Aia Apartment Pärnu Estònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAia 20, Platja Parnu, Pärnu, Estònia, 80014 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Aia Apartment\nAia Apartment, ubicat a Platja Parnu, Pärnu, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Nou Museu d'Art de Pärnu, Esglèsia Isabel, Torre Roj.\nAia Apartment ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, insonorització, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Pärnu, el Aia Apartment és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


La Unió de Llauradors i Ramaders estima grans pèrdues anuals per aquest sector | DiaDia\nInici Agricultura i ramaderia La Unió de Llauradors i Ramaders estima grans pèrdues anuals per aquest...\nLa Unió de Llauradors i Ramaders estima grans pèrdues anuals per aquest sector\nL’estat d’alarma ha causat grans pèrdues econòmiques en tots els sectors. El ramader i agrícola no n’ha estat una excepció: tot al contrari, es tracta d’un servei essencial que està patint grans pèrdues derivades del confinament i la cessió d’activitats no essencials.\nLa Unió de Llauradors i Ramaders ja ha estimat unes pèrdues de 11.480.724€ pel sector de la ramaderia a la província de Castelló, incloses les pèrdues del període del Covid-19 i les derivades d’aquest que romandran durant la resta de l’any.\nSegons Francis Ferreres, tècnic de ramaderia de La Unió, els sectors més perjudicats són aquells els quals els seus principals clients estan en activitats declarades com a no essencials i que, per tant, han hagut de tancar. És el cas d’algunes espècies ramaderes remugants com l’oví-caprí, tant de carn com de llet, i el sector boví.\nEls sectors ramaders com l’oví, caprí i boví són els principals damnificats pel Covid-19. La venda de corders, cabrits i carn de boví ha patit una davallada de forma alarmant. Amb el tancament de restaurants, el consum individual a les cases es decanta per un altre tipus de carns més econòmiques, com el pollastre o el porc, fet també derivat de la crisi econòmica que repercuteix en la baixada del consum de productes de qualitat. Els ramaders d’oví ja van notar la gran davallada del preu del corder des de principis de març. A més, tant Setmana Santa com el Ramadà solen ser períodes en què es consumeix molta carn d’oví, i amb el confinament el consum no serà el mateix. Davant un possible perllongament d’aquesta situació, La Unió de Llauradors preveu que el preu del corder s’establirà en els 50€ de mitjana.\nAquest problema afecta també als preus de la proteïna, que s’han vist elevats i això repercutirà en un ascens proper del preu del pinso i, com a conseqüència, una inevitable reducció dels beneficis dels ramaders.\nEls ramaders ja estan aplicant diferents estratègies per tal d’evitar pèrdues en les explotacions, però es tracta d’un sector on actualment regna la incertesa, ja que si l’exportació es redueix el sector es veurà en perill.\nD’altra banda, el sector boví ja ha patit una davallada d’un 20-25% en el preu dels vedells. A més, la demanda d’aquest sector és menor perquè no es promociona: en visitar grans superfícies trobem buides les prestatgeries d’aviar, porcí…, però plenes les de carn de boví, caprí i oví, de preu més elevat.\nTambé s’han vist afectats de manera considerable els productors d’oví i caprí de llet, la producció dels quals anava destinada a l’elaboració de formatges i iogurts que s’han quedat sense sortida comercial en tancar restaurants i mercats ambulants. A més, a la província de Castelló trobem empreses formatgeres de mida mitjana o menuda, que aposten per una línia de producció basada en la qualitat i no en la quantitat, i això s’ha vist afectat pels canvis de consum dels consumidors, que han deixat de banda els productes de preu més elevat i, per tant de més qualitat.\nA aquesta situació s’afegeix la problemàtica de que grans supermercats competeixen amb altres superfícies per continuar sent els més econòmics del mercat, fet que agreuja la davallada dels preus dels productes.\nD’altra banda, els ramaders han mostrat la seua indignació envers les ajudes presentades per les Administracions. Tant les ajudes a l’oví i caprí com les ajudes a autònoms de la Comunitat Valenciana són insuficients per pal·liar els efectes negatius de les pèrdues que pateix el sector ramader. La Unió de Llauradors i Ramaders ja ha anunciat que presentarà esmenes al Ministeri, sol·licitant una línia d’ajudes directes per a les persones productores amb l’objectiu de que no abandonen les seues explotacions i puguen continuar mantenint-les.\nLes exportacions agroalimentàries de la Comunitat Valenciana augmenten un 13,6 % en el primer trimestre de 2020\nAgricultura destina prop d’un milió d’euros a potenciar la producció, transformació i consum de productes agrícoles i ramaders ecològics


Gran Paradiso 4.061m amb guia de muntanya | FREE FLOCKS MUNTANYA I ESQUI\nÉs un dels quatre mils satèl.lit del Montblanc, segurament és l’ascensió més emblemàtica i ideal per iniciar-se en els Alps amb els quatre mils. El punt de partida és a Pont a la Vall d’Aosta, la primera jornada discorre suau fins al refugi Vittorio Emmanuele, per deixar per al dia següent la major part del desnivell. Les nits al poble les passarem a Chamonix, la capital de l’alpinisme, en alguna de les nombroses gites o càmpings.\nRequisits: Experiència en muntanya estival i hivernal, ús bàsic de piolet i grampons. A més de bona forma física per aguantar desnivells diaris de 1000 metres de desnivell. Si es realitza amb esquís cal executar correctament les voltes maria, i baixar de forma segura.\nDurada: 4 dies – 2 dies esquí + viatge\nLloc: Vall d’Aosta (Itàlia) i Chamonix (França)\nÈpoca aconsellable: abril, maig i juny amb esquís. Juny, juliol, agost i setembre a peu.\nPodem afegir algun dia com aclimatació o preparació de l’ascensió. Es pot plantejar altres programes a la carta, demana informació i pressupost sense compromís.\nQue no inclou: L’allotjament i manutenció en refugis i al poble, ni dels participants, ni del guia, que van a càrrec del grup. El viatge fins a Chamonix va també a càrrec dels participants.


Mudvayne perd el maquillatge, troba inspiració aïllada - Música\nMudvayne perd el maquillatge, troba inspiració aïllada\nMudvayne Lose Makeup\nEl líder de Mudvayne, Chad Gray, està malalt.\nMalalt per la grip. Estic malalt de seure en un autobús turístic estret. I malalt dels seus companys de banda que interrompen la seva entrevista.\n'Amic, puc tenir un minut per a mi?' va cridar entre episodis de tos piratejant. Vull dir que Greg [Tribbett, el guitarrista de Mudvayne] torna aquí a l'autobús. Ryan [Martinie, el baixista de Mudvayne] torna a l'autobús. Matt [McDonough, el bateria de Mudvayne] torna a la zona de les lliteres. Jesús!\n'Ho sento, són com els meus germans. De vegades ens enfadem. De vegades no ens podem aguantar els uns als altres ', va riure. Però al final del dia, ens disculparem i seguirem endavant. Perquè no tenim cap opció. Depenc d’aquests nois més que ningú de la meva vida. Es tracta d’un vincle més fort que el que tenen la majoria de famílies ”.\nEstà de gira amb els seus 'germans' des del gener per donar suport al seu proper disc, Perdut i trobat, que representa una gran sortida per a la banda, ambdues sonores i sartorialment. Consulteu el primer senzill, 'Feliç?', Que combina la típica guitarra de Mudvayne amb alguns trets realment intricats i francament bastants; o les 'opcions' que Gray descriu com 'l'opus de vuit minuts'. Ah, sí, i per primera vegada, la banda ha deixat de banda els pseudònims esgarrifosos i el maquillatge alien / freak-show que van sacsejar en el passat.\nI el fet que això es produeixi constantment és una altra cosa que posa Grey malalt.\n'Em sembla un disc trencat, però crec que es va posar massa èmfasi en el maquillatge. Quan escoltes el CD, no importa l'aspecte de ningú ', va dir. 'Vam sentir que el maquillatge s'afegia a la representació en directe. Malauradament, vam arribar com dos minuts massa tard, perquè va sortir Slipknot i vam dir com 'Oh, home'. Però això és tot el que parlava la gent. Així que vam decidir desprendre’ns d’una altra capa ”.\nNo és difícil veure per què Grey està tan molest per totes les converses de maquillatge. Es descriu a si mateix com un tipus de 'música primer, segon visual', fet que es fa encara més evident quan se li demana detalls sobre el vídeo de 'Happy?' Com, per exemple, qui va dirigir el clip?\n—Home, no ho sé realment. Ni tan sols se m'acut el nom del noi ', va dir (un portaveu de la banda confirmaria posteriorment que el' noi 'és Lex Halaby, que ha treballat amb Killswitch Engage i Chimera). 'He parlat amb el director una vegada i sembla que està a punt amb tot'.\nGray també té un llenguatge estret sobre el concepte del vídeo, dient només que se li va acudir la idea i que no és un clip 'narratiu'. Però Mudvayne és així: sempre és protectora i esquiva amb la seva feina. És per això que van optar per aïllar-se quan van fer el 2002 El final de totes les coses que vindran, i és el motiu pel qual tots es van mudar a una casa de Watsonville, Califòrnia, per gravar Perdut i trobat.\n'Vam escriure l'àlbum en quatre mesos. Ens mudem a una casa junts i escrivim cada dia. Ens vam allunyar de les nostres famílies, les nostres xicotes i els nostres éssers estimats ', va dir Gray. 'Vam revisar totes les coses que passen els germans, com ara' Recupera't, què passa? ' Però ser així ens va treure alguna cosa. Era com estar al camp d’entrenament.\n'Ningú va baixar a passar l'estona. Un noi del carrer ens va escoltar com ens atrapàvem al garatge i va pujar i va dir com: 'Oh home, vine a aquesta barbacoa amb mi!' - va continuar. 'Estàvem com' Ho sento, home. No podem. I, si us plau, mantingueu això a la vista. Som aquí per treballar. No som aquí per fer festa. '\nEl 29 de març, Mudvayne sortirà a la carretera en una gira destacada en suport del disc. S’obrirà American Head Charge i Life of Agony.\nLlista de cançons de Mudvayne's Perdut i trobat, segons Epic Records:\n'Caigui a dormir'\n'Pluja. Dg. Se n'ha anat.\n'Oblida't de recordar'\nel citalopram provoca augment de pes\n'Tot el que ets'\n'Tirant de la corda'\nDates de la gira de Mudvayne, segons Epic:\n3/29 - St. Paul, MN @ Roy Wilkins Auditorium\n3/30 - Milwaukee, WI @ The Rave / Eagles Club\n4/1 - Chicago, IL @ Congress Theatre\n4/2 - Detroit, MI @ State Theatre\n4/3 - East Peoria, IL @ East Peoria Convention Center\n4/5 - Toronto, ON @ Kool Haus\n4/6 - Montreal, QC @ Metropolis\n4/8 - Hartford, CT @ Webster Theatre\n9/4 - Filadèlfia, PA @ Electric Factory\n4/10 - Worcester, MA @ The Palladium\n4/12 - Nova York, NY @ TBA\n13/04 - Washington, DC @ 9:30 Club\nJustin Bieber besant Ariana Grande\nla freqüència amb què un home es masturba\nLil Wayne i Birdman Kiss\nquè puc trigar a durar més al llit?


Administració – VicAcció!\nVoluntariat al Casal Claret: acompanyament a infants i adolescents de col·lectius vulnerables\nCOMPARTEIX EL TEU TEMPS! El Casal Claret necessiten voluntaris/es! T’apuntes? El dia a dia dels tallers i les activitats que ofereixen a infants, adolescents i dones es duu a terme, gràcies a la gran tasca desinteressada que realitzen els diferents\nAdministració 4 setembre 2020 Crides de voluntariat Seguir llegint\nL’Escola d’Estiu del Voluntariat 2020 serà en línia i tindrà lloc els dies 28, 29 i 30 de juliol\nAtesa la situació d’emergència sanitària, el format de l’Escola passa de ser presencial a ser en línia amb sis tallers formatius. Reserva’t les dates! L’Escola d’estiu del voluntariat és un projecte de la Direcció General d’Acció Cívica i Comunitària (DGACC) que ofereix\nAdministració 12 juny 2020 Notícies Seguir llegint\nLes activitats de voluntariat s’adapten a les noves fases del desconfinament\nEl Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha publicat la vuitena recomanació per adaptar les activitats a les fases 2 i 3 del desconfinament. Aquesta recomanació pretén, d’una banda, oferir informació per a les persones voluntàries i les entitats de voluntariat per adaptar la tasca voluntària a\nAdministració 11 juny 2020 Notícies Seguir llegint\nLa Fundació Impulsa busca mentors/es\nFundació Impulsa està acabant el procés de selecció dels nous alumnes que becaran pel proper curs 2020-2021 i paral·lelament estan en plena campanya de difusió per captar nous mentors per poder acompanyar aquest nous alumnes. Suma’t a la xarxa de voluntariat de\nAdministració 3 juny 2020 3 juny 2020 Crides de voluntariat Seguir llegint\nAmistats de llengua és un projecte de voluntariat que vol posar en contacte joves nouvinguts amb joves que parlen la llengua catalana i tenen ganes de compartir-la. Volem que joves que estan aprenent el català tinguin la oportunitat d’estar en\nAdministració 25 maig 2020 25 maig 2020 Crides de voluntariat Seguir llegint\nS’havia de fer el proper 9 de maig i estava prevista la participació d’un centenar d’entitats sense ànim de lucre de la ciutat L’actual situació d’excepcionalitat ha obligat a ajornar la 17a Mostra d’Entitats de Vic fins al mes de\nAdministració 27 abril 2020 Notícies Seguir llegint\nLes propostes de voluntariat del món local davant del COVID-19\nDavant l’emergència sanitària actual, el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies posa a disposició de les administracions públiques i les entitats socials la plataforma Connecta’t al voluntariat per donar suport a persones vulnerables. Connecta’t al Voluntariat pot ser una eina útil\nAdministració 30 març 2020 30 març 2020 Crides de voluntariat Seguir llegint\nParticipa en l’organització del Premi Ciutat de Vic\nL’Associació Amics de la Ciutat-Vic ha posat en marxa l’organització del Premi Ciutat de Vic, un reconeixement que busca premiar la trajectòria d’un ciutadà o ciutadana de la ciutat que representi els valors humanístics universals de forma exemplar. La iniciativa\nAdministració 6 març 2020 Crides de voluntariat Seguir llegint\nParticipa en l’Associació de Veïns del barri dels Caputxins\nEnguany l’Associació de Veïns del barri dels Caputxins durà a terme canvis en la seva junta directiva i venen carregats de noves idees i projectes. Per aquest motiu estan buscant gent interessada en donar un cop de ma en el seu\nAdministració 28 febrer 2020 28 febrer 2020 Crides de voluntariat Seguir llegint


El MUA premia a 104 escolars en el XV Concurs de Tallers Didàctics. VEU Revista cultural de la Universitat d'Alacant\nEl MUA premia a 104 escolars en el XV Concurs de Tallers Didàctics\nEl Museu de la Universitat d'Alacant (MUA) farà lliurament dels premis del XV Concurs de Tallers Didàctics, demà dissabte 13 de juny a les 12 hores, en les instal·lacions del MUA. Més de 2.000 escolars d'infantil, primària, secundària i batxillerat de tota la província han participat en els tallers didàctics organitzats pel MUA durant aquest curs acadèmic 2014/2015, dels quals han sigut seleccionats els treballs de 104 escolars. Els treballs premiats conformaran una exposició que estarà oberta al públic del 13 al 30 de juny en la Sala Àgora.\nEl compromís del MUA amb l'educació i la sensibilització entorn de l'art contemporani és una realitat que s'ha materialitzat, durant aquest curs, amb la programació d'accions educatives molt diverses, entre les quals destaquen els diferents tallers didàctics. Els responsables d'Àrea Didàctica del MUA, Remedios Navarro i David Alpañez, posen l'accent en l'excel·lent labor desenvolupada pels professors d'escoles i instituts de la província d'Alacant i destaquen l'entusiasme, creativitat i imaginació que han demostrat tots els participants.\nAsseguren també que 2015 és un any de celebració per al departament d'educació del museu, ja que “el passat mes de febrer complim 15 anys des que vam engegar l'Àrea Didàctica del MUA. Ha sigut un recorregut en el qual hem realitzat visites guiades a més de 250 exposicions i dissenyat 25 tallers didàctics. El nombre total de participants en les nostres activitats, durant aquests tres lustres, supera les 70.000 persones, i, sincerament, quan tirem la vista arrere, ens produeix vertigen”\nDurant el curs 14/15 l'Àrea Didàctica ha dut a terme dos tallers didàctics: “Art i Geometria”, de febrer a maig, i “ Mulier- Mulieris”, del març a maig.\nDurant l'any 2015 s'està celebrant el “Any Sempere”, ja que es compleixen 30 anys de la defunció del creador alacantí més internacional del segle XX. Diferents institucions de la província han programat exposicions i activitats entorn d'Eusebio Sempere i el MUA s'ha sumat a aquests actes amb tres exposicions que homenatgen la seua figura i un taller entorn de l'abstracció geomètrica, en la qual Sempere va ser un dels banderers a Espanya.\nMulier- Mulieris és una convocatòria artística en la qual es convida a creadors de qualsevol nacionalitat, edat i sexe a presentar obres que reflexionen sobre la dona. Cada any, amb les peces seleccionades, es duu a terme una exposició que s'inaugura entorn del 8 de març. Per al MUA, aquesta convocatòria és un dels projectes essencials i, dins de les propostes de gènere, ha arribat a convertir-se en un referent nacional. Pel que es va plantejar un taller, dirigit a alumnes de secundària i batxillerat, entorn d'aquesta mostra.


Vernydub, tècnic del Sheriff, s'afegirà a l'exèrcit ucraïnès\nYuriy Vernydub, entrenador del Sheriff Tiraspol | Europa Press\nEl Sheriff de Tiraspol ha fet història aquesta temporada. El club, fundat l’any 1997, ha debutat a la UEFA Champions League. I ho ha fet per la porta gran. Malgrat que va quedar eliminat a la fase de grups, va fer tota una proesa en guanyar ni més ni menys que al Santiago Bernabeu, contra el Reial Madrid, per 1-2. També va derrotar meritòriament el Shakhtar de Donetsk, per 2-0. Amb això, els futbolistes del Sheriff van posar el relativament desconegut país Transnístria al mapa.\nEls futbolistes i el tècnic. El ucraïnès Yuriy Vernydub és el principal responsable del creixent èxit de l’equip, que disputa la lliga del seu país veí, Moldàvia. Vernydub va recollir les rendes de l’equip a finals de l’any 2020 i, si bé el club venia de guanyar 19 de les darreres 21 lligues moldaves, mai s’havia classificat per la màxima competició continental. Però de la mà de Vernydub, el Sheriff va superar quatre rondes classificatòries. En aquestes, va eliminar el Teuta albanès, l’Alashkert armeni, l’Estrella Roja i el Dínamo de Zagreb.\nAquesta és, doncs, una de les grans fites en la vida del tècnic de 56 anys. Però, ni molt menys, l’única. I és que darrerament, Vernydub ha anunciat, en una entrevista al mitjà ucraïnès Footboom, que s’allistarà a l’exèrcit ucraïnès per defensar el seu país de l’invasió russa.\nEn l’entrevista, Vernydub ha recalcat que “tinc 56 anys, ¿a qui he de témer? Al contrari, jo he viscut la meva vida. Tinc por pels meus fills, els meus néts, la meva dona i tots els familiars”. A més, ha reconegut que “estic preparat i llest per defensar Ucraïna, ara ens estem formant i no sé quan hi anirem, ni tampoc on”.\nVernydub, a més, ha carregat contra el president de Rússia, Vladimir Putin. “Putin volia això, però mai es convertirà en l’emperador de tot el món. És una còpia d’Adolf Hitler. Goebbels es regira a la tomba! Fins i tot ell no podia permetre el que mostrava la televisió russa. Simplement no tinc paraules. Putin és una bèstia, una bestiola rara i un vampir en una ampolla”.\nA hores d’ara, l’equip de Transnístria està jugant-se el títol de lliga de Moldàvia. A falta de nou jornades, i amb un partit menys disputat, el Sheriff és primer, amb un marge de cinc punts sobre el segon, el FC Petrocub Hînceşti. Vernydub estava entrenant per segona temporada consecutiva el Sheriff, després d’haver entrenat prèviament el FC Shakhtyor Soligorsk bielorrús la temporada 2019/2020 i el FC Zorya Luhansk ucraïnès entre la temporada 2011/2012 i la 2018/2019.\nconflicte Rússia Sheriff Tiraspol Ucraïna


La Fortalesa dels Vilars d'Arbeca - Arqueoxarxa - La Ruta dels Ibers - Museu d'Arqueologia de Catalunya\nLa Fortalesa dels Vilars d'Arbeca\nLa fortalesa dels Vilars d’Arbeca va ser habitada entre els anys 775 i 300 ane. L’exposició presenta els materials arqueològics recuperats a les excavacions, les imatges del nou projecte de realitat virtual, una espectacular maqueta i un esplèndid i rigorós catàleg. El discurs expositiu té per objectiu mostrar la singularitat de la fortalesa en el món ibèric i, a través seu, explicar la formació del poble ilerget.\nLa mostra s’organitza en tres grans àmbits. TERRA, explica la forti cació com a centre de poder en el territori i les formes de vida i les activitats dels seus habitants. AIGUA, un recurs crític, és l’element més transversal i amb un potencial explicatiu més gran de la fortalesa (emplaçament, subsistència, sistema defensiu, arquitectura del poder, lectura poliorcètica, sistema hidràulic); l’aigua condiciona i enriqueix la recerca en exigir la col·laboració interdisciplinària en oferir una informació excepcional, únicament conservada en el fons del pou-cisterna. I a PODER, l’arquitectura del poder, el control territorial i els indicadors arqueològics en l’interior de recinte fan evident el centre residencial d’un cabdillatge; la història de la fortalesa explica el trànsit de les comunitats del primer ferro i els temps ibèrics antics, les societats de cabdillatges, a l’època ibèrica plena i l’organització sociopolítica estatal arcaica. L’exposició neix de la voluntat de mostrar els resultats de més de trenta anys de recerca i com a reconeixement de l’esforç col·lectiu que ha fet possible la recuperació d’un patrimoni arqueològic convertit en un actiu del territori i la seva gent.\n500 ANYS D’HISTÒRIA\nFa més de 2.700 anys, cap al 775 ane, el cap d’un poderós llinatge aristocràtic fundà un poblat fortificat, la fortalesa dels Vilars, que esdevingué el centre de poder del territori. Fou un poble d’agricultors i ramaders, però també de guerrers i, cap als segles vi i v, els seus descendents ja eren culturalment ibers, integrants del poble ilerget. La Fortalesa fou habitada ininterrompudament al llarg de cinc fases: Vilars 0 (750–650) i Vilars I (650–550) corresponen a l’època preibèrica; Vilars II (550–450), al període ibèric antic, i Vilars III (450–350) i IV (350-300), a l’etapa ibèrica plena. Gairebé 500 anys són molts anys… La Fortalesa va anar transformant-se, i les seves defenses es van anar fent cada cop més i més complexes, sense superar, però, els límits del recinte original i mantenint-ne la disposició urbanística, determinada per les muralles. Finalment fou abandonada cap al 325 ane.\nTRENTA ANYS D’ARQUEOLOGIA, RECERCA, RECUPERACIÓ PATRIMONIAL I SOCIALITZACIÓ\n1974-1986_ Els inicis: descobriment i excavació d’urgència.\n1986_ Descobriment de la muralla.\n1974_ Abans de començar.\n1987-1992_ Naixement d’un projecte científic. Descobriment del camp frisó o chevaux de frise, de l’urbanisme radial i de la cisterna central.\n1987_ Descobriment de la muralla.\n1991_ Vista aèria\n1993–1998_ Uns anys difícils. Excavació de manera extensiva i obtenció del reconeixement com a BCIN.\n1998_ Declaració de la Fortalesa com a bé cultural d’interès nacional (BCIN), en la categoria de zona arqueològica, per la Generalitat de Catalunya (DOGC, número 2673, de 98/07/03).\n1999–2003_ Temps de puixança: investigar i recuperar el monument.\n2001_ Redacció del Pla director Vilars 2000. Projecte d’excavació arqueològica, ordenació, consolidació i restauració de la Fortalesa dels Vilars d’Arbeca (les Garrigues, Lleida), Lleida, 2001.\n1999.- Vista aèria\n2004–2009. Consolidació científica, patrimonial i social del projecte: la Fortalesa recupera l’antiga monumentalitat.2007–2008. Excavació del fossat i instal·lació del sistema de drenatge (2a fase).2008–2009. Excavació del pou–cisterna.\n2010–2013. Presentació de la Fortalesa al públic.2010–2011. Tancament del conjunt monumental, arranjament de l’accés i del recorregut senyalitzat.\n2011–2013. Excavacions al testimoni del tell, barri est i pou–cisterna; restauració de la muralla i tancament de l’anella torrejada; descobriment dels forns a l’espai central.\n11 de setembre de 2013.- Via Catalana\nPresent i futur: el Parc Arqueològic de la Fortalesa.La Fortalesa assoleix els 8.000 visitants anuals.Resta, per al futur, el desenvolupament del pla director i del Parc Arqueològic de la Fortalesa dels Vilars d’Arbeca, i la recuperació de la Banqueta. L’objectiu central de l’excavació serà el camp situat al nord del jaciment.\nUNA FORTALESA INSÒLITA\nSISTEMA DEFENSIU I URBANISME\nLa Fortalesa és la residència d’un cabdill, possiblement identificat com a descendent d’un avantpassat heroic. Amb funcions militars i religioses, el cabdill exerceix la seva autoritat sobre una comunitat de poc més d’un centenar i mig de persones que estan o se senten emparentades. L’estructura social és senzilla, sense cap altra diferència d’estatus que les determinades per la relació de parentiu amb el cabdill.\nAquesta fortalesa fou construïda seguint un disseny preconcebut per tal d’obtenir una planta de tendència ovalada, amb els extrems arrodonits i els laterals rectilinis. Les portes primitives s’orientaren a llevant i ponent amb precisió, i la muralla es reforçà amb dotze torres (una de constituïda per la mateixa porta principal) disposades en intervals regulars. La superfície interior habitada no va sobrepassar mai els 2.400 m2. A la fi de la seva existència, després de construir-se el gran fossat de la fase Vilars III, la superfície del conjunt de la fortificació assolia més de 13.000 m2.\nAl llarg de gairebé 500 anys, durant els quals la muralla actuava com un contenidor gegantí, cada fase va generar les seves restes, i les noves edificacions es construïen sobre les anteriors enderrocades. Un cop abandonada la fortificació, amb el pas del temps les ruïnes es convertiren en un tell; és a dir, un tossal artificial, testimoni de l’antiga fortalesa.\nLes ruïnes van esdevenir un destorb per a l’aprofitament agrícola, i la introducció de maquinària pesada al camp durant els anys seixanta del segle xx quasi posà fi a l’antic tell. El que avui en queda ens permet observar la superposició de les restes de les diferents èpoques i, en la part superior, les úniques conservades a l’interior del recinte, pertanyents a la fase ibèrica plena (segles v-iv).\nLa singularitat del camp frisó\nEl chevaux de frise o camp frisó és una barrera de pedres dretes que envolta la Fortalesa amb la intenció d’obstaculitzar l’aproximació i els moviments de l’enemic davant dels murs. Es construí durant Vilars I, a inicis del segle vii ane, i funcionà durant un segle. Fou substituïda com a defensa avançada pel fossat ibèric (que funcionà durant Vilars II, III i IV). Aquest sistema defensiu, propi d’altres pobles de la primera edat del ferro europea, també és habitual entre celtes i celtibers, però insòlit entre els ibers. Els Vilars és el més antic conegut a la península Ibèrica. El camp frisó és l’element més singular —l’altre és l’aigua— de les imponents defenses de la Fortalesa dels Vilars, concebudes com a anells concèntrics i que, al llarg dels anys, combinen i alternen muralla torrejada, camp frisó, fossat inundable, rampa i fossat avançat, de manera que ocupen prop del 90 % de la superfície construïda.\nLa Fortalesa és el resultat de la lluita pels recursos, les terres i l’aigua, i la consolidació dels més forts, com els caps dels llinatges, que esdevindran poderosos cabdills militars i exerciran el seu control sobre entitats territorials cada cop més àmplies.\nLa identificació de cada estrat permet establir l’ordre en què s’ha format i definit l’evolució estratigràfica del jaciment. Els materials que hi estan associats són indicadors cronològics aproximats de la durada de cada fase d’ocupació. La investigació arqueològica disposa de determinats “fòssils directors”, que són elements significatius (ceràmiques, metalls, monedes...) i són característics de cadascuna de les fases.\nL’absència de determinats materials també esdevé un indicador cronològic. L’abandonament de la Fortalesa es confirma, així, per la manca de ceràmiques típiques del segle iii ane, com les del taller anomenat “de les Petites Estampilles” o les ceràmiques que duien la marca “Nikia-Ión”, procedents dels àmbits colonials grecs.\nEl carboni 14 permet mesurar el temps transcorregut des de la mort de qualsevol organisme. Aquestes dades s’han de corregir, però, mitjançant la comparació amb el carboni 14 present en els anells de creixement d’arbres mil·lenaris actuals. El resultat obtingut (calibratge) s’expressa amb una corba que conté els diferents percentatges de probabilitat de datació de cada mostra.\nUN ENTORN PER ARRELAR\nLes vies de comunicació\nL’emplaçament de la Fortalesa en un terreny sense barreres naturals, al bell mig de la plana occidental catalana, va facilitar un flux permanent de persones, idees, productes i materials al llarg de tota la seva història.\nEls rius pirinencs —Segre, Noguera Pallaresa i Noguera Ribagorçana— permetien una comunicació fluida amb els pobles del continent europeu, al mateix temps que les seves terrasses esdevenien una excel·lent pedrera per a l’aprovisionament de còdols i roques de cara a la fabricació de molins de vaivé i altres eines.\nL’Ebre, fàcilment accessible a través del Segre, esdevenia la gran via de comunicació amb l’Atlàntic i el Mediterrani. El Francolí, travessant la serra de Prades, va constituir igualment una via alternativa per accedir als recursos marins i per afavorir el comerç i els contactes amb el món fenici i grec.\nL’entorn dels Vilars era molt diferent del que coneixem actualment. Els boscos (principalment mixtos, de roure i alzina) eren més abundants, amb bosquines de garric i llentiscle i, a més, hi havia el bosc de ribera que vorejava el barranc de l’Aixaragall. Els camps de conreu, els horts i les pastures es distribuïen al voltant de la Fortalesa. Els seus habitants obtenien la major part dels recursos per a la seva subsistència d’aquest entorn.\nEls boscos, els boscos de ribera i els arbustos de les màquies proporcionaven combustible, fusta per a la construcció, per a la manufactura d’eines i per al condicionament de les cases, o fruits comestibles (com els aglans, les móres o el raïm silvestre), entre d’altres. A tot l’entorn es podien aprofitar diverses plantes silvestres, tant per al consum alimentari com per al seu ús medicinal.\nHi havia també altres recursos fonamentals, com, evidentment, l’aigua, l’argila i la pedra (principalment calcària), que s’utilitzaven en la construcció i també en la fabricació d’estris, com la ceràmica o els molins.\nEls sòls agrícoles, molt bons per al conreu al voltant de la Fortalesa, permetien una important agricultura cerealística, i els rostolls, després de la sega dels cereals, podien ser aprofitats per a l’alimentació complementària dels ramats.\nL’agricultura es basava bàsicament en el conreu de cereals de secà, principalment l’ordi vestit, el blat comú i el blat dur i, amb menys intensitat, la pisana, el mill i el panís o mill italià. També es conreaven algunes espècies lleguminoses, com la llentia i la fava; pel que fa als fruiters, hi trobem la vinya i la figuera. Es detecta també la presència d’una planta oleaginosa, el lli, que va tenir, possiblement, un ús tèxtil.\nLa producció de farines i de vi\nLa mòlta de cereals és una de les activitats més importants de la vida quotidiana. Durant les fases de la primera edat del ferro s’utilitzen exclusivament els molins de vaivé. Aquest tipus també domina durant l’ibèric antic, i representa el 90 % del total dels molins, però a inicis del segle v apareixen els primers molins rotatoris. Són els més antics coneguts a tot Europa i al Mediterrani. Als Vilars s’utilitzaran tres tipus de molins fariners: el molí de vaivé, el molí rotatori manual i el molí rotatori ibèric de palanca sobre un suport.\nPel que fa a la producció de vi, està representada per un fragment de jaç de premsa reaprofitat en un mur del segle iv, que havia estat en funcionament, doncs, en un moment anterior. Es tracta d’una producció innovadora, que es practica a la costa i a la vall de l’Ebre des del segle vii.\nLa gestió dels recursos animals: la ramaderia i la cacera\nA la Fortalesa es dóna una gestió diversificada dels animals. Mentre l’animal és viu, aporta força i energia i la seva producció de llet, llana i adobs; un cop sacrificat, se n’aprofita la pell, la carn i els ossos. Tot i que amb algunes variacions durant les diverses fases de la Fortalesa, la cabana ramadera està composta principalment per ovelles i cabres, bòvids i porcs, als quals cal afegir altres animals domèstics, com el gos, o el cavall, que sabem que gaudia d’una consideració especial. La cacera del cérvol, i també de conills i llebres, és manté com una activitat social i de prestigi, tot i que amb caràcter més aviat secundari i esporàdic.\nEvolució del poblament i models d’assentament\nDes de mitjan segon mil·lenni ane (1650 ane), les comunitats de la plana occidental catalana palesen una evolució singular respecte de la resta del nord-est de la península, que s’ha identificat com el grup cultural del Segre–Cinca (GSC).\nCatàleg Exposició Vilars 9,174 MB


Almussafes reforma els corredors del parc Central per a evitar els tolls en les zones pavimentades - Ajuntament d'Almussafes\nL’Ajuntament d’Almussafes acaba d’iniciar les obres per a millorar l’evacuació de les aigües en els corredors del parc Central, una actuació que permetrà evitar els tolls que es formen quan plou i, per tant, eliminar els problemes de circulació de les persones amb mobilitat reduïda o diversitat funcional. El consistori destina a aquesta intervenció 19.160 euros, quantitat amb la qual es modificarà l’estructura del sòl d’aquests corredors a través d’un sistema que inclou la col·locació de llambordes en els extrems dels camins. La regidora d’Urbanisme, Davinia Calatayud, assegura que «la seguretat de la població ha de garantir-se i amb aquesta actuació, que ens havien sol·licitat diverses persones, donem resposta a la reivindicació».\n«En moltes ocasions aquests espais es fan intransitables per a part de la ciutadania i per això hem decidit atallar el problema a través d’un contracte menor d’obres en el qual el consistori inverteix de fons propis un total de 19.160,95 euros. La seguretat de la població ha de garantir-se i amb aquesta actuació, que ens havien sol·licitat diverses persones, donem resposta a la reivindicació», explica la regidora d’Urbanisme, Davinia Calatayud.\nCategorías:NOTÍCIES, PARCS i JARDINS, REMODELACIONS, URBANISME\nEtiquetado como:NOTÍCIES,PARC CENTRAL,PARCS I JARDINS,URBANISME\nAlmussafes reforma els corredors...


El nostre servei de manteniment informàtic La Garriga i suport tècnic informàtic correspon a serveis constants preventius i resolutius en les instal·lacions del client, amb l'objectiu de prevenir i incentivar actuacions correctives. A Gestinet La Garriga, també realitzem la monitoratge dels servidors i usuaris a cada client per a poder oferir més i millor control, donant una resposta més ràpida i efectiva en cada actuació i situació.\nGestinet La Garriga només utilitzem plantilla professional pròpia qualificada\nÉs important destacar, sobretot en el sector outsourcing de serveis de manteniment informàtic La Garriga, que tots els tècnics informàtics de Gestinet són professionals experimentats en plantilla, fixes ubicats a la província de La Garriga, pel que no utilitzem la modalitat de subcontractació i/o utilització de perfils freelance, ja que aquestes modalitats van en decrement del servei i satisfacció del client.\nIgual que oferim un servei de manteniment informàtic La Garriga periòdic, preventiu, expert i exigent, també disposem d’altres serveis vitals per a qualsevol empresa avui dia, com el servei de disseny web La Garriga, utilitzant sempre les tècniques i metodologia de disseny web més innovadores i eficients.\nEl temps màxim de resposta sobre incidències de manteniment informàtic La Garriga és de 3 a 4 hores. Actualment donem resposta immediata.\nTots els nostres tècnics de manteniment informàtic La Garriga disposen com a mínim de Grau Superior Informàtic en Sistemes Informàtics.\nVinculem per a cada client un mínim de 2 tècnics directes per a ser el més resolutius i precissos possible en el manteniment informàtic La Garriga.\nDonem els telèfons mòbils dels tècnics vinculats en el manteniment informàtic La Garriga per a que el client pugui contactar directament amb ells i ser més resolutius i efectius.\nDisposem de tècnics fixes i estables per a donar un servei de manteniment informàtic La Garriga estable i ràpid sense sorpreses ni esperes.\nEls nostres clients de manteniment informàtic La Garriga disposen d’una potent Extranet per a la gestió completa del seu servei.


Quina diferència hi ha entre un detectiu d’homicidi i un detectiu d’escena del crim?\nGeneralment, ningú no es refereix a un "detectiu d'escena del crim". Hi ha escena del crim * investigadors * i detectius d'homicidi *.\nEls investigadors de l'escena del crim fan inspeccions, recollida de proves i anàlisis de les evidències físiques d'una escena del crim, i això és tot. No solen anar armats, no entrevisten testimonis o sospitosos, no participen en persecucions, no assisteixen a alineacions, no realitzen detencions, no intenten resoldre casos ni determinen si han de portar càrrecs, bàsicament no fan cap. de les coses que veieu en els programes de TV CSI, tret de recopilar i analitzar proves físiques. Fan la seva feina al lloc del crim i al laboratori.\nUn detectiu d’homicidi fa totes les accions necessàries per resoldre un delicte, incloses totes les coses que un CSI no fa i, de vegades, també recopila evidències físiques –que NO analitzen després, sinó que el traslladen al laboratori de delictes. , gestionat per tècnics, científics i investigadors de l'escena del crim, i el laboratori del crim ho analitza i informa els resultats al detectiu.\nDetectius d’homicidis investiguen homicidis. Morts causades per les accions d’un humà. Això inclou presumptes suïcidis.\nNo estic segur del que voleu dir amb "detectius d'escena del crim". Els investigadors de l'escena del crim són normalment civils que treballen al laboratori de delictes. No responen a la majoria d’escenes de crim, només a les escenes en què els seus serveis són necessaris. A diferència del programa de televisió (CSI), no estan armats i mai no farien una entrevista amb un sospitós.\nHi ha detectius que responen a escenes de crim a més de detectius d’homicidi. Suposo que podríeu anomenar-los detectius d’escena de delictes, però ningú en les forces de la llei els referiria com a tal. S'espera que els detectius que tinguessin assignat el cas responguin. És per això que els detectius d’homicidis responen a assassinats i suïcidis ... donaran el cas quan els diputats de la patrulla ho redactin i el sergent aprovi els informes. Alguns casos s’assignen a detectius hores o dies després de la publicació dels informes, però alguns casos requereixen que els detectius comencin a investigar i treballar el cas, mentre que el diputat de patrulla continua recollint informació al camp per al "primer informe".\nAlguns detectius que poden respondre immediatament inclouen investigadors de trànsit en col·lisions mortals, investigadors incendis per incendis incendis, detectius d’estacions per robatoris i robatoris que necessiten un seguiment immediat, detectius de delictes sexuals en casos de violació, etc. Si bé algunes decisions de desplegar immediatament els detectius són evidents, algunes no ho són. En aquests casos, es posarà en contacte amb un supervisor detectiu i prendrà la decisió de qui es desplegarà, si algú. Si és necessari, els detectius "de trucada" respondran de casa seva després de l'horari laboral normal. Aquests detectius hauran de tenir els cotxes sense marcar “a casa” amb el seu equip al maleter, de manera que puguin respondre directament al lloc del crim des de casa.\nQuina diferència hi ha entre els frens del rotor i el tambor en un vehicle?Quina diferència hi ha entre "investigació de mercat" i "investigació de màrqueting"? Com es fa una "investigació de mercat"?Quina diferència hi ha entre TCP i UDP?Quina diferència hi ha entre la pomada i la crema?Quina diferència hi ha entre les dues frases "persuade sb to do sth" i "persuade sb to do sth"?Quina diferència hi ha entre amlodipina i amlodipina besilat? Incloent la dosi i l'efecteQuina diferència hi ha entre un narcisista encobert i l'OCPD? Sembla que hi ha molta crossover.


Els Equilibrians són petites criatures de diferent pes que busquen l'equilibri. La seva tasca consisteix a col·locar-los al balancí i assegurar-se que està equilibrat. Un joc de trencaclosques complicat per resoldre problemes de totes les edats! L'estat del puja i baixa en el joc s'il·lustra amb expressions matemàtiques. D'aquesta manera una sèrie de conceptes matemàtics s'expliquen visualment d'una manera accessible. A l'equilibrar el balancí, l'objectiu és també per construir igualtats matemàtiques vàlids. El jugador pot resoldre trencaclosques en forma experimental i amb freqüència hi ha diverses solucions possibles.\nExcel·lent pantalla verda o efectes de vídeo de pantalla blava al telèfon mòbil. La "composició de la clau de Chroma" o "tecla de Chroma" és un efecte cinematogràfic àmpliament utilitzat on un fons verd o blau es reemplaça amb un fons de pantalla. Utilitzeu aquest sorprenent efecte fàcilment al vostre telèfon per fer creacions de video a l'espai, sota l'aigua o davant d'un referent famós en qüestió de minuts. Trieu entre els nostres fons de pantalla incorporats o carregueu els vostres propis per a una creació personalitzada.


Descobreix els nostres seminaris gratuïts\nEls seminaris que ofereixen les botigues de INTECAT, a més de gratis, són una eina molt útil perquè puguis treure el màxim profit i ampliar els teus coneixements sobre els teus dispositius, així com inspirar-te pel teu dia a dia amb idees noves i opcions que desconeixies.\nEls imparteixen persones amants de la tecnologia i grans coneixedors dels productes d'Apple, que seran capaços de resoldre qualsevol dubte que pugui sorgir durant els mateixos.\nRecorda que les places de tots els seminaris són limitades, així que et recomanem apuntar avui mateix.\nNo hi ha seminaris programats.\nMalauradament, ara mateix no tenim cap seminari gratuït programat a les nostres botigues. Torna aviat per veure totes les novetats!\nSi vols, pots subscriure't al nostre butlletí per rebre setmanalment a la teva bústia tota la informació sobre els cursos que impartim de forma gratuïta.


El Col·lectiu Ronda se suma a la jornada\n27 de gener de 2011 De classe i nacional\nComunicat i acció del Col·lectiu Ronda, gabinet d’advocats amb una llarga trajectòria de defensa dels interessos socials i laborals, que publica http://29-s.net, amb motiu de la jornada de lluita contra la retallada de les pensions que, després de les representacions obligades d’aquests dies, se signà per part dels sindicats grocs espanyols, la patronal i l’Estat, aquesta matinada passada.\nComunicat del Col·lectiu Ronda\nLa Seguretat Social és un terreny especialment sensible, ja que afecta\nles rendes de les capes socials més vulnerables, atenent a que segons\nles pròpies dades oficials el 55% dels pensionistes actuals no arriben\nal salari mínim interprofessional de 641,40 euros mensuals.\nA pesar de les minses pensions actuals, en els propers dies l’executiu espanyol aprovarà la retallada més important en 35 anys de les prestacions de la Seguretat Social. Cap en restarà salvada, afectant sobretot a la jubilació, però també a la invalidesa, la viduïtat i l’orfandat.\nLa prestació de jubilació amb tota probabilitat serà la més afectada, i no només amb l’augment de l’edat ordinària als 67 anys, sinó sobretot amb importants modificacions del càlcul que reduiran fins a un 30% les prestacions finals, i amb la més que probable abolició de jubilació parcial. Primerament, la modificació de l’edat ordinària de jubilació a 67 anys causarà una penalització de dos anys més a totes les persones que es jubilin anticipadament (reducció entre un 6% i un 8% per any), fet que reduirà entre un 12% i un 16% les actuals prestacions.\nPer tot això, salta a la vista que estem davant d’una agressió sense precedents als drets dels treballadors, siguin aquests actius, aturats o pensionistes. En base a estudis catastrofistes pagats per grans bancs, se’ns anuncia que aquestes mesures són imprescindibles si volem evitar que el sistema públic faci fallida. Aquests estudis catastrofistes que van anunciar el col•lapse del sistema pel 2000, 2005 o 2010 han fallat sempre, doncs encara estem en situació de superàvit ja que cada any “sobren” milions d’euros a la caixa de la Seguretat Social, i aquesta situació es mantindrà en els propers anys.\nI, com ja ha passat en anteriors reformes, les més perjudicades entre els perjudicats seran les dones, que a causa de la desigual distribució de les tasques domèstiques i de guarda dels fills compten moltes d’elles amb carreres de cotitzacions més curtes, i a les que el govern espanyol vol reduir encara més les seves minses pensions.\nHan volgut ocultar amb mil falsedats uns interessos econòmics gens reconeguts. La realitat és que estem davant d’una agressió sense precedents als drets dels treballadors, als que s’obligarà a treballar més anys per obtenir prestacions més baixes, per a fer augmentar novament els beneficis dels bancs, amb els seus plans privats de pensions, i dels empresaris, que cada dia cotitzen menys a la Seguretat Social amb les increïbles bonificacions que han anat creant les successives Reformes Laborals.\nPer aquest motiu, presentarem un escrit a l’INSS denunciant les retallades de les prestacions, i exigint els drets dels treballadors a una Seguretat Social digna.\nPer tot això, des de l’àrea de Salut i Treball del Col·lectiu Ronda, que actuem en l’àmbit de les prestacions de la Seguretat Social, fem nostre i recolzem les mobilitzacions que s’estan duent a terme el 27 de gener i els dies posteriors en defensa del sistema públic de pensions, i pels drets dels treballadors, siguin actius, aturats o pensionistes, i per tant també concentració, sonora xiulada i presentació d’un escrit a la seu provincial de l’INSS, carrer Sant Antoni Maria Claret 5-11\nCol·lectiu Ronda, gener de 2010\n(La imatge correspon a la convocatòria per a aquest vespre a València)\n4 Respostes a "El Col·lectiu Ronda se suma a la jornada"\n28 de gener de 2011 a les 9:18\nDesprés de constatar l’error monumental de convocar una Vaga General ara és l’hora de continuar les mobilitzacions, de reconèixer errors tàctics i de tornar a plantejar fòrmules de resistència més efectives.\nL’encert de convocar una jornada de lluita contrasta amb la tàctica erràtica d’entossodir-se a convocar una Vaga General abocada al fracàs als PP.CC. Aprenem-ne d’Euskal Herria, allà realment hi ha hagut una vaga amb tots els ets i uts.\nLa lluita és molt llarga, dura i feixuga i per això cal ser conscients de les pròpies forces, mesurem-les bé i esmolem totes les eines, però no cremem més militants ni més recursos només per la obstinació d’uns sectors anarquistes . L’esquerra independentista no s’hauria de deixar arrossegar per aquestes tàctiques erràtiques, fomentades per gent poc formada i molt jove.\nHem de sortir al carrer però preparant bé el terreny. Si us plau, no més precipitacions.\nfart ha dit:\n28 de gener de 2011 a les 15:48\nui quina por, els anarquistes…..\ncompany, recorda a marx “tot el que es solid, s’esvaix en l’aire”\nQue hem de fer? Treure Proudhon de l’armari dels malsendreços i recordar coses?\nUnitat si, però no a qualsevol preu i per fer nyaps .\nAnarquistes si, capcalents esvalotats no!


Termòmetre i Higròmetre digital interior/exterior del formiguer. Altres\nPer controlar la temperatura del formiguer tanto en l´ interior amb una sonda com´l exterior.\nSuministrament de corrent: 1*1.5 Bateria 1.5VAAA (no inclòs).\nMaterial: de plàstic.\nRang de temperatura exterior:-50 a 70 graus centigràds (-58 a 158 graus fahrenheit), interior: 0 ~ 50 (32 a 122 centigràds fahrenheit)\nPrecís de la temperatura: 0.1 centigràds.\nRang higròmetre: 25% RH a 98% RH\nPrecisió: ± 5% d´ humitat relativa\nTamany: 12.5*7.0*1.8 cm/5*2.8*0 , 8in


El descobriment de Joan Massagué, aclamat per la premsa internacional - VilaWeb\nDivendres 13.04.2007 14:06\nEl descobriment de Joan Massagué, aclamat per la premsa internacional\nMitjans de tot arreu recalquen l'avenç en l'estudi del càncer de mama del científic català\nLa premsa internacional ha destacat la importància de la investigació de Joan Massagué sobre el càncer de mama, una nova estratègia que s'ha mostrat eficaç, amb animals, per aturar-ne la metàstasi. Mitjans de tot el món, no només els científics, se n'han fet ressò. Així, la BBC destaca que l'equip de Massagué ha trobat quatre gens clau en el creixement del tumor; The Guardian destaca que la troballa dóna esperances per a nous tractaments contra el càncer\nLa CNN afirma que ajudarà a desenvolupar medicaments més efectius contra la malaltia, la segona causa de mort en el món occidental; el Washington Post destaca que l'estudi de Massagué pot conduir a nous tractaments farmacològics del càncer; la MSNBC destaca que quatre gens actuen de manera coordinada per expandir el càncer; el Mundo afirma que l'estudi profunditza en l'arrel de la metàstasi del càncer de mama; el País afirma que Massagué descobreix la clau de la metàstasi de càncer de la sina al pulmó; la Repubblica destaca el descobriment dels gens de la metàstasi.


Desviament de trànsit per les obres d’eixamplament de les voreres del carrer Esgleiers d’Olot – elgarrotxi.cat\nDesviament de trànsit per les obres d’eixamplament de les voreres del carrer Esgleiers d’Olot\n15 juny, 2014 Redacció Sense categoria 0\nCarrer Esgleiers d'Olot\nA partir del dimarts 25 de juny i fins al divendres 25 de juliol s’executaran les obres d’eixamplament de les voreres del carrer Esgleiers, en el tram comprès entre el carrer Macarnau i el carrer Estires. L’obra consisteix en l’ampliació de les voreres actuals fins a una amplada d’1,5 m i la renovació de tot el paviment de la vorera en els dos costats del carrer. També preveu la millora dels serveis soterrats. Amb aquesta solució, el carrer tindrà un únic carril de circulació i no s’hi podrà aparcar. Per executar les obres amb els requeriments de seguretat exigits atenent al seu risc, els efectes sobre el mobilitat urbana són els següents:\na) En el tram del c. Estires entre els carrers Esgleiers i Dr. Joaquim Masmitjà s’establiran 2 sentits de circulació, prohibint l’estacionament en un dels dos costats i habilitant un carril en sentit pujada, de manera que els vehicles provinents del c. Sant Bernat seran desviats pel c. Estires, i des d’aquí podran accedir als carrers Germanes Fradera, Dr. Joaquim Masmitjà i Macarnau i a la zona del Firal mitjançant el c. Pintor Domenge.\nb) El pas de vehicles cap al Firal es permetrà des de les pilones de davant del Casino, que romandran obertes des de les 7 del matí fins a les 21 h del vespre, permetent la circulació al voltant del Firal amb un gir davant de Sant Esteve.\nc) L’accés de vehicles a les finques que hi ha en el tram del c. Macarnau entre l’aparcament del Cor de Maria i la cruïlla amb el c. Esgleiers també serà autoritzat únicament als veïns, i temporalment s’habilitarà aquest tram en els dos sentits de la circulació. L’Ajuntament és conscient de les molèsties que generaran aquests canvis provisionals de la mobilitat urbana, i demana comprensió als ciutadans atenent a l’interès general de les obres.\nCarrer Esgleiers d’Olot\n“Un pati d’escola saludable” de l’Escola Finestres de Mieres guanya una Beca Educar Menjant\nOlot tindrà un nou gegant inspirat en un antic maquinista de tren


El Parlament insta l'Ajuntament de Ripoll a aturar el polígon de les Llosses | Directa\nEl Parlament insta l'Ajuntament de Ripoll a aturar el polígon de les Llosses\nL'alcalde de Ripoll i també parlamentari Jordi Munell afirma que no farà cas a la resolució. La nova llei de territori podria tombar la construcció del polígon donat que protegeix els sòls no urbanitzables\nL'Ajuntament de Ripoll diu ara que el poligon només es construirà a la zona de Can Franquesa pero el veïnat tem que sigui la porta d'entrada a una futura ampliació\nÒscar Romero 13/07/2017\nLa Comissió de Territori del Parlament va emetre una resolució el passat 5 de juliol on insta l'Ajuntament de Ripoll a aturar el projecte del polígon de la carretera de les Llosses. El text, que es va aprovar amb els vots favorables d'ERC, PSC, CSQP i la CUP, les abstencions de C's i PP i el vot en contra del PDeCat, demana que es respecti "la classificació de sòl no urbanitzable i la qualificació com àrea de conreu i pastura al Sector SUD 7-Carretera de les Llosses" i també que "els ajuntaments del Ripollès i el Govern de la Generalitat facin conjuntament un pla d'ordenació i dinamització dels polígons actuals del Ripollès per afavorir la instal·lació d'activitat econòmica, promovent especialment l'economia social i solidària".\nLa iniciativa no va ser ben rebuda per l'alcalde i també diputat de Junts pel Sí, Jordi Munell, que es va afanyar a presentar un contrainforme per rebatre els arguments de la plataforma opositora\nLa proposta de resolució va ser presentada per la plataforma Aturem el Polígon de la Carretera de les Llosses el passat 20 d'abril, que va adjuntar un informe on al·legava el gran nombre de polígons buits a la comarca, l'escassedat de planes i el risc d'inundabilitat de la zona com a raons principals per no tirar endavant el projecte. La iniciativa no va ser ben rebuda per l'alcalde i també diputat de Junts pel Sí, Jordi Munell, que es va afanyar a presentar un contrainforme per rebatre els arguments de la plataforma opositora. Munell ha afirmat però, després de conèixer la resolució, que no "té caràcter vinculant" i que el projecte continuarà endavant.\nL'alcalde Jordi Munell va rebre la visita de Josep Lluís Nuñez al 2012. La fotografia va ser polèmica perquè Nuñez ja havia estat condemnat pel "cas Hisenda". Munell es va defensar dient que Nuñez era un "emprenedor que invertia a Ripoll" / Ajuntament de Ripoll\nL'acceleració de la tramitació podria ser una estratègia del consistori ripollès, segons denuncia la plataforma opositora, per esquivar la nova llei de territori amb la qual treballa el Departament, que està en fase d'avantprojecte. Amb la nova llei, tal com s'especifica a la memòria preliminar, "no s'aspira a fer petits retocs i millores a la legislació territorial i urbanística vigent, que és el que s'ha anat fent els darrers anys, sinó que hi ha una clara voluntat de reforma del model".\nEl nou ordenament podria tombar la construcció del polígon donat que protegeix els sòls no urbanitzables "mentre no es revisi el model urbà proposat o no s'acrediti la necessitat immediata d'una nova extensió urbana". Amb la nova legislació tampoc val esgrimir estats de degradació o abandonament dels terrenys -tal com fa l'Ajuntament de Ripoll amb Can Franquesa- per forçar o legitimar requalificacions d'usos, ja que especifica que "com a deure general en aquests espais, destaca el de reposició dels terrenys al seu estat original quan les construccions esdevinguin en desús".\nLa resolució del Parlament deslegitima encara més el projecte de l'Ajuntament de Ripoll, que ja compta amb l'oposició de les entitats veïnals -han recollit prop de 2.000 signatures - i de tots els partits de l'oposició. La nova llei de territori, que preveu un canvi en el paradigma d'ordenació urbanística per evitar els errors dels darrers anys, també evidencia que polígons com el que es vol construir a la carretera de les Llosses formen part del passat més que del futur. Ho reconeixia públicament el mateix conseller de Territori, el convergent Josep Rull, en una intervenció al Parlament el gener passat. "Hi ha una dada que és molt impactant: avui aproximadament el 70% de sòl classificat industrial a Catalunya, resta per ocupar o desenvolupar com a conseqüència d'un urbanisme al llarg dels anys, fonamentat en una visió molt municipal, molt parcial: que cada municipi havia de tenir una reserva per fer el seu polígon", va dir.\nLa resolució del Parlament deslegitima encara més el projecte de l'Ajuntament de Ripoll, que ja compta amb l'oposició de les entitats veïnals i de tots els partits de l'oposició\nL'Ajuntament de Ripoll continua però, entestat amb la construcció del polígon, intentant rebatre l'allau de crítiques i improvisant modificacions al projecte inicial. S'ha reduït la superfície perquè es reconeix que provoca un gran impacte ambiental. S'ha demanat a l'Institut Català del Sòl que compri els terrenys perquè no està clara la viabilitat econòmica. S'ha reconegut que no hi ha empreses interessades, però afirmen "que cal deixar els terrenys preparats per si apareix algú". Algunes persones del territori comencen a pensar que les raons per fer el polígon ja no són polítiques o econòmiques, sinó personals. Ho deixava entreveure l'alcalde Munell en el darrer plenari on es va debatre acaloradament sobre el polígon amb l'oposició i membres de les entitats veïnals. "La darrera campanya, l'oposició la va voler convertir en monotemàtica, parlant només d'aquest polígon. Polígon sí, polígon no. Va ser molt dura la campanya i les vaig passar molt putes'', va dir.\nEl Parlament insta l'Ajuntament de Ripoll a aturar el polígon de les Llosses Flattr donate!\nOscar Romero dimarts, 25 abril, 2017\nContinua la tasca opositora de la\nFront veïnal per evitar el vuitè polígon industrial de l'àrea de Ripoll\nOscar Romero dimarts, 24 gener, 2017\nAl Ripollès, molta gent es pregunta quina és la raó per construir un nou polígon industrial a Les Llosses quan n'hi ha molts en desús o abandonats.


Les baralles del madridisme | Amb sal i pebre\nLes baralles del madridisme\nPublicat el 20 gener 2011 per jordibadia\nEm fa l’efecte que els catalans tenim una tendència excessiva, gairebé malaltissa gosaria dir, a sobrevalorar els efectes de les discrepàncies i baralles que de tant en tant ocorren a les Espanyes i entre els espanyols i que no acabem de comprendre i preveure que, alhora de la veritat, quan hi ha en joc les garrofes i han de mirar cap a Catalunya són capaços de deixar de banda qualsevol diferència que tinguin i es posen d’acord amb una facilitat fascinant.\nL’argument podria tenir un desenvolupament polític clar, però el que pretenc és donar-hi un tomb futbolístic perquè he observat que aquests darrers dies des del barcelonisme es fan unes lectures de les baralles internes del madridisme que em semblen apressades i un punt ingènues.\nCertament, la relació entre l’entrenador del Reial Madrid, José Mourinho, i el seu director general, Jorge Valdano, no deu ser excel·lent, si més no, des de la distància, sembla que estan a mata-degolla. També entre periodistes hi ha enfrontaments públics d’un to que va més enllà del que és una discussió de tertúlia amb més passió del que és habitual i que es pot considerar que forma part de l’espectacle.\nAra, amb tot el que els està passant, ens pot semblar que el madridisme ha entrat en un procés de descomposició inexorable perquè Mourinho, al pas que va, o bé el faran fora perquè ell tot solet es carregarà el prestigi i el senyoriu del Reial Madrid i no hi haurà enlloc qui els aguanti, o bé serà ell qui se n’anirà cansat de fer-les de tots colors sense aconseguir que l’acomiadin sense dir-li ni adéu.\nNo obstant, no n’estaria del tot segur. Almenys, mentre futbolísticament estiguin vius a totes les competicions, el madridisme seguirà dividit i barallat de portes endins però, de portes enfora i de cara el Barça, es mantindrà unit i amb l’agressivitat de sempre i provarà de dividir-nos perquè sap que el barcelonisme té la mateixa o més capacitat encara que el madridisme d’embolicar-se en discussions i baralles internes, però que, en canvi, és incapaç d’unir-se quan n’és l’hora.\nI, en aquest punt, podríem reprendre perfectament el fil polític que hem deixat pel futbolístic a l’inici de l’article.\nUn pensament sobre “Les baralles del madridisme”\nEduard el 21 gener 2011 a les 8:50 va dir:\nTotalment d’acord. A España encara hi ha patriotisme, i el Madrid segueix essent el millor club de futbol del segle XX, al XXI encara està tot per fer. A Catalunya ni hi ha patriotisme ni res que s’hi assembli… és un país de botiguetes i capelletes; i al Barça… espera que li vagin maldades, llavors començarán a carregar contra tot i tothom… I amb aquestes que ens trobem on ens trobem: ells amb un Estat de ple dret i un equip que lluita fins al final (l’any passat ens va anar de poc de perdre la Lliga); i nosaltres ens quedem amb les ganes de ser un Estat, i un equip que, amb visió històrica, tot just comença a sortir de la cova.


L’associació Tecnologia per a Tothom rep un ajut puntCAT\nLa Fundació PuntCAT ha concedit un ajut a l’associació Tecnologia per a Tothom (TxT), integrada per voluntariat de la UPC, perquè desenvolupi una plataforma web 2.0 per fomentar la reutilizació d’equips informàtics.\nEl projecte de TxT ha rebut 20.000 euros per crear un web que faciliti a les empreses i usuaris particulars la donació d’equips informàtics a iniciatives i programes que tenen un interès social.\nEl web es desenvoluparà durant el 2011 i per dur a terme el projecte s’establirà un conveni de pràctiques amb tres estudiants que preparin el projecte de fi de carrera a la FIB. La selecció de l’estudiantat que programarà el web tindrà lloc a finals de gener.\nLa spin-off de la UPC Herta Security, especialitzada en l’ús de la biometria aplicada a la seguretat, ha estat guardonada amb el Premi Bancaixa a Joves Emprenedors, dins la categoria d’empreses de base tecnològica. El premi, que està dotat amb 15.000 euros, reconeix empreses que ja estan en funcionament que desenvolupen productes innovadors en els diferents sectors de la indústria tecnològica. Dins aquesta categoria s’atorguen cinc premis extraordinaris a les empreses que ja han estat premiades, les quals reben 15.000 euros més després de sis mesos de seguiment de la seva trajectòria.


Andbank comercialitzarà a Andorra el fons Everwood V\nLa cartera inverteix en la construcció de plantes fotovoltaiques\nLa seu d'Andbank al Principat.\nAndbank ha signat un conveni de distribució amb Everwood Capital per comercialitzar des d’Andorra el fons Everwood V, que inverteix en la construcció de projectes fotovoltaics sense subsidi al sud d’Europa. Després de l’èxit aconseguit amb els fons anteriors de la gestora, que van obtenir rendibilitats anuals netes d’entre un 17,8% i un 33,1%, Andbank dona l’oportunitat d’invertir en el vehicle de manera preferent als seus clients de banca privada. El fons Everwood V té el focus en projectes al mercat –sense risc regulador i sense subvencions– a la península Ibèrica i Itàlia, i se centra a invertir en la construcció d’un porfolio diversificat de plantes fotovoltaiques. Aquest fons pretén oferir a l’inversor un accés directe a actius renovables en un moment en el qual els mercats s’estan alineant cap a la indústria energètica renovable.\nSegons Paras Bhagtani, director de productes d’Andbank, “tant governs com empreses s’estan alineant per lluitar contra el canvi climàtic. A Andbank també en volem formar part i creiem que aquest sector suposa una gran oportunitat d’inversió i diversificació pels nostres clients”.\nUn cop feta la inversió, l’equip gestor d’Everwood Capital s’encarrega de la gestió activa de tota la cadena de valor de cadascun dels projectes: desenvolupament, construcció, finançament, cobertura de preus de mercat mitjançant PPA, optimització d’ingressos, OPEX i impostos.


Educació i Formació en Oferta - Anuncis Gratis - Pàgina 4\nSeleccionem professor de natació - En Alacant, Sant Joan d'Alacant\nEmpresa dedicada a la formació selecciona per a alumnes d'educació infantil un professor de natació i educació física. imprescindible títol de socorrista o similar, disponibilitat de matí immediat per a la zona de sant herminia d'alacant i experiència en tracte amb nens.\nProfessora dansa oriental (sabadell) - En Barcelona, Sabadell\nEs requereix professora de dansa oriental per integrar-se en l'equip de professors d'una escola de dansa. es valorarà disponibilitat horària matins i tardes. la remuneració serà segons valia de la candidata. interessades enviar cv i carta explicant el que ofereixes en les teves classes i els teus objectius com a professional.\nProfessora nativa imparteix classes d'italià - En Barcelona\nProfessora nativa, resident en montgat, amb experiència, imparteix classes d'italià a tots els nivells. disonibilidad per impartir les classes al propi domicili o a desplaçar-se per la zona del maresme. preus a convenir segons les necessitats de l'alumne/a. possibilitat de formar petits grups.\nEs necessita professor de valencià urgent!! - En Alacant, Alcoy/Alcoi\nNecessitem a un llicenciat/a en filologia catalana per donar classes en una acadèmia a nivells bàsics (això, batxillerat, selectivitat) i a més també per a la preparació a la prova del mitjà. les classes comencen el 2 de juliol, per la qual cosa us necessitem amb màxima urgència. gràcies. correu electrònic.\nClasses d'ingléslicenciada ub - En Barcelona\nClasses d'inglés nens, adolescents i adults conversa, exàmens i traduccions zona plaça tetuan barcelona llicenciada en filologia anglesa per la universitat de barcelona 10 euros hora\nEducadora d'aula en guarderia - En Barcelona, Castelldefels\nEs busca una educadora per a guarderia a castelldefels. és necessari tenir la titulació corresponent. horari 9-15 h.\nCalses particulars d'inglés, informals i dinamicas - En Barcelona\nDynamic and informal classes to help improve your usi of english. conversation classes . classes dinàmiques i informals per ajudar a millorar el teu anglès. classes de conversasion. practice your english in your lunch break speak english habiti confidently comença a parlar anglès amb més confiança elena\ntitulada en francès per l'escola oficial d'idiomes, imparteixo classes particulars, al meu domicili, de francès i d'anglès a tots els nivells. molta experiència


Entra en vigor la llei òmnibus de mesures urgents pel coronavirus\nA partir de dijous el Govern ja podrà decretar l'estat d'alarma si ho creu necessari. Els Coprínceps ja han sancionat la llei i s'ha publicat al BOPA. També s'ha publicat la llei òmnibus de mesures urgents que entra immediatament en vigor.\nLa llei qualificada d'estats d'alarma i emergència ja ha estat sancionada pels Coprínceps, publicada al BOPA i serà efectiva a partir de dijous.\nAixò vol dir que si el Govern creu necessari decretar l'estat d'alarma per un empitjorament de la situació, ho podria fer i donaria més eines a la policia per fer complir el confinament a la població.\nRecordem que l'estat d'alarma permet limitar el dret a la mobilitat de les persones i també el de la propietat privada.\nD'altra banda, també s'ha publicat la llei de mesures excepcionals i urgents per l'estat d'emergència sanitària i ja ha entrat en vigor. Recordem que aquesta llei avala mesures com la de crèdits tous a les empreses, prohibeix la suspensió temporal del contracte de treball i estableix com ha de ser la corresponsabilitat entre empresaris i assalariats per recuperar les hores de treball que s'han perdut. L'objectiu és que tots els treballadors puguin mantenir el sou d'abans de la crisi de la Covid-19.\nLa llei també preveu exempcions en les cotitzacions de la CASS per a autònoms i ajudes perquè les empreses puguin fer front a les dels assalariats.\nTot i que la llei ja sigui vigent, la CASS informa en el seu web que les sol·licituds online per acollir-se a les mesures no estaran disponibles fins al 6 d'abril.


Les autoritats han donat pas al Mercat de Nadal a la glorieta de la plaça del Poble, després de fer el ja tradicional compte enrere\nInauguració Poblet Nadal d'Andorra la Vella\nInauguració Poblet de Nadal d'Andorra la Vella amb la cònsol major, Conxita Marsol; el cap de Govern, Xavier Espot i la síndica general, Roser Suñé\nInauguració Poblet de Nadal d'Andorra la Vella\nEncesa conjunta de l'enllumenat de Nadal d'Andorra la Vella i Escaldes-Engordany a càrrec de les cònsols majors Conxita Marsol i Rosa Gili\nActualitzada 26/11/2021 a les 19:52\nAndorra la Vella es transforma de nou en un Poblet de Nadal amb espectacles al carrer i el Mercat de Nadal a la plaça del Poble, entre altres activitats que es podran gaudir durant un mes. L'encesa conjunta de l'enllumenat de Nadal de la capital i de la parròquia d'Escaldes-Engordany ha donat el tret de sortida aquesta tarda a les 18 hores a l'avinguda Meritxell, concretament a l'encreuament de l'eix comercial Meritxell-Carlemany amb el carrer de la Unió, a càrrec de les cònsols majors Conxita Marsol i Rosa GIli.\nL'espectacle inaugural de gran format Abyss, de la Compagnie Remue Ménage ha seguit l'encesa de la il·luminació i ha desfilat per l’avinguda Meritxell fins a la plaça Príncep Benlloch per animar l’eix comercial. La corporació comunal, amb la presència del cap de Govern, Xavier Espot, i la síndica\ngeneral, Roser Suñé han inaugurat el Mercat de Nadal a la glorieta de la plaça del Poble, després de fer el ja tradicional compte enrere que servirà per estrenar aquesta edició.\nAixo mateix.A ful!!!\nD'aqui no res ens tanquen les fronteres de nou.\nAquí si que done igual les aglomeracions i la por al virus marxe cuan veieu llumetes\nAmb més de 1000 casos actius x 100000 habitants i organitzant aquestes tonteries deixant entrar turistes sense control, així anem\nVacunats, barregeu-vos i gaudir-los tots ben juntets i d'aquí uns dies parlem!


L' opacitat dels terres i la transparència dels sostres\nPubliquem a continuació el postfaci de l'edició del text d'Incendis deWajdi Mouwad, a càrrec de Charlotte Farcet, en aquest text s'explica com l'autor va arribar a desenvolupar la idea d'Incendis.\nQuan Wajdi Mouawad va ser convidat a ser l'artista associat del Festival d'Avinyó el 2009, Vincent Baudriller i Hortense Archambault li van proposar de reflexionar amb ells al voltant de la idea de narració. El seu esperit es va activar per arribar a entendre el que aquesta pregunta implicava o indicava, més enllà d'ella mateixa. “De vegades succeeix que creiem estar preguntant una cosa quan, en realitat, n'estem preguntant una altra de natura ben diferent”, els va respondre. La seva reflexió va fer emergir dues noves preguntes, l'una després de l'altra. La segona conduïa a la tercera, o potser la tercera s'amagava darrere la segona. Dues preguntes encadenades a una primera, la de la narració, com els tres costats d'un triangle: “encara podem consolar la nostra època?” i “el veritable tema del Festival 2009 no hauria de ser el de les fosses humanes”?\nSense adonar-se'n, potser, Wajdi Mouawad dibuixa una línea entre història i Història. Una línea incerta, interrogativa, que revela el que habita el gest i el que se n'escapa al mateix temps. Una línea que interpela fins i tot els historiadors, colpits per “la seva voluntat tossuda de preguntar-se en escena per les brutalitats del món contemporani, modelat com ha estat per la violència desmesuradament sanguinària de les guerres que han tacat el segle XX.” És, efectivament, impossible no sentir en les històries de Wajdi Mouawad l'eco de la Història. La guerra civil del Líban, la Primera Guerra Mundial, la Segona Guerra Mundial, la caiguda del mur de Berlin, ressonen en les seves peces.\nIncendis, segons l'autor l'obra més realista de les que quatre que conformen el cicle La sang de les promeses, convida a preguntar-se sobre aquest lligam. Incendis va néixer d'un nom, herència de la guerra civil libanesa, un nom sentit per la primera vegada el 2000: Khiam. Si, com a l'obra Litoral, ens preguntéssim “Com va començar tot?” en aquest cas la resposta probablement seria aquest nom. Un nom pel qual Wajdi Mouawad va descobrir una part de la Història del seu país i de la seva ignorància, un nom que el porta a les seves arrels i al centre del seu inconsolable dolor. Incendis coincideix amb l'instant en què la relació de Wajdi Mouawad amb la Història, una relació ja present a les seves obres anteriors de forma intuïtiva, esdevé plenament conscient. Descobrint Khiam, comprèn l'encegament que va heredar. I descobreix el desig d'aprendre, de comprendre -tant com sigui possible. La relació amb la Història creix sense transformar-se: per conèixer millor el seu “adversari” i no confondre's ni caure en la temptació de la facilitat. El seu teatre no és històric. Ni històric, ni documental. Incendis s'instal·la totalment en la ficció. Però quin és el camí que segueix la Història? Per què les paraules “fossa humana” i “consol” apareixen a la intersecció entre història i Història? Per què preguntar-se sobre la Història és, també, preguntar-se per la poesia?\nIncendis ofereix respostes a aquestes preguntes; nosaltres seguirem l'obra, doncs, remuntant el fil del seu origen.\nEl gener de 2001, Wajdi Mouawad va convidar Josée Lambert a una “dillunsdeldi”. Aquests “dilluns del director artístic” conviden, un cop al mes, un artista -pintor, cantant, ballarí, poeta- a presentar un espectacle en el decorat de l'obra que s'estigui representant al Teatre de Quat'Sous (Québec). En el cas de Josée Lambert, El xai i la balena, d'Ahmed Ghazali. Aquesta invitació va néixer de la seva trobada i de la tempesta emotiva que va provocar.\nJosée Lambert és del Québec i fotògrafa. Una fotògrafa compromesa que “utilitza el seu aparell fotogràfic com una brasa ardent”. El 1995 viatja per tercer cop al Líban per documentar les ferides de quinze anys de conflicte fratricida. Acompanyant un periodistad de TeleLiban, Rachid Fahs, a Kfar Teblit, un poble del sud del Liban, puja a un autobús de la Creu Roja que torna d'un centre de detenció. En aquest autobús, la Josée hi coneix una dona que torna de visitar la seva filla, detinguda des de fa set anys. És la segona visita que li ha pogut fer. La Josée Lambert encara no coneix la seva història, però la cara de la dona la impressiona profundament i la intuició l'empeny a fotografiar-la. La presó es diu Khiam, i la dona es diu Najat Bechara. Aquesta fotografia va ser la primera d'una llarga sèrie sobre els detinguts del Liban Sud.\nQuan es va trobar amb la Josée Lambert, Wajdi Mouawad no havia sentit a parlar mai de la presó de Khiam. Va escoltar amb profunda atenció tot el que la fotògrafa li explicava: Khiam era una antiga caserna francesa, transformada en base militar de l'exèrcit libanès i finalment anexionada per l'exèrcit d'Israel durant la guerra. El 1985 es va convertir en centre de detenció clandestí, comandat per l'Exèrcit del Liban-Sud. Aquesta milícia va ser potenciada per Israel, que va ocupa aquesta zona el 1978 i volia evitar els vincles entre libanesos i refugiats palestins.\nDurant la guerra, milers de libanesos i palestins (es calcula que entre 2000 i 5000), homes i dones, van ser arrestats i empresonats a Khiam. Sense procès, sovint de manera arbitrària, per simples sospites. En retirar-se Israel el maig de 2000, la presó va ser abandonada.\nLa Josée Lambert va tenir l'ocasió de conèixer moltes famílies de presos. De fotografiar pares, mares, germans i fills ben abans de fotografiar l'absent, finalment alliberats. De sentir explicacions detalladades de les condicions de detenció, de les cel.les d'aïllament, dels interrogatoris durant mesos, de les tortures amb electricitat. De l'arrest freqüent dels familiars del detingut, i la tortura al seu davant. Mare davant filla, àvia davant néta, pare davant fill, germà davant germà; el crit desesperat de les dones que, més grans que els seus torturadors, libanesos com elles, els cridaven: “com pots fer això? Podria ser ta mare...”\nLa Josée va explicar tot això a Wajdi, i també de la Souha Bechara i del que va fer als 21 anys. Disparar dues bales a Antoine Lahad, cap de l'ELS, que la porten a deu anys de reclusió a Khiam, sis en cèl.lula d'aïllament.\nGràcies a la Josée, Wajdi s'assabenta de l'exili dels botxins, i de la presència d'un d'ells a Montréal. La Josée havia fet un dossier sobre ell, havia recollit totes les informacions necessàries per arrestar-lo. Segons el dret humanitari internacional aquell home era culpable de crims contra la humanitat, però la justícia canadenca no va actuar mai.\nLa Josée parla a Wajdi dels testimonis que ha recollit, alguns d'ells tan difícils de suportar que els anomena “històries sense sortida”. Històries de persones a qui, a partir d'un cert moment, decideix no fotografiar, per por que les fotografies puguin ser mal utilitzades, traïdes. Aquestes absències impressionant Wajdi Mouawad i proposa a la Josée d'explicar-les en escena. El vespre del 29 de gener, Josée Lambert explica una d'aquestes històries: la història de la Diane i la Jean.\nHe dubtat molt de temps abans de decidir-me a explicar aquesta història. Perquè la Diane em va fer prometre que la guardaria en secret. Tinc fins i tot la impressió d'estar-la traint. Hi ha alguns temes tabús en el país d'origen de la Diane i de la Jean, i aquesta la força de la Jean... La Diane i la Jean venen d'un petit territori, el Liban-Sud. Un petit tros de territori que, durant vint anys, va ser ocupat per l'exèrcit israelià...\nHistòria d'una banderola\nL'opacitat dels terres i la transparència dels sos...\nSoha Bechara - Nawal Marwan\nL' opacitat dels terres i la transparència dels so...


Ús obligatori de la mascareta als espais públics - Ràdio Palafrugell\nAvui entra en vigor l’ús obligatori de la mascareta als espais públics. Aquesta mesura afecta tant als espais oberts com tancats, sempre que no es puguin garantir els 2 metres de distància física. Per als menors de 6 anys, malgrat que no és obligatori portar-ne, se’n recomana el seu ús.\nDesprés que dilluns el govern espanyol anunciés aquesta nova mesura, no va ser fins ahir que es publicar al Butlletí Oficial de l’Estat (BOE). La norma, però, contempla excepcions per raons de salut i també en algunes activitats, com per exemple per fer esport. Així, per motius de salut queden fora de l’obligatorietat de portar-ne, les persones que tinguin dificultats respiratòries i amb contraindicacions per motius de salut o discapacitat.\nEl BOE concreta que l’ús obligatori de la mascareta afecta “a la via pública, a l’espai a l’aire lliure i en qualsevol espai tancat d’ús públic o que es trobi obert al públic”, sempre que no es pugui mantenir la distància de dos metres.\nA més, s’especifica que el tipus de mascaretes que s’han de comprar són les higièniques o quirúrgiques que cobreixin el nas i la boca. Malgrat que l’ús obligatori de les mascaretes afecta a les persones majors de 6 anys, també es recomana que els infants dels 3 als 5 anys en portin.\nEs multarà si no se’n porta?\nLa mesura no especifica si es posaran multes a qui no compleixi l’ordre. En aquest sentit, des del ministeri de Sanitat apunten a que hi haurà molt de marge per a la interpretació. D’altra banda, també hi ha la dificultat que tothom en pugui aconseguir, si bé des d’aquesta setmana se’n poden adquirir en determinats supermercats.\nL’ús generalitzat de mascaretes per part de la població, apunten des de Sanitat, redueix la transmissió comunitària de la COVID-19. Detallen, també, que aquesta peça bloqueja l’emissió de gotes infectades, un fet cabdal quan no es pot garantir la distància de seguretat.\nEtiquetes Coronavirus Mascaretes Ministeri de Sanitat Salut


Inscripció oberta a la jornada “Solucions energètiques als PAE” en el marc del projecte ININVALLÈS\nEl 10 de juny tindrà lloc aquesta sessió telemàtica\nSota el títol de “Solucions energètiques als PAE” es proposa una jornada telemàtica centrada en una aproximació sobre les noves eines per les indústries per avaluar instal·lacions d’autoconsum en el marc de les noves tarifes elèctriques. De la mà d’empreses especialitzades s’exposaran instruments per mesurar el potencial de l’energia solar fotovoltaica i avantatges de l’energia solar i la viabilitat dels projectes d’autoconsum compartit. La sessió comptarà amb un espai obert de preguntes per resoldre els dubtes i qüestions que puguin sorgir a les empreses assistents.\nAquesta activitat oberta a tothom tindrà lloc el 10 de juny d’ 11 a 12 h i és la segona d’un cicle de jornades empresarials en línia focalitzades en les operacions que formen part del projecte supramunicipal ININVALLÈS. Aquesta és una aposta conjunta entre els ajuntaments de Sabadell, Barberà del Vallès, Sant Quirze del Vallès i Castellar del Vallès, FUNDIT, la Fundació Parc Taulí i la Universitat Autònoma de Barcelona per marcar una estratègia de futur basada en el potencial de la zona respecte el disseny i la innovació aplicats als sistemes industrials.\nLa jornada “Solucions energètiques als PAE” està vinculada a l’operació “Impuls de l’economia circular” que executa l’Ajuntament de Sant Quirze del Vallès per activar l’economia circular a les àrees d’activitat econòmica del municipi i dels territoris socis del projecte amb diferents accions. Durant la sessió s’explicarà aquest projecte que inclou la conceptualització i pla d’acció d’un living lab, una campanya de sensibilització a les escoles, l’anàlisi exhaustiva de la situació actual de l’economia circular als polígons i la creació d’un segell de polígon ecoeficient, que ha de contribuir a avançar cap a models industrials més sostenibles.\nLa Generalitat de Catalunya va considerar l’any 2018 aquest projecte d’especialització i competitivitat territorial (PECT) mereixedor del cofinançament del Programa Operatiu FEDER de Catalunya 2014-2020. El cost total del Projecte és de gairebé 3,3M€ i rep una subvenció d’1,6M€ d’Europa per desenvolupar diferents operacions.\nL’Ajuntament de Sabadell és l’entitat coordinadora del pla i vetlla per enfortir i cohesionar els actius existents en aquest àmbit d’especialització i fer el seguiment de l’execució i compliment dels compromisos de totes les entitats. A més de l’operació que executa l’Ajuntament de Sant Quirze del Vallès, la Fundació de Disseny Tèxtil (FUNDIT) és la responsable de l’operació “Tecnodisseny: club de talent i innovació”. Per la seva part, la Universitat Autònoma de Barcelona té com a encàrrec l’ “Observatori d’intel·ligència competitiva: tecnologies i noves tendències socials” i la Corporació Sanitària del Parc Taulí desenvolupa l’operació “El disseny i la innovació industrials al servei de l’envelliment actiu al Vallès”.\nLes persones interessades en inscriure’s a la sessió del 10 de juny ho poden fer per mitjà del web ININVALLES.\nCategories: Empresa, Fons Europeus, Economia i treball\nTags: Ininvallès, PECT


Aquest divendres 14 de maig ha finalitzat l’onzena edició del projecte Okup’Alt, una iniciativa que es coordina des de l'àrea de Joventut del Consell Comarcal adreçada als joves de l'Alt Empordà, d'entre 16 i 24 anys, per tal d'oferir formació gratuïta en diversos oficis. En aquesta edició van començar el projecte una trentena de joves, dels quals cinc no han acabat la formació i cinc han trobat feina abans de finalitzar el curs.\nAl llarg d'aquests tres mesos els joves han tingut l'oportunitat d'aprendre l'ofici escollit de manera totalment pràctica, i de formar-se i adquirir habilitats personals amb els tallers formatius complementaris que s'oferien. El darrer dia de curs van poder demostrar el seu potencial en tres processos de selecció de personal amb tres empreses de la comarca: Merca Jardi de Castelló d'Empúries, La Ballena Alegre de Sant Pere Pescador, i l'Hotel Nieves Mar de l'Escala. D’aquesta manera els joves van tancar el curs realitzant entrevistes de treball abans de rebre els diplomes.\nEl projecte Okup’alt\nEls joves inscrits han acomplert tasques relacionades amb la jardineria a Castelló d’Empúries, manteniment i pintura a l’Escala i brigada a Sant Pere Pescador. El curs constava de 240 hores de formació; de dilluns a dijous aprenent l'ofici i els divendres fent formacions complementàries. L'objectiu final és que en els tres mesos que dura el projecte els joves hagin tingut la possibilitat d'aprendre els oficis d'una manera molt pràctica i donar-los recursos a l’hora de buscar feina.\nAlguns dels joves que s'inscriuen a l'Okup'Alt ho fan per iniciativa pròpia, i d'altres derivats dels Serveis socials o de Joventut de la comarca, així com d'altres serveis com el CSMIJ o aconsellats pels instituts o associacions.\nLes empreses de la comarca també són un element clau, perquè confien en els joves del projecte fent entrevistes i obrint les seves seus per mostrar el funcionament de les empreses. Fundació La Caixa, la Generalitat de Catalunya i la Diputació de Girona també són entitats implicades en el projecte Okup’Alt.


Asinca Mateu Tersol farà la cloenda de la Jornada Infraestructures 2020/21 - Asinca\nMateu Tersol farà la cloenda de la Jornada Infraestructures 2020/21\nEl president d’ASINCA Mateu Tersol dirigirà l’acte de cloenda de la Jornada Infraestructures 2020/21. ASINCA col·labora amb Constcat (Associació Catalana d’Empreses Constructores d’Obres Públiques) per organitzar la jornada, que tindrà lloc en format telemàtic mitjançant la plataforma Zoom el proper 17 de Novembre.\nLa jornada girarà entorn la situació que travessen les infraestructures actualment, amb l’impacte econòmic i social de la pandèmia que ha impactat en gairebé tots els sectors econòmics del país, incloent el nostre sector. El fi de la jornada és reflexionar sobre el moment en què estem les infraestructures a Catalunya i sobre quin és el futur que preveu el sector juntament amb les administracions públiques pels anys vinents. Un futur, que tal i com va expressar Mateu Tersol durant l’última Assemblea General Ordinària s’albira preocupant.\nLa Jornada, que es desenvoluparà des de les 10 del matí fins les 13 del migdia, comptarà amb la presencia d’Albert Castellano, Secretari general del Departament de la Vicepresidència i d’Economia i Hisenda de la Generalitat; Joan Jaume Oms, President d’Infraestructures de la Generalitat; Javier Burón, Gerent d’Habitatge i Rehabilitació de l’Ajuntament de Barcelona; Pedro Saura (pendent de confirmació), Secretari d’Estat de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana; i el President d’ASINCA Mateu Tersol encarregat de la cloenda. Aquesta jornada organitzada per Constcat està dirigida a membres socis.\nCategorías: Notícies d'Asinca, Noticies d'Associats


Paper de Vidre, el New Yorker català\nBarcelona. Dilluns, 10 de juliol de 2017. 11:35\nActualitzat Dilluns, 10 de juliol de 2017. 11:37\nCom que quan es tracta del món cultural català tot es fa amb una sabata i una espardenya, té molt mèrit que algú celebri el seu quinzè aniversari. És el que van fer la setmana passada la gent de Paper de Vidre, un portal dedicat als contes que també representa una manera d’entendre la literatura.\nFa 15 anys, Paper de Vidre era una revista digital que s’enviava als subscriptors en un arxiu pdf. per correu electrònic. Guillem Miralles, que juntament amb Tina Vallès és l’ànima del projecte, explica que a l’inici tot va sortir d’un rampell d’entusiasme. Era el principi de l’època dels blocs a internet, i es començava a veure que hi havia gent amb molt de talent que feia coses fora dels circuits convencionals. Així va sorgir la idea de fer una revista cultural eclèctica – ara en diríem contracultural – per recollir i donar forma al virtuosisme que ells trobaven escampat per Internet. Buscaven crear un discurs innovador al marge de l’àmbit acadèmic i mediàtic, que es pogués adaptar a una cultura en evolució constant.\n'Paper de Vidre' neix a l'inici dels blocs a internet, quan es començava a veure que hi havia gent amb molt de talent que feia coses fora dels circuits convencional\nCom que el projecte barrejava entusiasme amb intel·ligència, la revista va anar creixent i es va consolidar com a espai de referència per als qui buscaven saber què passava en la cultura catalana contemporània. D’aquesta etapa Labreu Edicions en va fer un llibre ambiciós, que recull molt bé l’esperit de la revista.\nPerò fa tres anys que Paper de Vidre va canviar de rumb. A principis dels 2000 la revista suposava una renovació i ocupava un espai que era buit. Però ara que hi ha més diaris culturals que lectors, aquest model semblava esgotat. Miralles explica que buscaven un espai per singularitzar-se i van trobar que no hi havia un lloc dedicat exclusivament als contes. Va ser així com va néixer el nostre New Yorker. Gairebé cada setmana hi publiquen un relat, i Miralles explica que com que el projecte està consolidat hi ha moltes complicitats i tot va rodat.\nLa pàgina és elegant i seriosa, i les seccions estan ben pensades: “el trobat”, on hi ha un conte d’un autor que s’estrena en el gènere. “L’inèdit”, amb contes d’autors coneguts que volen fer una exclusiva. “El traduït”, un espai per a contes traduïts i per als traductors, que poden explicar per què els interessa el que ofereixen. “El recuperat”, on persones de la cultura recomanen algun conte. I “l’avançat”, un espai connectat amb les editorials per a fer avançaments.\nMiralles explica que buscaven un espai per singularitzar-se i van trobar que no hi havia un lloc dedicat exclusivament als contes. Així va néixer el nostre New Yorker\nRepassant l’arxiu de contes es nota que rere la idea del projecte hi ha criteri i bon gust, perquè no és fàcil mantenir un nivell alt d’exigència amb aquest ritme de publicacions.\nAquesta història d’èxit és la que celebraven divendres al pati de l’Ateneu Candela, una fàbrica rehabilitada com a espai socialitzat i autogestionat i tots els adjectius lligats al pensament crític. Damià Bardera va llegir alguns dels seus contes macabres plens d’humor negre, l’Anna Casassas va llegir ‘El corb de Mízzaro’ de Pirandello i va encomanar el seu entusiasme pel fatalisme italià, i Roger Mas va fer un concert fantàstic lligant les seves cançons amb el que hi ha al fondo de la seva música: “el dolor de la bellesa”.


Ara cuina: Cargols de crema de xocolata\nAmb mitja horeta tindreu preparats aquests cargols tan bonics i tan bons. Genials per un esmorzar o per a un berenar. Per nens i no tant nens...Ara la proposta és dolça però no crec que trigui gaire (vist el resultat) en proposar-vos una recepta en salat, per uns aperitius minis, us haureu d'esperar!!\nIngredients (10 cargols):\n4 cullerades de crema de xocolata (nocilla, nutella..)\nPreescalfeu el forn a 200º (dalt i baix). Talleu la massa en dues parts iguals i repartiu la crema de xocolata per sobre d'una de les dues làmines.\nPoseu a sobre l'altra part de la pasta de full. Amb un tallador rissat, talleu tires, intentant que siguin totes de la mateixa mida. Amb un pinzell pinteu la massa i escampeu per sobre una mica de sucre.\nEnrosqueu les tires sobre sí mateixes en forma de tirabuixó.\nAra enrosqueu els tirabuixons com si fossin un cargol. Poseu-les sobre una plata de forn.\nIntroduïu la plata amb els cargols al forn i deixeu-los uns 10 minuts.Passats els 10 minuts baixeu la temperatura a 180º i deixeu els cargols fins que es comencin a daurar (10-15 minuts més. Dependrà del forn. Deixeu-los refredar una mica i ja us els podeu menjar, calentets estan boníssims i freds també. Si en feu molts els podeu congelar o guardar en una llauna.\nRecepta del blog Webos fritos.\nPalmira http://comeconmigoelblogdepalmira.over-blog.es/ 12 de gener de 2015 a les 11:55\nI si que es fan molt rapidament... me'ls apunto per un berenar amb la nena!\nSussi Aracuina 19 de gener de 2015 a les 23:09\nSuperràpids ja veuràs!!\nEva Macià 12 de gener de 2015 a les 12:56\nEls he vist moltes vegades i encara no els he fet, i mira que han d'estar bons si o si!! quina salivera!! un petó!\nSussi Aracuina 19 de gener de 2015 a les 23:10\nFes-los i no pararas, els meus fills només fan que demanar-me'n més!\nM Glòria 12 de gener de 2015 a les 13:49\nPereciosos, ràpids i boníssims... que més podem demanar!!!!\nDoris mis cosillas 13 de gener de 2015 a les 0:21\nQue sencilla pero que bonita y rica que queda huuuuu.Bsss\nSussi Aracuina 19 de gener de 2015 a les 23:11\nAlejandra Morán 13 de gener de 2015 a les 23:45\nCon lo que me gusta el hojaldre....mañana lo hago\nYa veras que fácil!!\nMontse rhuandsam 14 de gener de 2015 a les 17:18\nOstres, ara berenaria un parell de cargols d'aquests!\nLa pena és que duren tant poc!!


Com descarregar música Last.fm amb Last.fm música Downloader\n> Recursos > música > com descarregar música Last.fm amb Last.fm música Downloader\nLast.FM és fresc. I sents que és genial per trobar i escoltar la música més actual a Last.fm. No obstant això, quan es tracta de no disponibilitat d'accés a Internet, es poden escoltar les cançons de Last.fm gens. Per canviar la situació, ha de i pot descarregar música de Last.fm al seu PC. De fet, és fàcil de descarregar música de Last.fm. Vostè juga, vostè ho aconsegueix! Això és el que açò va a parlar. Anem a veure com descarregar la música de Last.fm en 2 passos.\nEn primer lloc, vostè ha de saber que necessitem una eina per fer la descàrrega de música de Last.fm. Aquí les Streaming Audio Recorder és molt recomanable, perquè es podia fer una bona feina més del que imagines. Es podria fàcilment gravar música de Last.fm i conserva perfectament la qualitat original. A més, durant el procés de gravació etiquetes la cançó enregistrada amb coberta d'àlbum, el nom i l'artista automàticament per a vostè. Significa que vostè pot gestionar aquestes cançons més convenientment. Veure com funciona la seva màgia.\nFeu clic a l'enllaç "Lliure descarregar" per aconseguir l'app. Feu clic a l'arxiu .exe per instal·lar-lo. Durant el procés d'instal·lació, cal marcar "Llanxa Streaming Audio Recorder ara mateix". O vostè pot fer clic a la icona de taula de treball per executar el Downloader de música de Last.fm.\n2 Descarregar música de Last.fm\nPer assegurar que vostè pot obtenir una cançó completa, si us plau feu clic al botó "Record" primer i llavors accés a Last.fm. Trobar les cançons que cal descarregar i reproduir-lo. Veure que el Downloader de música de Last.fm comença a treballar? Sí, una vegada que reproduir la cançó, comença a aconseguir les cançons per a vostè. Durant el procés, si vostè està ocupat, només deixar-lo per acabar la tasca sencer per a vostè. El Streaming Audio Recorder és capaç de reconèixer la pausa entre dues cançons, així que automàticament es podria dividir la banda sonora. Quan una cançó és baixat correctament des de Last.fm, un apuntador va a dir-li.\n3 Fer ringtones, transferència de iTunes i més trets\nA més, s'inclouen alguns trets magnífics: fer ringtones, personalitzant playlists, un clic per transferir cançons gravades a iTunes, la biblioteca agradable per gestionar cançons i molt més. Provaré ara mateix aquestes característiques fantàstics!\nAixò és com el Streaming Audio Recorder realitza la seva principal característica — enregistrant cançons de llocs web i uns altres trets elegants. Prova-ho ara i poden portar més sorpreses.\nDescarregar pistes Soundcloud de Soundcloud\nTop 50 llocs de música per fluir música en línia


Fires i Mercats | ARC\nAmb l’objectiu de establir mecanismes de comunicació i de col·laboració amb els diferents agents del sector musical, ARC participa i col·labora amb diferents fires i mercats professionals de l’àmbit nacional i internacional.\nD’aquesta manera, ARC i els seus associats participan en els processos de intercanvi d’experiencies, reflexió i formació que contribuixen en el proces de professionalització constant del sector.\nAl mateix temps, aquestes fires i mercats constituixen un punt de difusió d’ARC i els seus associats.\nImpulsar projectes de cooperació nacional i internacional que permetin el coneixement i la difusió de les propostes dels nostres associats.\nDonar visibilitat a l’associació, oferint els seus serveis i projectes a les empreses del sector, i afavorint la captació de nous associats.\nFacilitar l’establiment de mecanismes de comunicació i de col·laboració amb el sector musical, tant en l’àmbit nacional com en l’internacional, i especialment amb la Comunitat Europea.\nFormar part de les activitats i la reflexió sobre els aspectes més urgents del sector de la música que es presenten i es debaten en el marc de les fires.\nConformar nous esquemes de treball amb entitats presents a les Fires.\nAfavorir l’actualització i la formació dels professionals de la industria musical.\nPresentar informes i propostes, susceptibles de ser transmesos a les institucions competents, sobre aquells aspectes que puguin contribuir a la millora del sector musical.\nACCIONS D’ARC DURANT LES FIRES:\nReunions diàries amb entitats del sector a l’estand per intercanviar informació, aclarir dubtes i valorar resultats.\nEmplenar les fitxes de contacte per crear una base de dades al més àmplia i detallada possible. Aquesta fitxa ha de contenir la major quantitat possible d’informació que puguem aconseguir sobre el visitant, des del nom i l’empresa, fins al producte que li interessa o els competidors amb els quals treballa.\nDistribuir l’Anuari de la Música en paper i el tríptic dels associats.\nInformar del producte dels associats.\nFer reunió de la junta directiva.\nAssistir a les jornades d’interès professional i distribuir la informació resum d’aquestes a tots els associats.\nFIRES AMB LES QUE COL·LABOREM:


La sonda «Hope» dels Emirats Àrabs arriba a l'òrbita de Mart - Diari de Girona\nLa sonda «Hope» dels Emirats Àrabs arriba a l'òrbita de Mart\nEn els propers dies faran el mateix la missió xinesa «Tianwen 1» i la de la NASA «Perseverance»\nddg. abu dabi 10.02.2021 | 00:10\nImatge d'arxiu del llançament de la sonda «Hope». reuters\nImatge d'arxiu del llançament de la sonda «Hope».\nLa sonda Hope dels Emirats Àrabs Units va entrar ahir a l'òrbita de Mart. És la primera missió del món àrab a l'espai i obre així mateix una successió de missions internacionals que arribaran en els propers dies al planeta vermell. Així, després de Hope, avui arribarà la missió xinesa Tianwen 1 i el proper 18 de febrer, la missió Perseverance de la NASA.\nLa sonda Hope es va enlairar el 20 de juliol des del Japó i ha fet 493 milions de quilòmetres en set mesos. Romandrà a l'òrbita al voltant de Mart durant un any marcià complet, 687 dies, per reunir dades suficients. La sonda, que orbitará Mart cada 55 hores, estudiarà els cicles climàtics diaris i estacionals, els esdeveniments climàtics a l'atmosfera inferior, com les tempestes de pols, i com varia el clima a les diferents regions de Mart. Intentarà respondre les preguntes científiques sobre per què l'atmosfera marciana està perdent hidrogen i oxigen a l'espai i la raó darrere dels dràstics canvis climàtics marcians.\nLa sonda dels Emirats és una nau espacial totalment autònoma amb tres instruments per mesurar l'atmosfera de Mart. Amb un pes de 1.350 quilos i aproximadament la mida d'un SUV petit, la nau ha estat dissenyada i desenvolupada per enginyers del Mohamed Bin Rashid Space Centre en col·laboració amb socis acadèmics de les universitats nord-americanes de Colorado, Arizona i Berkeley.\nNomés 24 hores després de Hope està prevista l'arribada a l'òrbita marciana de la missió xinesa Tianwen 1, que va ser llançada el 23 de juliol des de la base de Hainan, jumtament amb un orbitador i un aterrador.