’harmonia i composició al Conservatori Municipal de Música de Barcelona fins al 1951.\n1952 S’integra a l’orquestra vendrellenca Bristol’s i hi toca el trombó de vares.\n1956 Deixa de tocar amb l’orquestra Bristol’s, i passa a tocar només la gralla.\n1957 Forma un grup de grallers amb Joan Domingo, Macari; Anton Mañé, Ton de la Gralla; Joan Jané, Merenguet, i com a timbalers Jaume Esteve, Casalta, i també Josep Vernet.\nEs casa amb Emília Alcalà i Vendrell i amb qui va tenir dos fills, en Jaume (1963) i la Montserrat (1965).\n1975 Fundació de les Gralles del Baix Penedès. Aquesta primera etapa dura fins al 1980 i a més de Jaume Vidal, en formen part Joan Jané, Merenguet; Eduard Vericat; Anton Mañé, Ton de la Gralla, i Joan Baltasar Vidal, Tof.\n1976 Rep un homenatge a Altafulla de deu colles castelleres per l’estrena de l’Himne del casteller compost per ell.\nComença a tocar amb el Ball de Bastons de l’Arboç fins al 1991.\n1980 Comença a donar classes de gralla al Vendrell a joves de la vila. I s’inicia una segona etapa de les Gralles del Baix Penedès, amb nous grallers provinents de les seves classes.\n1982 Comença a acompanyar el Ball de Bastons del Vendrell.\n1984 Creació de la Cobla Primitiva o petita cobla de sardanes que fa vuit concerts durant la seva trajectòria.\n1988 Nomenen Jaume Vidal Graller d’Honor de la Vila de l’Arboç en motiu del 70è aniversari del Ball de Bastons de l’Arboç.\n1991 Fa una lliçó magistral de gralla i de construcció d’inxes al Centre Artesà Tradicionàrius (CAT).\nA Reus, se li lliura l’emblema d’argent de la Generalitat de Catalunya.\nEl Jaume Vidal deixar de tocar la gralla d’una manera activa.\n1992 Publicació del llibre Repertori d’en Jaume Vidal i Vidal: músiques per a gralla.\nRep un homenatge de la vila del Vendrell per la seva trajectòria com a músic, mestre i compositor.\n1996 El 4 de maig Jaume Vidal i Vidal mor al Vendrell.\n2000 Homenatge al Vendrell pels 25 anys de la fundació de les Gralles del Baix Penedès.\n2012 La família de Jaume Vidal cedeix la documentació del músic a l’Arxiu Comarcal del Baix Penedès.\n2013 Amb motiu del 95è aniversari del seu naixement, se li ret un homenatge a l’Auditori Pau Casals del Vendrell.\n2018 Centenari del naixement de Jaume Vidal i Vidal.\n8 de juny: concert a càrrec del grup de gralles Quatre Quarts i presentació del llibre Commemoració 100 anys del naixement Jaume Vidal i Vidal. Variacions i Arranjaments per a 4 veus de gralles, amb peces de Jaume Vidal i Vidal. L’acte es fa a l’Auditori del Tívoli del Vendrell, organitzat pels Amics de l’Orgue del Vendrell.\n15 de juny: concert de Les Gralles del Baix Penedès amb motiu del centenari del naixement de Jaume Vidal i Vidal al Museu Déu del Vendrell.\n22 d’agost: concert de gralles amb Canya d’Or & Brass i Xavi Lozano a la plaça del Tívoli, organitzat per Música a la Vila.\n12 d’octubre: Música de Gralles al Vendrell, concert homenatge a Jaume Vidal i Vidal en el centenari del seu naixement, amb l’Orquestra de Ministrils de l’Escola Municipal de Música - Centre de les Arts de l’Hospitalet de Llobregat, Les Gralles del Baix Penedès, Tocats de Canya, Els Mosquits i Els Aixarts, a l’Auditori del Tívoli, organitzat per l’Auditori Pau Casals al Cicle de Tardor.


Publicat per mdpc a 22:59 0 comentaris\nDe la mà de la Felisa- a qui ja coneixem perquè ha participat diverses vegades en aquest bloc amb les seves valuoses contribucions- tenim una altra ressenya sobre un llibre juvenil, de temàtica històrica.\nEl comentari anterior del Juan Manuel Martínez, m’ha fet recordar que existeix un llibre que recull totes les expectatives per als amants de la novel·la històrica , d’aventures i si voleu de ciencia ficció.En aquest cas, ve classificat en l’apartat de literatura juvenil;però des del meu punt de vista és prou interessant per a qualsevol edat.El títol és la bola de fuego i el seu autor és John Christopher,ed.Alfaguara.\nLa força motriu de l’acció són uns nois que troben un “element” al bosc que els portarà a un altre món paral·lel ,on viuen com si fossin a l’antiga Roma.Tot i que presenta les característiques d’aquella època,no és ben bé el món que coneixem,perquè històricament ha evolucionat de manera diferent.\nNo voldria ser enigmàtica,el que és cert és que no es pot explicar massa,sense desvetllar els misteris de l’argument.\nEls que heu estudiat la manera de viure del romans, o els que ho vau fer fa temps ,envejareu els personatges,ja que, qui de nosaltres no ha envejat la bona vida dels romans? Qui de nosaltres no voldria fer un viatge en el temps a èpoques passades?\nPublicat per mdpc a 20:42 0 comentaris\nPublicat per mdpc a 22:04 1 comentaris


L'Hospital Can Misses duplica la seva capacitat d'oxígen medicinal per respondre l'augment de demanda\n\_ Ahir va quedar instal·lat un tanc criogènic mòbil amb capacitat de 18.000 litres que se suma al tanc fix que emmagatzema 19.300 litres\n\_ Aquesta mesura s'adopta per garantir el subministrament d'oxigen medicinal i evitar la dependència del transport\nL'Àrea de Salut d'Eivissa i Formentera ha augmentat la capacitat d'oxigen medicinal amb la incorporació d'un tanc criogènic mòbil amb capacitat de 18.000 litres per donar resposta a l'augment de demanda.\nAhir va quedar instal·lat aquesta cisterna criogènica que garanteix el subministrament d'oxigen medicinal i evitarà la dependència del transport marítim exposat a les condicions climatològiques, ja que s'havia passat de necessitar reposició de subministrament d'oxigen quinzenalment a fer-ho de manera setmanal.\nAquest dispositiu mòbil se suma al tanc fix que posseeix l'Hospital Can Misses i que compta amb una capacitat de 19.300 litres de manera que la capacitat actual arribarà als 37.300 litres.\nLa demanda d'oxigen medicinal s'ha vist triplicada al mes de gener a causa de l'increment de pacients hospitalitzats per covid sofert en aquest començament d'any i es preveu que en les pròximes setmanes continuï a causa de l'augment d'hospitalitzacions.\nAmb aquesta mesura s'anticipa garantir el subministrament d'oxigen i permet respondre a les necessitats assistencials actuals. Aquest tanc mòbil està previst que quedi instal·lat inicialment per un període de tres mesos, tot i que es mantindrà fins que les necessitats ho requereixin.


Duran reconeix que s'ha comès "algun error de comunicació" amb l'Impost de successions\nAclareix que UDC donarà suport a la reforma del Govern\nEl líder d'UDC, Josep Antoni Duran i Lleida, ha admès avui que s'ha comès "algun error de comunicació" respecte a la supressió de l'Impost de Successions, i que CiU no ha "estat hàbil" a l'hora de transmetre a l'opinió pública les intencions de l'executiu.\nEncara que ha deixat clar que tot i que encara no coneix el contingut exacte del projecte de Llei UDC donarà ple suport a la decisió que adopti la conselleria d'economia sobre l'abast de la supressió de l'impost.\nDuran ha defensat el paper de la seva formació en aquesta qüestió, i ha assegurat que aquest dilluns UDC només va posar de manifest que s'havia "assabentat pels diaris" del contingut de les manifestacions del secretari del Govern, Germà Gordó.\n"Crec que no s'ha atès a la realitat en situar UDC com a subjecte d'aquesta polèmica", ha afirmat.\nDuran ha fet aquestes manifestacions en el marc d'una conferència al Col•legi de Registradors de la Propietat, on ha assistit el vicepresident del Tribunal Constitucional, Eugeni Gay, el delegat del Govern de Madrid, Jordi Casas, i el diputat de CiU a Madrid Josep Sánchez Llibre.


Luis Miguel Ruilope, Cap de la Unitat d’Hipertensió de l’Hospital Dotze d’Octubre de Madrid | Consumer\nLuis Miguel Ruilope, Cap de la Unitat d’Hipertensió de l’Hospital Dotze d’Octubre de Madrid\n«El monitoratge ambulatori de 24 hores ens ha descobert que estem controlant la hipertensió millor del que crèiem»\nPer Jordi Montaner 1 de juny de 2006\nLuis Miguel Ruilope presideix en l’actualitat la Societat Espanyola d’Hipertensió-Lliga Espanyola per a la Lluita contra la Hipertensió Arterial (SEH-LELHA). Ho entrevistem a Nova York, amb motiu de la XXI Reunió Científica de l’American Hypertension Society (ASH), i conversem sobre les perspectives més immediates en el tractament del principal factor de risc associat a la mortalitat cardiovascular.\nLa trobada de Nova York ha reunit a prop de 2.700 especialistes; no obstant això, la passada reunió de la SEH-LELHA a Madrid va convocar a gairebé 3.000.\nAquestes reunions de l’ASH se circumscriuen només a especialistes d’hipertensió i no donen cabuda, com als nostres congressos, als professionals d’atenció primària, els internistas o el personal d’infermeria. Es discuteixen, primordialment, aspectes científics. Per cert, dels 2.700 que vostè ha citat, 150 són especialistes espanyols que han concursat amb treballs científics de primer ordre.\nAlgun que mereixi una especial atenció?\nCom a president de la SEH-LELHA he seguit amb manyaga les presentacions del projecte CRONOPRES, una iniciativa en la qual la Societat ha participat activament i que persegueix millorar la detecció i el control de la hipertensió arterial a Espanya per mitjà d’una generalització de registres de monitoratge ambulatori de la pressió arterial (MAPA) de 24 hores que permeten al terapeuta obtenir un perfil de màxima definició de cada pacient i personalitzar el tractament antihipertensivo en virtut de les seves característiques o les de la seva hipertensió. Es tracta d’una iniciativa pionera que està collint elogis en tots els certàmens internacionals.\nPot ser que als certàmens nord-americans no acudeixin tants congressistes, però aquí es controla la HTA millor que a Espanya.\nAlmenys és el que crèiem. Mentre que a EUA al voltant del 25% de la població hipertensa diagnosticada i tractada està baix control, a Espanya el percentatge es creia que no superava en cap cas el 10%. No obstant això, dades preliminars del CRONOPRES han revelat que estem controlant la hipertensió una mica millor del que pensàvem i ens aproximem a un grau de control comparable al dels nostres col·legues americans. De fet, Espanya i EUA no presenten grans diferències en el grau de coneixement i tractament de la hipertensió arterial. El 60% dels hipertensos espanyols ha estat ja diagnosticat i, en la meitat dels casos, es tracta aquesta hipertensió amb prescripció farmacològica. Tampoc es tracta de tirar campanes al vol, ja que no sempre administrem als nostres pacients els agents idonis i, en altres casos, són els mateixos pacients els qui incompleixen el tractament prescrit. Hi ha encara molt per fer.\nEscarneix pensar que la majoria dels malalts podria controlar la seva patologia amb només modificar l’estil de vida…\n«El 60% dels hipertensos espanyols ha estat diagnosticat i la meitat es tracta amb prescripció farmacològica»\nPerò amb prou feines un 20% escomet la recomanació i menys del 10% es veu capaç de modificar finalment el seu estil de vida. Si un acudeix un diumenge al matí al Retir madrileny veurà que està ple de ciutadans abillats amb roba esportiva a l’última moda, però que no acudeix allí precisament a exercitar-se sinó a consumir unes quantes cerveses i aperitius. L’abús de la sal i els greixos, el recurs quotidià a l’alcohol o la dependència del tabac eclipsen gairebé tot intent de modificació i aquests individus acaben convertits, a la meitat de les seves vides, en autèntiques ‘síndromes metabòliques errants’, amb una tripita cervecera apuntant pel xandall o la samarreta…\nEls laboratoris equipen els arsenals terapèutics amb tota sort d’agents amb eficàcia reductora contrastada; no obstant això, un de cada dos hipertensos fracassa en el seu intent de controlar la hipertensió amb el fàrmac prescrit.\nEn els últims mesos hem vingut aprenent que és improbable que un únic fàrmac sigui capaç de dominar la hipertensió. Amb tot, són encara molts els metges que advoquen per emprar monoterapia. Dades estadístiques confirmen que només un 13% dels metges espanyols canvia el tractament prescrit quan aquest es mostra ineficaç en el control de la hipertensió.\nPerò l’Administració pot ser que no encaixi ben això de duplicar o triplicar l’assignació de fàrmacs antihipertensivos a cada pacient…\nEn medicina mana l’evidència científica, i aquesta demostra a les clares que en la majoria dels pacients anem a haver d’emprar diversos productes al mateix temps; de vegades anem a precisar fins a set pastilles diferents… Des de la SEH-LELHA ens esforcem a demostrar que l’ocupació locuaz de dos agents no sempre és més car que el mal ús d’un solament i les conseqüències que es derivaran d’aquest mal ús. Sota el meu punt de vista, els temors de l’Administració es funden més aviat en la complexitat que requereix tractar quadres hipertensivos complicats amb altres factors de risc, com en el cas de la diabetis o la síndrome metabòlica. Un dispendio important es veu compromès i no precisament sota expectatives d’un control eficaç de la salut d’aquests pacients. De totes maneres, ni l’Administració ni les escoles poden culpar-se de quant ocorre. L’educació ha de partir de tots, sobretot dels pares i mares, practicant amb el consell i l’exemple, vetllant per la salut òptima de les generacions futures, que tant de bo mengin menys, millor i s’exercitin de forma més regular.\nQuè és CORRESPON?\nÉs un programa de caràcter nacional que ha engegat la SEH-LELHA amb el patrocini de Novartis i que pretén fomentar la coresponsabilitat mèdic-pacient en la prevenció de les cardiopaties, millorant el control dels factors de risc dels hipertensos i reduint la morbimortalidad.\nDotant als serveis assistencials d’instruments que facilitin i millorin la gestió clínica dels pacients; però, sobretot, implicant als propis malalts perquè concebin la prevenció com un element decisiu en el tractament del risc cardiovascular. CORRESPON consta d’un programa informatitzat de gestió basat en guies de pràctica clínica d’ampli reconeixement internacional. Aquesta eina permetrà al metge calcular el risc cardiovascular de cada pacient sobre la base d’uns paràmetres i establir els objectius terapèutics ben definits.\nLES GUIES CANVIEN DE TERÇ\nParàmetres validats, objectius de control, estratègies… La lluita contra la hipertensió arterial genera més bibliografia de la qual els metges són capaços de digerir. Per més que Internet hagi disposat autèntiques ‘autopistes’ de comunicació en cada consulta, la velocitat amb que es generen noves dades, consignes i recomanacions resulta imparable. Any sí, any no, les societats americanes i europees, a més de l’OMS (Organització Mundial de la Salut), dissenyen estratègies i guies d’actuació clínica que l’evidència de nous estudis rebat 12 mesos més tard.\nRuilope subratlla dos punts d’inflexió crucials: la necessitat d’associar tractaments per garantir el control òptim de la pressió arterial, i la d’incloure sempre en tals combinacions un agent actiu enfront del sistema renina-angiotensina. «L’estudi ASCOT va proporcionar la primera evidència científica respecte al primer canvi; el VALUE, entre uns altres, recolza el segon punt d’inflexió». Assegura el president dels hipertensólogos espanyols que els antagonistas dels receptors de l’angiotensina II (LLAURA II) fan gala de l’efecte hipotensor més durador, «i hem après que disminuir la pressió de forma sostinguda és tan important com disminuir-la en si». Ruilope va destacar a Nova York els resultats de l’estudi Val-MARC, el primer a descobrir que un LLAURA II (valsartán) és capaç de disminuir els nivells de proteïna reactiva C (marcador de risc cardiovascular). Va advocar pel paper excel·lent de les combinacions de LLAURA II amb calcioantagonistas (i/o diuréticos) i va aconsellar parar esment als canvis per venir en les noves directrius terapèutiques.\nCom una sentència, Michael Weber (co-autor de les recomanacions JNC 8, encara en ciernes) i Peter Sever (director de la guia terapèutica que regirà en el Regne Unit) van confirmar a aquest periodista que hi haurà canvis importants en un futur immediat i pel que fa al tractament de la hipertensió: els betabloqueadores perden sencers i queden relegats a segones o terceres opcions, les combinacions amb fàrmacs actius enfront de l’eix renina-angiotensina s’assumeixen com una prioritat i l’edat dels pacients serà tinguda més en compte. En l’aparador de novetats, la confirmació d’una nova classe de fàrmacs en l’arsenal antihipertensivo: els inhibidors de la renina.\narterial control hipertensión-ca ruilope tractament


Projecte Orenetes - Niu censat, niu protegit!\nSabies que cada niu que comptes esdevé un niu més ben protegit? Coneixes colònies de falciots o ballesters? Més informació sobre protecció de fauna urbana\nNiu censat, niu protegit!\nSabies que cada niu que comptes esdevé un niu més ben protegit?\nLa normativa vigent estableix que no es pot dur a terme cap intervenció que pugui afectar ni destruir cap lloc de nidificació d’ocells protegits i que en cas que es vulgui fer alguna intervenció que pugui afectar-los cal sol·licitar primer una autorització excepcional a la Generalitat de Catalunya. Cal recordar, a més, que els nius estan protegits també fora de l'època de cria i encara que no estiguin ocupats!\nEn aquest context, per tal d'ajudar a protegir millor els nius dels ocells, l'ICO facilita l’accés a la informació recollida pel projecte orenetes a través de visornius.cat, un visor online que s'actualitza en temps real. Gràcies a aquest visor, els tècnics de medi ambient de la Generalitat i de les administracions locals poden veure la localització de tots els nius que tenim censats.\nA més, visornius.cat també inclou un servei de consulta per adreces que informa de la hipotètica presència de nius en indrets urbans on es vulgui fer alguna intervenció. Aquest servei rep prop de 2.000 consultes a l'any, de les quals un 17% són sobre indrets on tenim constància que hi ha nius.\nConeixes colònies de falciots o ballesters?\nSi en plena època de cria observes falciots o ballesters entrant i sortint d'algun edifici (per exemple dels forats d'una mitgera) probablement serà perquè s'hi ha establert una colònia de cria d'alguna d'aquestes espècies.\nSi vols ajudar a localitzar i protegir les colònies d'aquests ocells pots participar en el projecte "Colònies de falciots" d'ornitho.cat. Aquí t'expliquem com fer-ho.\nMés informació sobre protecció de fauna urbana\nApartat sobre fauna urbana del web del departament de Territori i Sostenibilitat (problemes/solucions, legislació aplicable, consells útils)\nProtecció d’aus nidificants en edificis (Ajuntament de Barcelona)\nArquitectura i Fauna Urbana, llibre editat per l’Ajuntament de Barcelona amb solucions tècniques constructives per conservar la biodiversitat associada als edificis


I. Balears 13 Mar, 2019\nOposicions: Sorteig lletra\nEl resultat del sorteig de la lletra per nomenar vocals dels tribunals i l'ordre d'actuació dels aspirants a les oposicions ha estat: Tribunals: EV Aspirants: U\n#Convocatoria #Idiomas #Interins\nI. Balears 07 Mar, 2019\nVols presentar-te a les oposicions i no saps com va el procediment? Necessites aclarir alguna informació de la convocatòria? No recordes alguna informació de la convocatòria? ... Des d'ANPE IB et volem ajudar i per això hem redactat una guia amb els punts més importants de la convocatòria d'oposicions i les instruccions per al procés telemàtic d'inscripció. Descarrega't els document clicant a l'enllaç adjunt. Si tens algun dubte o necessites més informació posa't en contacte amb nosaltres, tant per telèfon com per correu electrònic. T'ajudarem i acompanyarem en tot allò que necessitis durant el procés selectiu.\nPublicada la resolució per la qual es convoquen les proves selectives d'oposicions\nPublicada la resolució del 25 de febrer per la qual es convoquen les proves selectives d'ingrés, accés i adquisició de noves especialitats als cossos docents de les Illes Balears. El termini de presentació de sol·licituds: de dia 7 de març fins a dia 26 de març de 2019 ambdós inclosos. Presentació, inici de les proves i lliurament de la programació: 22 de juny del 2019. Sorteig de la lletra per als membres del tribunal: 13 de març del 2019 a les 10h. Sorteig de la lletra d'ordre d'actuació: 13 de març del 2019 a les 10:30h.\n#Interins #Acció sindical #Retribucions\n#Interins #Convocatoria #Llamamientos\nResum de la Mesa Sectorial del 25 de febrer sobre les Oposicions\nRESUM MESA SECTORIAL DE DILLUNS 25 DE FEBRER A la Mesa Sectorial d’avui es confirma que el termini de presentació de sol·licituds serà de dia 7 a 21 de març i les proves començaran a partir del 22 de juny previsiblement. La resolució sortirà publicada a principis de març. L’Administració ha incorporat: - Que es donarà còpia de l’examen teòric a tots els opositors, fent la prova escrita en paper de calc. - Que la programació didàctica no pot ser la primera prova per motius diversos. - Que els criteris generals es publicaran 14 dies abans. - Que la fase de pràctiques durarà de 6 a 5 mesos.\nI. Balears 14 Feb, 2019\nResum mesa tècnica de dijous 14 de febrer.\nAvui s'obre el termini de presentació de sol·licituds per a la participació a les proves d'oposicions per al cos d'Inspectors. El termini de presentació serà des d'avui dia 6 de febrer fins a dia 25 de febrer de 2019, ambdós inclosos.\n#Interins #Oposicions #Inspectors\nI. Balears 30 Gen, 2019\nPujada del 2,25% de la nòmina dels docents de la pública\nLa Conselleria d’Educació i Cultura farà l’ingrés de la nòmina corresponent al mes de gener entre avui i demà, amb una pujada del 2,25% a tots els conceptes tal com es va pactar en l’àmbit estatal.\n#Interins #Funcionaris #Retribucions\n#ANPE Informa #Interins #Funcionaris\n#Oposicions #Interins #Funcionaris\nI. Balears 17 Gen, 2019\nMesa sectorial de dimecres 16 de gener\nA la mesa sectorial d’ahir dimecres dia 16 de gener vàrem seguir el següent ordre del dia: Constitució de la Mesa Sectorial d’Educació. Plantilles orgàniques curs 2019-2020.\n#ANPE Informa #Funcionaris #Interins\nI. Balears 15 Gen, 2019\nATENCIÓ INTERINS! obert el termini per presentar la sol·licitud per formar part de la borsa d'interins del curs 2019/20.\nVos recordam que el termini per presentar les sol·licituds per participar en la convocatòria d'interins del curs 2019-20 és del dia 15 al 29 de gener (ambdós inclosos).\nI. Balears 19 Nov, 2018\nATENCIÓ DOCENTS! Places a Estats Units, Canadà i Regne Unit\nUs informem que ja s’ha publicat la nova convocatòria de places per a professors visitants als EUA, Canadà i Regne Unit.\nANPE rebutja la convocatòria d'interins i demana reprendre les negociacions.\nAmb la finalitat de donar estabilitat normativa per garantir la continuïtat dels nostres funcionaris interins, vàrem reiterar a la mesa tècnica i sectorial, que no volíem canvis al barem, per tal que cap interí perdi punts i tots puguin continuar fent feina el proper curs.\nI. Balears 15 Nov, 2018\nMesa extraordinària de dimecres 14 de novembre\nA la mesa sectorial convocada pel conseller d’educació, el Sr. Martí March, ens han proposat un nou acord de millora sociolaboral i educativa, que se mostra com una proposta oberta que agraïm i accepta’m.\n#Interins #Funcionaris #ANPE Informa\nI. Balears 14 Nov, 2018\nMesa sectorial de dimarts 13 de novembre\nA la mesa sectorial d’ahir 13 de novembre vàrem tractar els següents punts:\nI. Balears 12 Nov, 2018\nMesa Sectorial de dilluns 12 de novembre\nA la mesa sectorial d’avui hem aprovat les actes anteriors i hem tractat la Resolució sobre la convocatòria pública per formar una borsa d’aspirants a funcionaris interins docents.\nI. Balears 09 Nov, 2018\nPel moment, no hi ha modificacions als pressupostos de 2018 la qual cosa garanteix que encara ens podem jubilar amb 60 anys. Hi ha un petit increment econòmic. A més, el decret de contenció de la despesa pública de 2012 ens obliga a jubilar-mos als 65 anys, mentre que la resta de l’Estat ho poden fer fins als 70.\nLa nòmina d’enguany ha contemplat una pujada de l’1,5% de tots els complements des de gener fins al juliol i una pujada de l’1,75% signat a l’acord marc a partir del mes d’agost. A més ja s’estableix el pagament dels complement de tutoria i caps de departament, a partir del gener de 2018.\nA continuació teniu el calendari escolar del curs 2018-2019 dels centres docents no universitaris de les Illes Balears.\n#Interins #Funcionaris #Alumnado\nI. Balears 06 Nov, 2018\nMesa tècnica de dimarts 6 de novembre.\nA la mesa tècnica d’avui hem tractat la Resolució per la qual s’aprova la convocatòria pública per formar una borsa d’aspirants a funcionaris interins docents. Des d’ANPE volem mostrar la nostra decepció pels canvis significatius que comporten, generant inestabilitat i preocupació en el nostre col·lectiu de funcionaris d’interins.\nI. Balears 26 Oct, 2018\nANPE exigeix la creació d'una ajuda pública per a la compra i/o lloguer d’un habitatge pels docents.\nDesprés de l’anunci del Govern de les Illes Balears amb la destinació de mil milions d’euros a educació en els propers pressupostos autonòmics, ANPE considera que aquesta inversió de mil milions ha de fer possible el compliment de l’Acord Marc signat amb majoria sindical, per restituir part de les retallades patides a l’àmbit educatiu.


França traumatitzada per la violència dels "nous bàrbars" - Converses a Catalunya\nLa fi del confinament ha deixat lloc a un estiu marcat per tot tipus de violències gratuïtes i agressions a la policia. A França, la criminalitat es dispara i ja és el segon país de la UE amb més violències registrades\n1 setembre, 2020 conversesacatalunyaPunts clau del diaNo hi ha comentaris\nCom arreu del món, a França els mesos de confinament comportaren un descens de la criminalitat comuna. La posada en pausa dels grans moviments socials típics d’aquest país, cada cop més marcats per les violències, també ajudà a evitar nous episodis de disturbis urbans.\nNo obstant, el desconfinament i l’arribada de l’estiu han posat fi a aquesta tendència. Des del mes de juny, França viu una allau d’inquietants d’episodis de violència gratuïta.\nPodem citar alguns exemples.\nA ParÍs, el 2 de juliol, dos cotxes de policia són atacats per una cinquantena de joves però aconsegueixen sortir de l’emboscada que els hi havien parat. A Nantes, el 3 de juliol, un pare de família que demana silenci durant les hores de repòs nocturn és apunyalat i mort hores després. Un dia després, una jove gendarme de 25 anys mort atropellada per un conductor que rebutja un control policial.\nEl 5 de juliol, a Baiona, un conductor d’autobús és brutalment agredit per un grup de joves als quals els havia demanat de posar-se la mascareta. El conductor, pare de família, morí 5 dies després de les ferides causades. Uns dies abans, un immigrant que havia rebut ordre de sortir del territori francès apunyala un policia a Bordeus i és hores després deixat en llibertat per la justícia.\nA Versalles, el 9 de juliol, dues bandes s’enfronten amb barres de ferro després d’un partit de futbol, i els serveis d’urgències atenen diversos ferits. El dia 10, al Parc Astérix prop de Paris, un empleat és hospitalitzat després de demanar calma a dos grups de joves que s’enfronten a la cua d’una atracció. El 11 de juliol, a Bordeus, un vianant que demana civisme a uns homes que urinen al carrer és apunyalat. La llista és molt més llarga.\nDavant d’aquesta onada de violències, el govern francès d’Emmanuel Macron ha estat acusat de laxisme. En un polèmic discurs el 20 de juliol, Macron prometé “tolerància zero” davant “l’incivisme”. Li caigué de seguida una pluja de crítiques per recordar-li que assassinar un conductor d’autobús que volia aplicar les mesures sanitàries és quelcom més que “incivisme”.\nTan sols unes setmanes abans, Macron es desfeia del seu ministre del interior, Christophe Castaner, acusat repetidament de laxisme, incapacitat i abandonament dels policies. Castaner arribà a afirmar textualment que «l’emoció» causada pel moviment Black Lives Matter “depassa les regles jurídiques” i que per tant les manifestacions contra la policia organitzades a França a començaments de juny es tolerarien – malgrat la seva prohibició estricte pel Covid-19.\nEl 6 de juny, Macron nominà Gérald Darmarin, un polític provinent de la dreta, com a nou ministre del interior. Darmarin ha des de llavors promès un recolzament ferm als cossos policials i la fi del laxisme.\nPolítics i personalitats de dretes s’han també mobilitzat per exigir del govern central més fermesa davant «l’ensalvatgament d’una part de la societat».\nPer a la presidenta de la regió d’Illa de França (Paris i els seus suburbis), la conservadora Valérie Pécresse, “la República està amenaçada” per “nous bàrbars que no respecten res de res, ni l’autoritat, ni la llei, ni les institucions. I això comença cada cop a una edat més primerenca”, observa, fent referència a la participació creixent de menors d’edat a actes de violència gratuïta. “La por ha de canviar de bàndol”, conclou.\nL’auge d’aquests nous bàrbars és però una tendència que precedeix al confinament.\nSegons les xifres oficials pel 2019, hi ha hagut un increment interanual del 8% dels casos d’agressions físiques voluntàries. Cosa que ja situa França com el segon país més violent de la Unió Europea. França també és el país on l’increment de la delinqüència és més fort.\nAltra dada: per una població inferior, França té un 66% més de casos d’homicidi que Alemanya i un 48% més que el Regne Unit. De fet, mentre que les estadístiques de criminalitat milloren arreu d’Europa, a França empitjoren.\nDes del mes de juny, França viu una allau d’inquietants d'episodis de violència gratuïta. Click To Tweet\nAntifas i radicals de Black Lives Matter: violència, amenaces a la població i clima insurreccional


PAUM DE VIC\nEl ple municipal de l’Ajuntament de Vic ha aprovat inicialment, el desembre del 2003, el Programa d’actuació urbanística municipal (PAUM). EL PAUM presentat parteix del Pla general d’ordenació urbana (PGOU) del 1975 i en desenvolupa les actuacions pendents en un context que preveu un creixement demogràfic continuat, la consolidació del canvi d’escala del sistema urbà i territorial i la represa de les activitats industrials.\nUn PAUM per als dotze anys vinents, a l’espera de la redacció del planejament territorial\nEl PAUM és una figura de planejament i d’actuació urbanística introduïda per la Llei 2/2002, de 14 de març. El PAUM, que no revisa el planejament general municipal, prioritza i programa les accions de planejament que s'han de desenvolupar al llarg dels sis anys vinents.\nEl PAUM de Vic va ser promogut per l’Ajuntament i redactat per l’Observatori per al Desenvolupament Local de la Universitat Pompeu Fabra, sota la coordinació de l’arquitecte Joan Antoni Solans i Huguet, en col·laboració amb l’oficina tècnica municipal del consistori.\nEn la memòria justificativa del PAUM de Vic, a banda del reconeixement del nou dinamisme urbà que està vivint els darrers anys la ciutat i de les noves dinàmiques demogràfiques, territorials i econòmiques que feien necessària la redacció d’una nova figura de planejament, es justifica la necessitat de redacció d’un PAUM, en comptes d’un pla d’ordenació urbanística municipal (POUM), pel fet que estan pendents de redacció i aprovació les figures de planejament territorial supramunicipal i supracomarcal previstes al Pla territorial general de Catalunya, les quals obligarien a revisar el POUM, amb la consegüent pèrdua de temps i de recursos de l’Administració local. Tanmateix, el PAUM de Vic té un horitzó temporal de dotze anys, fins el 2016, tot i que la vigència prevista per a aquesta figura és de sis i que, previsiblement, en aquest interval de temps ja s’haurà aprovat el planejament territorial. El PAUM aprovat inicialment és, per tant, un desenvolupament del PGOU del 1975 que també va ser dirigit per Joan Antoni Solans i Huguet.\nLes perspectives i les visions del PAUM\na) Les perspectives demogràfiques\nLes perspectives demogràfiques del PAUM eren de dinamisme fins el 2016, segons indicava el creixement de la població i una política que afavoria la represa industrial.\nDurant la redacció del PAUM, la població censada del municipi era de 37.000 habitants i es constatava una represa demogràfica basada en la disminució de l’emigració residencial de Vic cap a la resta de municipis de la rodalia i en la immigració protagonitzada per població extracomunitària però també de la mateixa comarca i del sistema metropolità. Les previsions elaborades en la memòria socioeconòmica posaven de manifest un escenari amb un important creixement demogràfic per els anys vinents, tot i que la composició seria diferent que la de la darrera dècada. També es destacaven els fets que es frenaria el component migratori extern i que el creixement es basaria en el reagrupament familiar, la recuperació de la natalitat i la migració cap a Osona de població procedent d'altres indrets de Catalunya, en especial del sistema metropolità central, fet induït per una forta represa industrial a la comarca com a resultat d’una decidida política de sòl industrial.\nb) Les perspectives territorials\nLes perspectives territorials del PAUM destacaven la dimensió de Vic en el marc del sistema català de ciutats. Així, la ciutat de Vic era entesa com un sistema urbà integrat a l’escala de la plana osonenca.\nPer als redactors del PAUM, un dels factors més importants de l'últim canvi urbanístic de la ciutat de Vic va ser la transformació que havia experimentat la ciutat com a conseqüència del progressiu canvi d’escala del sistema urbà, iniciada als anys vuitanta i cada cop més evident els darrers anys. El PAUM presentava com a objectiu la necessitat d’ajustar l’estructura urbana de Vic a la nova escala a través de les millores de les comunicacions, especialment amb el sistema urbà de Ripoll i amb el sistema d’Olot per la CARRETERA VIC-OLOT i el nou TÚNEL DE BRACONS. El PAUM valorava les funcions centrals de la ciutat de Vic per a esdevenir un centre de serveis, amb la perspectiva d’un procés d’integració de les àrees urbanes en un sistema urbà de quasi 200.000 habitants.\nEl PAUM assumia que l’entrada en funcionament de la carretera Vic-Olot-Figueres tindria un efecte multiplicador sobre el trànsit i modificaria la centralitat de Vic en el conjunt de Catalunya. Aquest augment dels trànsits implicaria, almenys pel que fa a la traça característica de la plana de Vic, la necessitat de desdoblar els eixos transversals C-25 i el d’Olot, futura C-37, i la necessitat de construir una xarxa de distribució dels trànsits locals sobre Vic que trenqués amb l’herència de l'esquema radial.\nc) Les perspectives per als sistemes naturals\nEls grans objectius del PAUM pel que fa a millora de la qualitat ambiental de la ciutat i sobretot de la relació d’aquesta amb els seus sistemes naturals es basaven en la possibilitat de transformar en públics els espais que protegien els sistemes naturals i conferir-los la dimensió necessària per a poder-los integrar sense conflictes a la ciutat. El PAUM va continuar l’actuació feta de preservació dels espais fluvials amb la creació de parcs fluvials, sobretot en els sectors on es preveia la remodelació de les velles instal·lacions industrials habitualment emplaçades a la vora dels rius, quan no a la part superior, estrenyent-ne així la llera. El projecte de més entitat era la recuperació del riu Mèder, a l’interior de la ciutat de Vic. A més es proposava protegir les ribes del riu Gurri amb zones de parc i horts públics, integrant-los en l’entorn de les cases de pagès actuals a través d’una zona de reordenació rural.\nPer a preservar la continuïtat dels espais lliures al llarg dels turons del nord de la ciutat fins a arribar al punt de trobada del torrent de l’Esperança i de la vella llera del Rimentol amb el Gurri, es va definir un gran corredor mediambiental al nord de la ciutat.\nEl PAUM també proposava introduir la presència de sistemes naturals a la ciutat per mitjà del sistema d’espais lliures públics i d'espais lliures annexos als equipaments públics, emplaçantlos de manera que ajudin a institucionalitzar la convivència dels barris on són ubicats amb els valors ecològics dels espais naturals.\nd) Nous objectius urbanístics: l’estructuració dels nous creixements residencials i industrials\nEl PAUM, com a document de desenvolupament del PGOU, no feia cap nova previsió de sectors residencials, ans al contrari. Atesa la important incorporació de sòl que va tenir lloc amb la recuperació de la carretera N-152 com a via urbana a la darreria dels anys noranta i amb la voluntat de transformar la N-152 en passeig central dels nous creixements residencials, el PAUM desqualificava el sector que el pla del 1975 havia previst per a creixement residencial opcional al llarg de la carretera de Santa Eugènia de Berga i el va substituir per dos sectors del pla especial que recollirien els àmbits parcel·lats i parcialment edificats al llarg d’aquella carretera.\nEls dos sectors haurien de ser objecte de plans especials de mi-llora urbana i reestructuració, sota el règim de sòl urbà sense consolidar. El sector del Bruguer seria una continuació del sector ja urbanitzat de Malloles i el sector del camí vell de Taradell, una continuació dels usos industrials emplaçats a migdia de l’eixample sud de la ciutat, al voltant de l’adoberia Codina.\ne) Política de sòl residencial\nL’anàlisi del PAUM preveia que l’envelliment demogràfic i les noves estructures familiars tendirien a reduir el nombre de membres per habitatge i, encara que l'impacte seria menor que en altres llocs, aquesta nova estructura familiar implicaria la necessitat d’un major nombre d’habitatges. La mitjana anual d’habitatges requerits per als propers anys, segons el PAUM, seria de 585 habitatges anuals. La xifra incloïa cada any uns quaranta habitatges procedents del vell estoc, destinats a la rehabilitació, i uns altres quaranta, també anuals, que es generarien als buits urbans derivats dels solars que no han esgotat l’edificabilitat o que s’obtindrien per demolició de construccions envellides. En total, el PAUM preveia un potencial de 6.500 nous habitatges per a una demanda aproximada de 6.000 habitatges en dotze anys, o de tres mil nous habitatges a la fi del sexenni 2004-2010.\nDins del primer sexenni, el PAUM preveia desenvolupar el sector del Griell a través de l’Institut Català del Sòl, ja que és un sector clau per a orientar els creixements urbans més enllà de la carretera vella N-152 i la façana a migdia del riu Mèder. Els altres nous sectors considerats al PAUM, susceptibles de ser desenvolupats durant els tres primers anys del sexenni, eren el de la Font de Sant Pere, el del Mas Ratet o Marratet, per a afavorir la continuïtat urbana amb el nucli de la Serra de Sanferm, i un primer polígon del sector de la Torre d’en Franch, que inclouria un centre d’ensenyament.\nEl PAUM proposava un model d’ús del sòl i distribució d’activitats on el sector terciari tindria un 60% del pes i la indústria, un 40%. Les propostes del PAUM, pel que fa a l’ordenació dels usos terciaris, eren concentrar i dotar de densitat de serveis la progressiva transformació urbana prevista sobre els sòls recuperats a les vies del tren, entre l’antiga carretera N-152 i el traçat de la línia del FERROCARRIL VIC-PUIGCERDÀ.\nRespecte al sòl industrial, el PAUM proposava cobrir la demanda a curt termini amb l’oferta dels sectors del Mas d’en Prat i l’ampliació del Parc d’Activitats Econòmiques. En el sector de les Casasses, el sòl de propietat pública es reservava per a l’actuació anomenada l’illa adobera, destinada a facilitar la transformació i modernització del sector de la pell i a reforçar l’actual clúster industrial. Les previsions de nou sòl industrial per al tercer, quart, cinquè i sisè any del programa situaven les noves actuacions al Mas Bruguer i al camí vell de Taradell, a l’alçada de la Creu del Mercè.\nf) Participació ciutadana\nTal com va introduir la Llei 2/2002, de 14 de març, d’urbanisme, en els processos d’elaboració dels PAUM s’havia d’incorporar un projecte de participació ciutadana. A banda dels processos clàssics d’exposició pública del planejament i de l’aprovació inicial i a part del posterior tractament de les al·legacions pertinents, el PAUM de Vic va posar en funcionament el programa Consensus de participació ciutadana, que oferia la possibilitat, via Internet, de consultar els documents integrants del PAUM i que els ciutadans, prèvia inscripció al programa, emetessin opinions i propostes.\nEl programa Consensus va ser elaborat en cooperació entre el consorci Localret, la Fundació Jaume Bofill i l’Institut Català de Tecnologia, amb el suport financer del Programa Profit del Ministeri de Ciència i Tecnologia, i va ser implementat, durant el 2003, a Vic i a d’altres municipis catalans.\nEl PAUM de Vic, aprovat inicialment en el ple del 22 de desembre, preveia per al conjunt d’iniciatives, incloses les de promoció pública, mixta o exclusivament privada, i per a tots i cada un dels sectors i àmbits de competència previstos, un pressupost global de 107,72 milions d’euros.\nA la darreria d’any es preveia que durant el mes de febrer del 2004 es portés a terme un ampli procés d’informació pública que donaria pas, al llarg de l’any 2004, a l’aprovació definitiva del PAUM per part de l’Ajuntament de Vic i al preceptiu acord de la Comissió Territorial d’Urbanisme de Barcelona.


L’Ajuntament crea la Dona de les Orelles amb motiu del 50è aniversari de l'Home dels Nassos — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Cultura › Notícies › Notícies 2018 › L’Ajuntament crea la Dona de les Orelles amb motiu del 50è aniversari de l'Home dels Nassos\nL’Ajuntament crea la Dona de les Orelles amb motiu del 50è aniversari de l'Home dels Nassos\nSortirà cada 30 de desembre pels carrers de la ciutat\nAvui s'ha presentat un nou personatge per acomiadar l'any a Tarragona, que ja s'estrenarà sortint al carrer d'aquí a dos dies: la Dona de les Orelles. Aquesta nova nana és la germana de l'Home dels Nassos, i, a partir d’enguany, sortirà el penúltim dia de l'any.\nLa Dona de les Orelles serà el primer capgròs femení de Catalunya que surt al carrer a acomiadar l'any per a tots els ciutadans. Serà pionera, com el seu germà, l'Home dels Nassos, que enguany fa 50 anys que va sortir per primer cop a la ciutat, i que va ser el primer a instaurar aquesta tradició de tot Catalunya.\nA la Dona de les Orelles li queden tantes orelles com dies li queden a l'any. Per aquest motiu, té dues orelles i està previst que surti cada 30 de desembre. El seu aspecte encara és una incògnita i el recorregut que farà està per determinar. Probablement, farà servir un parapent o artefacte similar per desplaçar-se per tots els barris de Tarragona.


Holiday home P-8125 Quarteira 35 Quartira Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nQuarteira City Center, Quartira, Portugal - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nAl visitar Quartira, vosté es sentirà com a casa a Holiday home P-8125 Quarteira 35, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Holiday home P-8125 Quarteira 35, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, forn microones per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Quartira, faci de Holiday home P-8125 Quarteira 35 la vostra llar.


La banda criminal amb seu a TGN que distribuïa droga per tot Europa\nDesarticulada una banda criminal dedicada al tràfic de marihuana amb detinguts a Ulldecona\nS'han fet 17 detencions i escorcolls a municipis de València, Castelló i Tarragona\ndijous, 21 de maig 2020 - 13:12h\nAgents de la Policia Nacional han detingut a 17 persones i han desmantellat sis laboratoris de producció de marihuana en localitats de València, Castelló i Tarragona, que estaven «perfectament preparats i equipats» dels aparells necessaris per a aconseguir diverses collites a l'any d'una substància que distribuïen per Europa.\nEn l'operació, els agents s'han confiscat de 162 quilos de droga, que distribuïen a «gran escala», més de 3.000 plantes de marihuana, 9.000 euros, dues màquines per a envasament al buit, diversos mòbils, un ordinador portàtil i quatre vehicles, segons ha informat la Policia en un comunicat.\nAls detinguts, de diferents nacionalitats, se'ls considera presumptes autors dels delictes contra la salut pública, organització criminal, defraudació de fluid elèctric, blanqueig de capitals, falsedat documental i infracció a la llei d'estrangeria.\nEls agents van realitzar vuit registres domiciliaris a les localitats valencianes de Paterna, Estivella, Beniparrell, Montcada i Godella; Castelló i Ulldecona (Montsià) i es van intervenir de 162 quilos en sec de marihuana —preparada i llista per a la seva distribució a Europa—; 3.160 plantes de marihuana; 9.000 euros; dues màquines per a envasament al buit; diversos mòbils, un ordinador portàtil i quatre vehicles.\nCotxe amb una «forta olor»\nLa recerca es va iniciar el mes de gener passat quan els investigadors van interceptar un cotxe a Paterna que desprenia una forta olor de marihuana. Els agents van detenir als ocupants, dos homes d'origen albanès, per infracció a la llei d'estrangeria i van intentar localitzar sense èxit departaments ocults de substància estupefaent, denominats 'caletes'.\nA partir d'aquest moment, els agents van continuar amb les perquisicions i van localitzar diversos domicilis en els quals conreava marihuana i que, alhora, servien com a llocs de residència dels arrestats. Després de diverses gestions, els investigadors van descobrir tot un entramat criminal dedicat al cultiu i distribució de marihuana.\nDurant les recerques els agents van identificar a les persones que formaven l'organització criminal, composta en la seva majoria per ciutadans d'origen albanès, i el centre d'operacions del qual se situava a la localitat de Paterna. Des d'allí, els màxims responsables de la xarxa llogaven habitatges unifamiliars en diferents zones residencials de la Comunitat Valenciana i Tarragona amb la finalitat de passar «totalment desapercebuts» i instal·lar en els habitatges laboratoris de cultiu 'indoor' de marihuana.\nL'organització reclutava persones, moltes d'elles sense treball i sense permís de residència, a les quals després d'una fase d'aprenentatge i motivació els assignava un dels xalets en els quals s'emplaçava una plantació de marihuana que havien de cuidar i recol·lectar. D'aquesta forma pretenien passar desapercebudes en el veïnat.\nEls agents van esbrinar que els xalets es trobaven controlats i vigilats per altres membres del grup que s'encarregaven, tant del subministrament de material necessari per als cultius com de l'avituallament de les persones que els cuidaven. Aquest graó mitjà de la xarxa també era l'encarregat de detectar la possible vigilància per part de la Policia.\nUna vegada que les plantacions de marihuana eren recol·lectades, es traslladaven a una nau on es procedia a l'assecament i envasament de les plantes per a la seva distribució i venda al major, principalment per països europeus. L'operació s'ha saldat amb la detenció de 17 persones i la confiscació de 162 quilos en sec de marihuana.\n"Ara mateix: Tallada l'AP-7 a Vila-seca per un camió accidentat amb ferits" "Atenció: Nova baralla amb un jove ferit a Reus"\ndroga Policia Nacional Montsià


El veí indiscret - Diari de Girona\nEl veí indiscret\ncarles ribas i blanché 17.11.2017 | 10:06\nEl cineasta andalús Manuel Martín Cuenca va iniciar la seva trajectòria en el terreny del documental, un gènere que no ha deixat mai de conreuar però que sí que ha aparcat sovint per provar fortuna pels camins de la ficció. Per realitzar aquestes incursions, Cuenca ha optat normalment per traslladar al cinema relats literaris, com va fer en el que esdevindria el seu primer llargmetratge de ficció, La flaqueza del bolchevique (2003), tot adaptant Lorenzo Silva, o amb el relat d'Humberto Arenal Caníbal (2013), possiblement la millor obra fins a hores d'ara del cineasta.\nAmb El autor, Cuenca torna a la inspiració literària, i ho fa ni més ni menys que amb la primera novel·la que va publicar l'escriptor Javier Cercas. Aquest relat breu, que es va publicar l'any 1987, juntament amb altres quatre narracions, amb el títol de El móvil (i que ha estat reeditat, ja en solitari, en dues ocasions més: l'any 2003 per Tusquets i recentment per Random House tot aprofitant l'estrena d'aquesta adaptació), s'endinsa en les pors i flaqueses d'un home que pretén, per damunt de tot, convertir-se en un escriptor de renom.\nPer a l'Álvaro, el protagonista, la seva existència es basa en la rutina i la mediocritat, un fet que s'ageganta, per contrast, amb el dia a dia de la seva parella, convertida ja en una escriptora d'èxit. Serà mitjançant els consells que li doni el professor de creació literària del taller on assisteix per millorar el seus escrits que l'Álvaro descobrirà i decidirà un bon dia que la ficció s'ha d'escriure tot emmirallant-se en la realitat. D'aquesta manera, l'aprenent d'escriptor començarà a manipular els seus veïns i les seves amistats per provocar i forçar entre aquests una sèrie de situacions que l'ajudin a crear una història, una història real que superi la ficció.\nAmb Javier Gutiérrez com a protagonista principal del film, El autor compta també amb la presència de María León ( Cuerpo de élite, Carmina o revienta) i del sempre solvent Antonio de la Torre, convertit en aquesta ocasió en el professor que dona consells al protagonista.


Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: Enric Roig “El PSC tindrà un equip preparat pels reptes de futur a Tortosa”\nEnric Roig “El PSC tindrà un equip preparat pels reptes de futur a Tortosa”\nL'Assemblea de l'Agrupació Local del PSC de Tortosa ha renovat els seus càrrecs orgànics amb la voluntat de seguir treballant pel projecte de ciutat socialista, per la Tortosa que volem i pels problemes reals dels tortosins i tortosines. La nova executiva va comptar amb el suport unànime dels participants, a l'igual que la ratificació d'Enric Roig que continuarà davant de la primera secretaria de l'agrupació.\nDesprés del Congrés Nacional i del 5è Congrés de la Federació de l'Ebre, a Tortosa, l'Executiva de l'Agrupació Local del PSC va acordar celebrar eleccions primàries per escollir els candidats o candidates a la Primera Secretaria, essent Enric Roig l'únic que va presentar els avals per optar al càrrec, i que es corresponen amb un 63,75%, quedant anomenat primer secretari. Com a darrer pas, només quedava pendent de ratificar per part de l'Assemblea local.\nRoig ha agraït la disponibilitat i la confiança que una vegada més ha rebut per part de l'Assemblea en donar-li suport com a primer secretari i per formar part d'aquesta nova etapa del partit.\nEl primer secretari també ha agraït a la nova executiva "la vostra implicació en el projecte socialista" i ha mostrat la seva convicció de que "és un equip preparat per als reptes de futur." Per això, els ha encoratjat a "seguir treballant pel nostre projecte de ciutat per a Tortosa i pels tortosins i tortosines, per seguir demostrant la nostra capacitat de governar i el ser creïbles com alternativa de govern de cara a encapçalar el futur govern de Tortosa a les eleccions de 2023."\nL'assemblea, celebrada de manera semi virtual per motius de la Covid-19, va comptar amb les intervencions del senador i primer secretari de la Federació, Manel de la Vega i del subdelegat del govern a Tarragona i president de l'Agrupació de Tortosa, Joan Sabaté.\nDe la Vega ha recordat la feina feta aquests anys i que "tenim les eleccions al Parlament de Catalunya a la vista i cal treballar fort pel canvi que Catalunya necessita, un canvi que ja s'està veient amb el govern socialista a Espanya en fets com els 180 M€ d'inversions previstos per a l'Ebre."\nPer la seva part, Sabaté ha felicitat al grup municipal per la seva feina a l'Ajuntament de Tortosa i ha estat clar al dir que "els socialistes estem demostrant la nostra iniciativa política i que hi ha una altra manera de fer les coses i ha arengat a continuat treballant per recuperar el projecte de progrés socialista per al futur de Tortosa."\nAcompanyen a Roig en els principals càrrecs el subdelegat del govern a Tarragona i ex alcalde de Tortosa, Joan Sabaté, que repeteix com a president, la regidora Dolors Bel, com a vice primera secretària i secretària d'igualtat i acció social; la també regidora Estefania Valdés es converteix en la nova secretària d'organització i d'acció sectorial; i Ricard Lleixà serà el secretari d'organització adjunt i responsable d'acció territorial i electoral.\nLa resta de secretaries estan ocupades per Virginia Martínez secretària de programes, estratègia i desenvolupament local; Josep Mª Beltran al capdavant d'acció social; Consol Cordero secretària de formació i educació; Lisardo Garcia secretari de gent gran i pensions i Iñaki Copoví secretari d'imatge, comunicació i xarxes. L'executiva es completa amb les vocalies de Mariano Borràs, Maria López, Isabel Postigo i Carles Albacar.\nLa nova executiva està formada per 14 persones i és paritària i també hi participen el 1r secretari de la Federació de l'Ebre Manel de la Vega, la secretària d'organització de la Federació, Tere Castellà i la 1a secretària de les JSC de Terres de l'Ebre, Anna Roig, com a membres nats, així com els representants electes dels pobles i EMD's, Eliseu Martínez per l'EMD de Bítem, Àngel Piñol per l'EMD de Jesús, Carme Soriano pel poble dels Reguers i Marita Garceso pel poble de Vinallop.\nL'assemblea també va donar suport a la proposta dels 16 consellers de federació que representaran l'agrupació local a la federació de Terres de l'Ebre, amb una llista paritària.\nAprovada la proposta de resolució sobre l'ampliació de l'hospital\nFinalment es va aprovar una proposta de resolució per demanar un nou hospital a Tortosa i no una ampliació de l'actual Verge de la Cinta com ha anunciat el Departament de Salut. Una ampliació que, tal com es planteja no es veu factible i que no suposa un solució als actuals problemes. Les Terres de l'Ebre no volem ser una regió sanitària de segona i més quan la crisi del coronavirus ha evidenciat la necessitat d'un nou equipament. El Covid ens està ensenyant com cal planificar els futurs hospitals, amb accessos i preparats per emergències. Amb personal sanitari que treballi en condicions laborals dignes. "Necessitem construir hospitals pensant en el futur i aprenent del passat. Volem un hospital post Covid del s. XXI i no un pedaç".


Alcoi acull l’autonòmic de Patinatge ‘Grups Xou’ | ARA Multimèdia\nAlcoi acull l’autonòmic de Patinatge ‘Grups Xou’\nPatinatge al Francisco Laporta / Arxiu AM\nAquest dissabte 12 de març durant tot el dia al Pavelló Mutua Levante\nEscrit per Redacció 10 març 2022\nEl Poliesportiu Francisco Laporta torna a acollir un campionat de patinatge autonòmic. Aquest dissabte 12 de març es disputarà el torneig, organitzat per la Federació de Patinatge de la Comunitat Valenciana i el Club Patinatge Artístic Alcoi.\nDurant tot el dissabte se celebraran els entrenaments i la competició, en la que també participaran equips alcoians. A banda de la representació d’Alcoi, també hi ha equips d’Alacant, Muro o Alginet. De 9 a 14 h, se celebraran els entrenaments.\nJa a la vesprada, també al Pavelló Mutua Levante, començarà amb el V Trofeu Promocional de Grups Xou. A continuació se celebrarà el XVIII Campionat autonòmic amb la participació de les categories grans, menudes, junior i quartet.


50 anys a flor de pell, Sis Hores de Cançó | Enderrock.cat\nEnguany es compleix mig segle de la primera edició del Sis Hores de Cançó al Canet\nEntre 1971 i 1978, es van programar més de 70 recitals de Lluís Llach, Maria del Mar Bonet, Ovidi Montllor, Joan Isaac, Marina Rossell o Pi de la Serra, entre altres\nJoaquim Vilarnau | 21/09/2021 a les 11:30h\nArxivat a: Enderrock, Sis Hores de Cançó, efemèride\nFa 50 anys de la primera edició de les mítiques Sis Hores de Cançó a Canet, el festival musical més important celebrat mai a Catalunya, que del 1971 al 1978 va programar més de 70 recitals d’una trentena de cantants de la Nova Cançó, als quals van anar 200.000 espectadors. Hi van passar de Lluís Llach a Pere Tapias; de Maria del Mar Bonet a Joan Isaac; de Raimon a Marina Rossell. Els músics el recorden com un festival musical i polític, mentre que el trincaire Josep Maria Mainat creu que va ser un “espai de lluita”. Enderrock va publicar per a l’ocasió una versió actualitzada del llibre Canet, 36 hores de cançó i llibertat (Edinform, 1977), escrit pel fundador del festival i periodista Joan Ramon Mainat.\nDel 1971 al 1978 es van celebrar vuit edicions de les Sis Hores de Cançó a Canet, el festival de més transcendència als Països Catalans pel seu contingut i significat tant artístic com reivindicatiu. El certamen es va convertir en un espai de llibertat i de protesta amb la participació de les veus d’Ovidi Montllor –que va actuar-hi tots els anys–, Pere Tapias –el més ovacionat pel públic–, La Trinca, Lluís Llach, Raimon, Ramon Muntaner, Pi de la Serra, Toti Soler, Marina Rossell, Maria del Mar Bonet i Pau Riba, entre d’altres. L’arribada de la democràcia va matar les Sis Hores i el nou ajuntament democràtic de la població en va certificar la defunció el 1981 en no autoritzar-ne una nova edició.\nLes Sis Hores van ser fundades per l’agrupament escolta de Canet i van ser dirigides inicialment pel periodista Joan Ramon Mainat. Les darreres cites del festival –les tres últimes del 1975 al 1978, en paral·lel al Canet Rock– van ser organitzades per Pebrots Enterprises, l’empresa promotora de La Trinca.\nCanet de Mar ja havia estat un espai màgic i acollidor per a la Nova Cançó anys abans de la celebració de les Sis Hores. Tot plegat va començar a redós del grup de Pioners de l’agrupament escolta de Canet, i la primera cita va ser el 26 de juliol de 1969 amb la presència de Lluís Llach, Ovidi Montllor i Pi de la Serra. Aquest va ser el precedent d’un seguit de recitals que van portar fins a la vila maresmenca Maria del Mar Bonet, Miquel Cors, Raimon o Pau Riba, a més del debut de La Trinca al seu poble. Tot plegat va fer que el grup de Pioners adquirís una certa experiència en l’organització de concerts i en el tracte amb els músics i sobretot amb l’administració i la censura.\nL’èxit dels recitals organitzats a Canet i la inspiració en els festivals de l’illa de Wight (1968-1970) i Woodstock (1969) van animar els Pioners de Canet a muntar un festival de llarga durada que finalment va tenir lloc el 18 de setembre de 1971 en un espai conegut com l’Amfiteatre del Maresme, cedit per un empresari turístic, Josep Rovira. La primera actuació va ser d’Una de Barrets (Llorenç Torres, Els Penques, Toni Llovet, Araceli Banyuls i Josep Bisbal) i va ocupar la primera part del programa. Després va arribar el moment de Teresa Rebull, Ovidi Montllor, Joan Baptista Humet, Falsterbo 3, Enric Barbat i Maria del Mar Bonet. Tot i l’absència dels cantants més consagrats del moment –Raimon, Llach i Pi de la Serra– el cartell va resultar molt atractiu i es va considerar que era el més complet que fins aquell moment havia tingut lloc amb artistes de la Nova Cançó. El públic va respondre, amb 1.800 persones vingudes d’arreu de Catalunya. Jordi García-Soler va signar una crònica al Diario de Barcelona titulada “Sis hores de Cançó a Canet”. Sense saber-ho, acabava de batejar les futures edicions del festival.\nOvidi Montllor, Miquel Àngel Pascual i Pi de la Serra al Sis Hores (1976) Foto: Francesc Fàbregas\nLa intensa activitat organitzativa d’esdeveniments musicals del grup de Pioners no es va limitar a l’organització de les Sis Hores. Entre la celebració de la primera i la segona edició, els escoltes van organitzar concerts de Pau Riba i Toti Soler, Lluís Llach i Pi de la Serra. Diem ‘organitzar’ perquè en el cas de Llach no es va poder arribar a celebrar, en no obtenir-se el permís del Govern Civil de Barcelona, i es va haver d’ajornar fins a l’any següent. L’èxit de les primeres Sis Hores va afavorir un canvi d’emplaçament al Camp Municipal d’Esports, un espai amb molt més aforament. Així les coses es va arribar a la nit del 9 de setembre. Els encarregats d’obrir el recital van ser un grup jove, Hamster. Posteriorment van anar pujant a l’escenari Isidor, Enric Barbat, Dolors Laffitte, Pere Tapias, Maria del Mar Bonet, Miquel Cors, Toti Soler i Ovidi Montllor, que va cloure la vetllada. Els organitzadors van parlar de 2.500 assistents, xifra notablement superior a l’assolida només un any abans.\nL’any 1973 es va produir un canvi substancial a les Sis Hores pel que fa a la data de celebració. Es va abandonar definitivament el mes de setembre i es van passar a celebrar a ple estiu. Aquell any la cita va ser el 7 de juliol. L’èxit i la repercussió mediàtica de les dues primeres edicions es va fer evident quan es van concentrar més de 5.000 persones al Camp de Futbol per seguir els recitals d’Arrels i Pau Riba amb Toti Soler a la primera part; Ovidi Montllor i Pi de la Serra a la segona, i Pere Tapias i La Trinca a la tercera. L’actuació de Riba va dinamitar la durada prevista del recital, ja que va actuar gairebé una hora més del temps previst. Malgrat això, la tercera edició de les Sis Hores de Cançó van ser un nou èxit i van fer avinent que el certamen ja era tot un referent en el panorama de la Cançó a Catalunya, alhora que van evidenciar que encara hi havia molt marge per al creixement. Aquest fet, però, també va alertar l’administració, gens favorable a la celebració de les Sis Hores i que a partir d’aquell moment va posar més entrebancs als organitzadors.\nPúblic al Pla d'en Sala Foto: Francesc Fàbregas\nLes Sis Hores farien el gran salt en la quarta edició. El Govern Civil va començar a posar traves perquè el festival no se celebrés i va denegar la capacitat de formular la sol·licitud del permís a l’agrupament escolta adduint que no tenien cobertura legal per organitzar-lo. L’oportunitat de seguir amb les Sis Hores va arribar de la mà de La Trinca, que feia poc havia muntat la productora Pebrots. El festival va tenir lloc el 31 d’agost, amb Toti Soler i Joan Isaac obrint el foc. Després d’una llarga espera motivada per la detenció i posterior alliberament d’un activista que repartia octavilles va ser el torn de Dolors Laffitte, Pere Tapias i Ovidi Montllor. Finalment, Pi de la Serra i Lluís Llach van posar el punt final amb una actuació conjunta: Llach acompanyava al piano Pi de la Serra, i aquest a la guitarra el de Verges. Aquell any 15.000 persones van presenciar els concerts. Les Sis Hores, doncs, continuaven creixent i fins i tot el Camp de Futbol començava a quedar petit per a l’esdeveniment. L’edició del 1974 va significar també un creixement qualitatiu pel que fa a la politització del festival.\nEl 12 de juliol de 1975 faltaven poc més de quatre mesos per la mort del general Franco, tot i que evidentment ningú no ho sabia. Això no obstant, a l’ambient ja es respiraven aires de canvi i llibertat, i els terrenys del Pla d’en Sala –el nou emplaçament on es desplaçaria el festival– van ser testimonis d’un dels exemples més evidents. L’organització va ser més complexa que mai perquè s’havia d’habilitar un espai que no tenia ni llum ni aigua ni serveis de cap tipus. Finalment Falsterbo 3, Marina Rossell, Teresa Rebull, Dolors Laffitte, Uc, Pere Tapias, La Trinca, Maria del Mar Bonet, Ovidi Montllor, Rafael Subirachs i Pi de la Serra van actuar davant 30.000 persones. Algunes interpretacions –com la mítica cançó “Catalunya, comtat gran” de Subirachs– van ser enregistrades per al film La Nova Cançó, de Francesc Bellmunt. A més, l’empresa organitzadora, Pebrots Enterprises, va pensar que la fórmula de les Sis Hores de Cançó era exportable a altres poblacions i va preparar també un format equivalent a Figueres, Bellpuig i Reus. Tot i que es van fer cartells i publicitat d’aquests festivals, a l’hora de la veritat tots tres van ser prohibits pels respectius governs civils. Al mateix temps, els promotors també van decidir aprofitar la infraestructura instal·lada al Pla d’en Sala per celebrar el primer Canet Rock.\nRafael Subirachs al Sis Hores (1975) Foto: Francesc Fàbregas\nL’edició del 24 de juliol de 1976 va trencar tots els esquemes i rècords d’assistència amb 60.000 persones. Un cop mort el cabdill, la lluita per la democràcia i la recuperació nacional de Catalunya havia pres el carrer. Mentre se celebraven les Sis Hores, arreu del país milers d’homes i dones caminaven cívicament amb la Marxa de la Llibertat. Malgrat els intents de la ultradreta d’atemorir la població i iniciar una regressió cap a la dictadura, els anhels de la gent del país anaven en direcció oposada. Expliquem tot això perquè el Canet Cançó 1976 va ser el més polititzat de la història. Encara no eren legals els partits polítics però al Pla d’en Sala ja es van fer evidents fulls volants i material divers de tota mena de partits i sindicats: des de les diferents famílies socialistes i comunistes fins a CDC, ERC o la CNT. El cartell es va fer a partir d’un dibuix de Cesc, i no es va obtenir el permís definitiu fins a 72 hores abans d’iniciar els concerts. Aquell any hi va haver de tot: trampes burocràtiques, una ‘sospitosa’ apagada de la llum amb sabotatge, lluita política, multa de dos milions de pessetes per haver permès crits de sedició entre el públic i, també, naturalment, música a càrrec de Coses, Al Tall, Uc, Ramon Muntaner, Pere Tapias, Maria del Mar Bonet, La Trinca, Pi de la Serra, Ovidi Montllor i Raimon.\nMaria del Mar Bonet al Sis Hores (1976) Foto: Francesc Fàbregas\nLes setenes Sis Hores de Cançó de Canet van tenir lloc el 16 de juliol de 1977, és a dir, un mes i un dia després de la celebració de les eleccions constituents del 15 de juny d’aquell any. A l’escenari del Pla d’en Sala hi van pujar Lluís Miquel i Els 4Z, Celdoni Fonoll, Marina Rossell, Ovidi Montllor, Pere Tapias, Maria del Mar Bonet, Lluís Llach, Coses, Ramon Muntaner, Pi de la Serra i Els Pavesos. Els seus noms i les seves caricatures signades per Bach –amb l’excepció de Lluís Miquel i Els 4Z– també van protagonitzar el cartell de promoció del festival. Les circumstàncies polítiques havien començat a canviar i les Sis Hores del 77 no van tenir un component rebel i reivindicatiu tan marcat com el de les seves predecessores. Per si fos poc, ben aviat es va posar a ploure. Bonet va dedicar “La presó de Lleida” als presos polítics i Lluís Llach va cantar-hi “Campanades a morts”. Amb tot, l’organització va afirmar que almenys 60.000 persones havien vist alguna de les actuacions, un nombre força més alt que les 8.000 o 9.000 que dues setmanes més tard es reunirien de nou al mateix indret per seguir el Canet Rock.\nOvidi Montllor al Sis Hores Foto: Francesc Fàbregas\nVa ser la darrera edició de les Sis Hores, tot i que en van perdre el nom i van ser promocionades i conegudes simplement com a Canet 78. L’aposta dels organitzadors volia anar una mica més enllà dels recitals al Pla d’en Sala i va començar el divendres amb la inauguració d’una exposició de material de les edicions anteriors i una revetlla amb el grup Dekaros. Com havien fet l’any anterior, Comediants va animar els assistents i els va encaminar amb una cercavila al Pla d’en Sala, on novament va tenir lloc el festival. Les primeres actuacions van tenir lloc a la tarda sota el paraigua del festival de les Noves Veus, en què van intervenir Vol, Kim Torras, Jaume Escala, Manuel Peiró, Albert Montoliu, Toni Morlà, Joan Borràs, Ramon Sauló, Ernest Rosselló i Òscar Mas. Ja a la nit va començar el festival pròpiament dit amb Maria del Mar Bonet, Ramon Muntaner, La Trinca, Pi de la Serra, Al Tall, Ovidi Montllor, Marina Rossell, Coses, Pere Tapias, Joan Isaac i Els Pavesos. Cap de les 50.000 persones que segons els organitzadors van assistir-hi no eren conscients que era l’últim Canet i que les Sis Hores ja no es tornarien a fer mai més.\nPi de la Serra i Josep Maria Mainat al Sis Hores (1976) Foto: Francesc Fàbregas\nELS NOUS INTENTS\nLes Sis Hores no van morir sense resistència. L’edició del 1979 es va començar a preparar i fins i tot van sortir diversos noms. Alguns, com Sisa o Joan Manuel Serrat, no hi havien cantat mai. Al final, però, la idea no va acabar de fructificar i Pebrots la va desestimar. Tampoc no va ser possible recuperar-les l’any 1981, quan es va intentar fer de nou un gran festival per commemorar el desè aniversari del primer Canet Cançó. Fins i tot hi havia data: el 18 de juliol. En aquest darrer cas, no es van obtenir els permisos municipals de l’Ajuntament governat per Antoni Cruañas, de Convergència i Unió.\nMarina Rossell al Sis Hores (1977) Foto: Francesc Fàbregas\nCANET EN EL RECORD\nPi de la Serra va ser un dels cantants que van pujar fins a sis cops a l’escenari del festival. Quan li preguntem pel seu record més intens explica que una vegada –no en revela l’any però va ser el 1976– va trobar una forta presència policial en arribar al Pla d’en Sala. “Portaven aquells grans focus que servien per buscar avions. En un moment del concert se’n va anar la llum. Van trobar un transformador amb un curtcircuit i lligat amb unes cadenes. Casualment llavors la policia va engegar els focus. És evident que ho havien provocat ells, però la gent es va contenir molt.” El periodista Enric Frigola va ser el presentador d’aquella edició: “L’apagada va durar molta estona i no sabíem ben bé què fer perquè ni tan sols podíem adreçar-nos al públic. La gent es va comportar de manera exemplar, i pel que fa a les causes de l’apagada, va ser un sabotatge i no es descarta que el fes la mateixa Guardia Civil. Jordi García-Soler també ho recorda però prefereix explicitar l’admiració per Joan Ramon Mainat, a qui considera “el cervell, el cor, els braços i les cames” del festival. El periodista diu que Mainat va revolucionar el món dels festivals, des de les cavalcades de Reis fins als programes de televisió. Marina Rossell guarda un record molt especial de l’edició del 1975: “Era el primer any que hi actuava. Tot just començava a cantar, encara treballava d’infermera i no havia gravat cap disc. Em va impressionar brutalment. Va ser una lliçó de vida. Hi vaig conèixer Maria del Mar Bonet. Em va tractar molt bé i em va regalar un penjoll”. Aquella edició va quedar fixada en l’imaginari col·lectiu per la interpretació de “Catalunya, comtat gran” a càrrec de Rafael Subirachs: “Com que jo era un cantant minoritari, la censura no em molestava gaire. Vaig cantar aquella cançó i ningú no em va dir res, ni abans ni després. Tenia la sensació que no havia anat gaire bé, però anys més tard, quan vaig sentir la gravació, em va semblar que havia tingut un gran valor”.\nArticle adaptat del reportatge publicat el juliol de 2018, al número 278 d'Enderrock


Converteix Francs suïssos (CHF) i Nanos (NANO) : Canvi de divises Calculadora de conversió\nFranc suís (CHF) i Nano (NANO) Canvi de divises Calculadora de conversió\nAquest Franc suís i Nano convertidor està al dia amb tipus de canvi de 23 agost 2019.\nIntrodueixi l'import que voleu convertir a la casella a l'esquerra de Franc suís. Utilitzeu les monedes "swap" per fer Nano la moneda per defecte. Fer clic a Nanos o Francs suïssos per convertir entre aquesta moneda i totes les altres monedes.\nEl franc suís és la moneda en la Suïssa (CH, CHE), i Liechtenstein (LI, LIE). The Nano és la moneda en la cap dels països. El símbol per CHF pot ser escrit SwF, i SFr. El símbol per NANO pot ser escrit NANO. El franc suís es divideix en 100 rappen (centimes). La taxa de canvi de el franc suís es va actualitzar per última vegada el 23 agost 2019 de El Fons Monetari Internacional. La taxa de canvi de the Nano es va actualitzar per última vegada el 23 agost 2019 de coinmarketcap.com. La CHF factor de conversió té 6 dígits significatius. La NANO factor de conversió té 12 dígits significatius.


7 de gener de 2022 - 10:57 h | Actualitat, Atenció Social, Equipaments municipals, Salut, Serveis i Govern municipal\nLes dades del Departament de Salut de la Generalitat són una mica superiors als 3.225 del passat dimarts • El percentatge de vacunats contra la COVID-19 amb pauta completa és del 75,3% i puja fins al 85,1% en la població de més de 16 anys • 15.552 persones han rebut la tercera dosi fins ara • Les autoritats sanitàries recorden la importància de la vacunació per arribar a la immunitat de grup i poder lluitar de forma efectiva contra la pandèmia i que cal seguir les normes de seguretat sanitària\nLes darreres dades del Departament de Salut de la Generalitat, corresponents al 6 de gener, situen l’índex de rebrot de la COVID-19 a Castelldefels en 3.352. Aquesta xifra és lleugerament superior als 3.225 del passat 4 de gener. Amb aquestes dades, la nostra ciutat segueix a la llista de poblacions amb risc molt alt de rebrot. La Rt, velocitat de reproducció de la malaltia, se situa en 1,01 (això vol dir que cada persona malalta pot contagiar a 1,01 persones).\nEl total de veïns i veïnes de Castelldefels amb pauta de vacunació completa segueix creixent. El 75,3% de la població, 50.556 persones, ja té la pauta completa. Aquesta xifra és encara més alta en la població de més de 16 anys, on un 85,1% han rebut ja les dues dosis de vacuna. Hi ha 15.552 veïns i veïnes que han rebut la tercera dosi.\nEls grups amb un major percentatge de població vacunada amb pauta completa són les persones institucionalitzades (98,4%), personal d’atenció primària (97,1%), personal de residències (96,8%), i les persones de 80 anys o més (92,7%).\nA l’altre extrem, és a dir els grups amb menor percentatge de població amb la pauta de vacunació completa, les franges d’edat menys vacunades són les de 30 a 34 anys (72,6%) i la de 20 a 29 anys (74,7%). Després trobem les persones de 35 a 39 anys (74,8%).\nEls darrers dies, 12 ciutadans de Castelldefels es trobaven ingressats per la COVID. És evident que la pandèmia no ens ha abandonat i que cal continuar lluitant contra ella respectant totes les normes de seguretat sanitària.\nA Catalunya, els ciutadans i ciutadanes a partir de 40 anys d’edat poden demanar cita per a vacunar-se amb la dosi de reforç (o tercera dosi). Si volen més informació sobre els requisits i els tràmits a seguir, la poden trobar als següents enllaços: Requisits / Cita prèvia\n5 de gener de 2022 - 10:48 h | Actualitat, Atenció Social, Equipaments municipals, Salut, Serveis i Govern municipal\nLes dades del Departament de Salut de la Generalitat són inferiors als 4.075 del passat diumenge • El percentatge de vacunats contra la COVID-19 amb pauta completa és del 75,2% i puja fins al 85% en la població de més de 16 anys • 15.152 persones han rebut la tercera dosi fins ara • Les autoritats sanitàries recorden la importància de la vacunació per arribar a la immunitat de grup i poder lluitar de forma efectiva contra la pandèmia i que cal seguir les normes de seguretat sanitària\nLes darreres dades del Departament de Salut de la Generalitat, corresponents al 4 de gener, situen l’índex de rebrot de la COVID-19 a Castelldefels en 3.225. Aquesta xifra és inferior als 4.075 del passat 2 de gener. Amb aquestes dades, la nostra ciutat es troba a la llista de poblacions amb risc molt alt de rebrot. La Rt, velocitat de reproducció de la malaltia, se situa en 1,06 (això vol dir que cada persona malalta pot contagiar a 1,06 persones).\nEl total de veïns i veïnes de Castelldefels amb pauta de vacunació completa segueix creixent. El 75,2% de la població, 50.532 persones, ja té la pauta completa. Aquesta xifra és encara més alta en la població de més de 16 anys, on un 85% han rebut ja les dues dosis de vacuna. Hi ha 15.152 veïns i veïnes que han rebut la tercera dosi.\nA l’altre extrem, és a dir els grups amb menor percentatge de població amb la pauta de vacunació completa, les franges d’edat menys vacunades són les de 30 a 34 anys (72,5%) i la de 20 a 29 anys (74,6%). Després trobem les persones de 35 a 39 anys (74,7%).\nEls darrers dies, 14 ciutadans de Castelldefels es trobaven ingressats per la COVID i tres persones han mort. És evident que la pandèmia no ens ha abandonat i que cal continuar lluitant contra ella respectant totes les normes de seguretat sanitària.\n5 de gener de 2022 - 8:30 h | Actualitat, Atenció Social, Economia local, Equipaments municipals, Serveis i Govern municipal\nLes dades del mes passat registren al municipi 58 persones menys en situació de desocupació • El nombre total de persones en aquesta situació al municipi és ara de 2.533 • Pel que fa a la variació anual, continua la tendència a la davallada del nombre de persones en situació d’atur i baixa un 29,6%\nSegons dades de l’Observatori Comarcal del Baix Llobregat, el nombre de persones en situació d’atur a Castelldefels ha baixat un 2,2% durant el passat mes de desembre. D’aquesta forma es manté la tendència de decreixement de 8 dels darrers 9 mesos (en aquest temps només havia pujat el mes d’octubre). En termes absoluts, significa que s’han registrat 58 persones menys en aquesta situació que a principis del mes anterior.\nDe la mateixa manera, l’informe emès per l’ens comarcal indica que el nombre total de persones en situació d’atur a Castelldefels és ara de 2.533. Això representa que la taxa d’atur registral a la ciutat es troba en aquests moments en un 8%, per sota de la mitjana comarcal (9,2%%), metropolitana (9,3%) i catalana (9,9%).\nTal i com ve passant els darrers mesos, la variació anual també és a la baixa. El nombre de persones aturades s’ha reduït en 1.067 persones. Al desembre de 2020 hi havia 3.600 persones sense feina. Això vol dir que, en termes relatius, el nombre de persones sense feina comparat amb fa un any ha baixat un 29,6%.\n3 de gener de 2022 - 10:40 h | Actualitat, Atenció Social, Equipaments municipals, Salut, Serveis i Govern municipal\nLes dades del Departament de Salut de la Generalitat són una mica inferiors als 4.257 del passat dimecres • El percentatge de vacunats contra la COVID-19 amb pauta completa és del 74,9% i puja fins al 84,7% en la població de més de 16 anys • 14.138 persones han rebut la tercera dosi fins ara • Les autoritats sanitàries recorden la importància de la vacunació per arribar a la immunitat de grup i poder lluitar de forma efectiva contra la pandèmia i que cal seguir les normes de seguretat sanitària\nLes darreres dades del Departament de Salut de la Generalitat, corresponents al 2 de gener, situen l’índex de rebrot de la COVID-19 a Castelldefels en 4.075. Aquesta xifra és una mica inferior als 4.257 del passat 29 de desembre. Amb aquestes dades, la nostra ciutat es troba a la llista de poblacions amb risc molt alt de rebrot. La Rt, velocitat de reproducció de la malaltia, se situa en 1,47 (això vol dir que cada persona malalta pot contagiar a 1,47 persones).\nEl total de veïns i veïnes de Castelldefels amb pauta de vacunació completa segueix creixent. El 74,9% de la població, 50.461 persones, ja té la pauta completa. Aquesta xifra és encara més alta en la població de més de 16 anys, on un 84,7% han rebut ja les dues dosis de vacuna. Hi ha 14.138 veïns i veïnes que han rebut la tercera dosi.\nEls grups amb un major percentatge de població vacunada amb pauta completa són les persones institucionalitzades (98,3%), personal d’atenció primària (97,1%), personal de residències (96,8%), i les persones de 80 anys o més (92,6%).\nA l’altre extrem, és a dir els grups amb menor percentatge de població amb la pauta de vacunació completa, les franges d’edat menys vacunades són les de 30 a 34 anys (71,5%) i la de 35 a 39 anys (74,1%). Després, trobem les persones de 20 a 29 anys (74,2%).\nEls darrers dies, 12 ciutadans de Castelldefels es trobaven ingressats per la COVID i una persona ha mort. És evident que la pandèmia no ens ha abandonat i que cal continuar lluitant contra ella respectant totes les normes de seguretat sanitària.


Noves contractacions en pràctiques del Programa de Garantia Juvenil - Ajuntament de Montornès del Vallès\nPortada > Comunicació > Notícies > Noves contractacions en pràctiques del Programa de Garantia Juvenil\nPer sisè any consecutiu, l’Ajuntament s’ha acollit als ajuts del Servei Públic d’Ocupació de Catalunya (SOC) per donar la possibilitat a joves inscrits en el Programa de Garantia Juvenil a iniciar-se en el món laboral.\nSón joves d’entre 16 i 29 anys sense feina i que han finalitzat estudis universitaris o cicles formatius de grau mitjà i superior, o bé que disposen del certificat de professionalitat.\nEnguany el Consistori ha contractat quatre noies i un noi que donen suport als departament municipals de Mitjans de Comunicació (Ràdio Montornès), Participació Ciutadana (xarxa de voluntariat Cuidem-nos Montornès), Infància (Llar d’Infants El Lledoner), i Ocupació, Promoció Econòmica i Comerç (Borsa de treball).\nLa durada dels contractes és de 6 mesos a jornada completa. Durant aquest període, les persones beneficiàries podran posar en pràctica tots els coneixements adquirits durant la seva etapa educativa i adquiriran competències pròpies de l’ocupació a través de la pràctica professional.\nAmb les darreres contractacions ja són 21 els joves que han pogut fer pràctiques a l’Ajuntament en el marc del Programa de Garantia Juvenil, subvencionat pel SOC amb recursos del Fons Social Europeu.


Balaguer ha donat el tret de sortida al Carnestoltes del Congre aquest dissabte a la tarda. Poc després de les sis centenars de persones han iniciat la Rua de Comparses amb la plaça de la Sardana com a punt de sortida. Aquesta ha anat acompanyada per la Reina i el Rei del Carnestoltes i al ritme dels grups de percussió Diables Bèsties Feréstegues i Bandelpal la festa s’ha traslladat fins a la plaça Mercadal.\nUn total d’11 comparses s’han inscrit i han demostrat el seu talent durant el segon concurs de comparses realitzant en directe les seves coreografies i representacions acompanyades de música llum i animació en directe. La tarda de dissabte de carnestoltes va fer un gir l’any passat i aquest 2020 s’ha mantingut i s’ha apostat per incloure-hi més sorpreses. La Paeria es mostra molt satisfeta de l’acollida de la festa a la ciutat.\nEls assistents també han pogut degustar aigua de congre al preu d’1 euro. La festa continua a la nit al pavelló molí de l’esquerrà amb els grups de versions Hao Band i Tapeo Sound System i dj’s.


ᐅ Activitats en família i amics a Albons - Esportec\nACTIVITATS A ALBONS EN FAMÍLIA I AMB AMICS\nOferim un gran ventall d'activitats en grup a prop de Albons adaptables tant per a families com per a grups d'amics.\nExperts en activitats en grup a l’aire lliure a Albons\nComptem amb molts anys d'experiència en la realització d’activitats familiars a prop de Albons adaptades segons el nombre de persones, i tant per adults com per nens. Som especialistes en activitats Físico Esportives en el Medi Natural, i, des d’Esportec, volem donar a conèixer les possibilitats que ofereix el nostre entorn, ja sigui al mar o a la muntanya.\nÉs de coneixement general que la pràctica habitual d’esports o les visites culturals tenen una sèrie de beneficis que enforteixen els llaços d’amistat i familiars, i val la pena realitzar activitats a Albons amb amics que fomentin i millorin la capacitat física i mental, i que alhora siguin activitats d'esbarjo i diversió.\nHi ha moltes activitats d’oci que són importants per al desenvolupament d’hàbits saludables en els nens. Totes aquestes es poden dur a terme de manera individual o en família a Albons Per aquest motiu, des d’Esportec, per a qualsevol estació de l’any plantegem una sèrie d'experiències en família a la zona de Albons on podreu trobar des d' activitats d’oci de diversió, que són aquelles que impliquen poc esforç, i activitats d’oci de satisfacció, que exigeixen major esforç i aprenentatge.\nActivitats predefinides a prop de Albons amb amics\nActivitats esportives i d'aventura a prop de Albons per a grups d'amics.\nVolem que les nostres aventures siguin úniques i originals, respectant sempre el medi que ens envolta. Per aquest motiu, treballem contínuament en dissenyar noves activitats esportives per a families i grups d'amics a Albons, per tal que pugueu descobrir els indrets més idíl·lics de les nostres contrades.\nFestes d'aniversari a Albons\nSortides amb la família a Albons\nComiats de solter a Albons\nCoses a fer amb parella a Albons\nExperiències esportives a Albons\nExcursions a Albons\nCelebracions a Albons\nTurisme a Albons\nRutes en segway a Albons\nCates de vi a Albons\nVisites a cellers a Albons\nSom creadors d'experiències a prop de Albons. Molts anys d'experiència en activitats d'oci i de lleure.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides entre els grups d'amics per practicar activitats a Albons i gaudir d'una experiència en grup d’una forma diferent.\nL'objectiu principal d'aquestes activitats, que es poden fer de manera individual, en grup d’amics o amb la família, és que es poden dur a terme aprofitant tota una sèrie de recursos que ens ofereix la natura i així, planificar aquestes activitats en família o amb el grup d'amics pot contribuir a fer que tots en gaudeixin i es diverteixin plegats. I aquest és el motiu principal de totes les activitats familiars i grupals a prop de Albons que us proposem.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les famílies per practicar activitats a la zona de Albons i crear vincles familiars d’una forma diferent.\nÉs ben sabut que un grup cohesionat, des de l’amistat i el respecte, és molt més capaç d’afrontar els reptes de l'amistat i a nivell familiar, tant a curt com a llarg termini. Per això, des d’Esportec Outdoor Sport proposem diferents jornades d’activitats familiars a prop de Albons amb l’objectiu de viure experiències que reforcin els vincles personals dins de la família i, així, el joc i l’oci compartit en família aportaran nombrosos beneficis tals com facilitar tasques de desenvolupament evolutiu en el nen o la nena, promocionar oportunitats d’aprenentatge, nodrir i regenerar els llaços afectius entre els membres de la família i el crear un sentiment on es forma part d’un tot, on tothom és igual d’important. Pretenem incentivar valors com el treball en equip, la il·lusió, la solidaritat, l’esforç, l’empatia i la cooperació.\nDes d’Esportec ens preocupem per organitzar activitats en grup a prop de vosaltres d'aventura, esport, mar i neu a Albons, Catalunya (Costa Daurada, Pirineu, Penedès, Tarragona...), personalitzades i fetes a mida segons les necessitats de cada grup.\nA Esportec som experts en família a la zona de Albons per a tot tipus d'edats.


El Programa DAPconstrucción® és un programa que aglutina empreses fabricants de productes i materials de construcció que tenen un compromís amb la sostenibilitat i el medi ambient, i que volen avançar en l’anàlisi dels impactes mediambientals dels seus productes.\nL’objectiu és aglutinar aquelles empreses fabricants que volen comprometre’s amb la millora ambiental dels seus processos productius amb la finalitat de dotar al sector de la construcció de la transparència mediambiental necessària perquè els tècnics i professionals puguin prendre les decisions oportunes a l’hora d’escollir els productes a utilitzar en els seus projectes.\nMitjançant la transparència mediambiental del sector de la construcció, els tècnics i professionals poden escollir els productes segons criteris mediambientals, més enllà dels estètics, econòmics i funcionals.\nLa certificació DAPcons® és un programa d’ecoetiquetatge d’EPD de la construcció pioner a Espanya seguint les directrius europees i regulat per les normes ISO 14025 i 15804.\nLes ecoetiquetes són útils per a distingir ràpidament els millors productes des del punt de vista ambiental. En aquest vídeo de l'Agenda de la Construcció Sostenible s'expliquen les principals diferències entre les ecoetiquetes de tipus I, II i III.\nExlabesa registra la seva 4a DAP, Finestra d'alumini amb trencament de pont tèrmic. Sèries ARS-62 HO, ARS-72 HO i ARS-72 HO C16\nPerlita i Vermiculita ha finalitzat el registre dues noves DAPcons® de morters ignífugs Perlifoc HP i Perlifoc HP Eco +\nPorcelanosa renova i millora les seves DAPcons® reforçant el seu compromís amb la sostenibilitat al sector de l'edificació\nTecnopol promou la publicació de la informació ambiental dels seus propis productes i benchmarking amb altres productes equivalents funcionalment registrant dos DAPcons® de sistemes líquids impermeabilitzants: Desmopol i Tecnocoat P-2049\nKnauf registra les DAPcons® 100.106, 100.107, 100.108 i 100.109 de Placa de Guix Laminat Knauf\nAislux i Dott Gallina registren les DAPcons® 100.110 i 100.111 de Placa de Policarbonat Cel·lular Multipared


GRÀCIES PER SEGUIR LES MESURES DE SEGURETAT I HIGIENE A LES TARDES, LES NITS I ELS CAPS DE SETMANA | INS Torre Roja\nGRÀCIES PER SEGUIR LES MESURES DE SEGURETAT I HIGIENE A LES TARDES, LES NITS I ELS CAPS DE SETMANA\nBenvolgudes famílies i estudiants:\nEm dirigeixo a tots per agrair-vos l’esforç que esteu fent a les tardes, les nits i els caps de setmana per a què els vostres fills/es mantinguin les mesures de seguretat (mascareta i distància), higiene, responsabilitat i sentit comú.\nTots en som conscients -cada cop més- que mantenir grups petits estables amb el nucli de la família de convivència, esmorzar amb pocs companys i només del grup estable de convivència (GEC), no barrejar-nos amb moltes persones i molt menys sense mascareta, rentar-nos sovint les mans, fer activitats extraescolars a l’aire lliure i amb mesures de seguretat, ventilar 3 vegades al dia les habitacions o els espais on realitzeu les activitats, etc. ens ajuda a no haver-nos de confinar durant 10 dies a casa.\nSeguir les classes de forma presencial té un valor afegit molt significatiu en el procés educatiu dels vostres fills i filles.\nGràcies per la vostra responsabilitat i prudència.\nGràcies per treballar de valent en aconseguir que els vostres fills/es compleixin totes les mesures higiènic-sanitàries acordades.\nL’esforç i la col·laboració de tots farà que guanyem la batalla a la Covid-19.\nMoltes gràcies per la vostra col·laboració, comprensió i paciència.\nSigueu feliços amb prudència!\nDirectOR INS Torre Roja\nQuan tenim un positiu al centre ens comunicarem amb tots vosaltres per a què es confinin només els estudiants afectats. Aquells estudiants que no han tingut un contacte estret els dies afectats no n’han de fer res.\nEls serveis de vigilància epidemiològica, el gestor covid del CAP, la coordinadora de riscos laborals i jo mateix estem permanentment coordinats.\nPodeu consultar el web del centre on s’indiquen -de forma transparent- els grups confinats i les cartes explicatives.\nViladecans, 2 d’octubre de 2020\nnota web covid famílies confiança s.pdf\nNota informativa POSTOBLIGATÒRIA : Batxillerat i Cicles Formatius\nGrup estable de convivència confinat: 1r GM AG10


Pinós i Carretero reben la Medalla d'Honor de la Xarxa Vives\n12.7.2019, Barcelona. L’arquitecta Carme Pinós i la catedràtica de Tecnologia dels Aliments de la Universitat de Girona (UdG) Carmen Carretero han rebut avui la Medalla d’Honor de la Xarxa Vives d’Universitats. La Medalla d’Honor és la màxima distinció que atorguen conjuntament les 22 universitats dels territoris de parla catalana en reconeixement a la trajectòria professional i al compromís amb la ciència i la cultura que han desenvolupat les persones homenatjades. L’acte de lliurament dels guardons ha tingut lloc a la Universitat Internacional de Catalunya (UIC Barcelona) en el marc de la cloenda del curs universitari 2018-2019, i ha estat presidit per Xavier Gil, president de la Xarxa Vives i rector de UIC Barcelona.\nAl seu torn, Quim Salvi, rector de la UdG ha elogiat la contribució de la doctora Carmen Carretero “al desenvolupament de la R+D+I del sector agroalimentari del país” i l’ha descrita com «una dona enèrgica, combativa i constant que tant s’ha implicat en la tasca més estrictament universitària com en la transmissió del saber per millorar la societat.»\nDurant la cloenda, el president Xavier Gil ha destacat els quasi 25 anys d’història de la Xarxa Vives pel progrés de les nostres comunitats a través de la docència, la recerca, i molt especialment, del treball en xarxa. “El pla d’actuació que compartim consolida i enforteix el rol estratègic que el corredor mediterrani del coneixement ocupa en l’espai europeu d’educació superior”, ha emfatitzat. Xavier Gil ha estat president de la Xarxa Vives des d’octubre fins avui, que ha estat nomenat nou president de la institució el rector de la Universitat Abat Oliba CEU, Rafael Rodríguez-Ponga, qui ocuparà el càrrec els sis propers mesos d’acord amb el calendari de rotació de la institució.


L’Electe – L'Horta Teatre\nUn jove polític acaba de ser escollit president. En poques hores ha de pronunciar el seu discurs d’investidura però, cada vegada que l’assaja, un terrible tic deforma la seua cara de forma tant ridícula com hilarant. El psiquiatre només té unes poques hores per resoldre aquest aparent trastorn i evitar que el president electe faça un ridícul espantós en la seua primera compareixença.\n“L’Electe” es converteix en una batalla entre el president i el psiquiatre. Què amaga cadascú? Quines són les veritables intencions d’un i altre? Quins fets de la nostra vida marquen el nostre futur i, sobretot, la nostra vocació? Política contra ciència, consciència contra aparença, poder contra poder.\n“L’Electe” és una peça còmica en un acte sobre el president d’un país que el dia del seu discurs d’investidura descobreix els veritables motius que l’han empés fins ací.\nUna comèdia dramàtica sobre els efectes de la política i les teràpies psiquiàtriques.\nCompanyia: L’Horta Teatre (C. Valenciana)\nDe 12 a 18 anys: ESO i Batxillerat\nDe l’1 al 5 de febrer de 2021\nLa bambolla de Júlia →