Rendició de comptes a la DGDT — Benjamí Villoslada, bitòleg tecnooptimista\nGovern, Immersió digital\nAhir va ser la tercera trobada de rendició de comptes per la feina feta al Govern. Un parell de setmanes abans expliquem fins on hem arribat, cosa que serveix per a que ens facin preguntes, peticions i aclariments.\nLa penúltima trobada, algú em va dir que tenia preguntes per a mi però que no les havia fet perquè li semblava que no eren d’interès general. Vaig aprofitar per a explicar-li la feina a la DGDT fins aquell moment.\nTot seguit vaig pensar que, potser, més persones tenien preguntes que no havien fet perquè –no ens enganyem– el tema digital té poc interès general. Ho canviarà tot, però no se li dóna gaire importància. De fet, quan arriba un cas d’interès no és mai un problema de transformació digital de la societat, sinó un problema d’habitatge, de comerç, de mobilitat, de treball, etc. No, l’arrel del problema de torn sol ser digital i no és pas cap problema, sinó un canvi.\nPodria anar-me’n massa per les branques amb els temes ‘transformació digital’ i ‘immersió digital’. De fet, tinc pendent la traducció al català del darrer que vaig publicar al Medium: La transformación digital de las empresas no existe. Aquest apunt és per a la rendició pública de comptes de gairebé quatre anys de feina a la DGDT. Pretenc donar respostes a tothom que s’ho demani però no hagi gosat preguntar-ho.\nEn arribar, el 2015, vaig trobar una DGDT amb una missió ben gestionada. Hi destacava la Comissió d’informàtica, que havia permès mantenir la governança de l’organització TIC del Govern.\n(No m’allargaré cercant i lincant Decrets al BOIB ni destacant frases per a explicar-les, o no acabaré a temps aquest apunt de blog –en unes hores no podrem explicar què em fet perquè entrem en zona d’eleccions al calendari. Tanmateix, si us interessa aprofundir podem ampliar el que vulgueu mitjançant els comentaris d’aquest blog.)\nSense sitges digitals\nLa missió estava ben gestionada perquè la Comissió d’informàtica ha impedit que hi haguéssin sitges digitals al Govern. És un mecanisme legal que impedeix comprar cap tecnologia digital sense el vist-i-plau de la DGDT. La justificació és que caldrà que la DGDT ho mantingui al datacenter corporatiu; no podem tenir personal tècnic especialitzat en qualsevol tecnologia existent al mercat. Per a passar favorablement la Comissió d’Informàtica i poder contractar cal que els Plecs de Prescripcions Tècniques dels concursos compleixin els estàndard tecnològics que publiquem al web.\nNo és gens fàcil evitar les sitges digitals perquè, de fet, gairebé cap altra govern no ho ha aconseguit. No era el nostre cas. Sovint tot va a favor de les sitges: multitud d’empreses oferint, claus en mà, solucions automàgiques que volen comprar centenars d’alts càrrecs sense visió digital –però amb poder i pressupost– per a presentar-ho el més aviat possible. Contractar tecnología que encaixi amb la resta, com un tetris, és apercebut com un inconvenient per al 90% de directius no digitals i pel 9% dels que sí ho eren Just l’%1 estava disposat a ser un “inconvenient”.\nAfortunadament la percepció ha canviat. Avui les sitges digitals són l’enemic principal de la immersió digital de les organitzacions i empreses. Així, als esdeveniments ens expliquen com un govern –de població similar a la nostra– va arribar a tenir 14 datacenter per a poder mantenir la seva excessiva varietat tecnològica. Van aconseguir reunir-ho tot a sol datacenter i troben que el seu cost de 4M/any és un estalvi gros –el pressupost total de la DGDT no arriba a 10m/any. Aviat construiran el segon, que ha de ser actiu, per a no dependre només de les còpies de seguretat. Nosaltres el tenim des del 2009 i el Consell de Govern del divendres passat (1 de març) va aprovar-ne la reforma. També, a les trobades, podem veure com el director de la empresa TIC d’un govern fou nomenat CIO de l’any per la seva capacitat reduint i reunint aplicacions, plataformes i datacenters; això és, tancant sitges. Tot seguit el va contractar una empresa important per ajudar als governs a aconseguir el mateix, perquè gairebé tots ho necessiten si volen aconseguir la seva immersió digital. El nostre no i per això vaig trobar una missió ben gestionada.\nEls estàndard tecnològics\nLa Comissió d’informàtica i els estàndard tecnològics del Govern són una eina eficaç per a evitar sitges digitals, però em van semblar insuficients. Vaig intentar introduir nous estàndard que no donessin gaire feina als tècnics existents, com Django, però no ho vaig aconseguir perquè vam perdre prou persones tècniques –amb el seu coneixement i talent– a partir del 2016.\nA la DGDT –i a qualsevol organització TIC– més del 80% de la capacitat de treball és gràcies a les persones tècniques; manco del 20% són els ordinadors, l’emmagatzematge i les xarxes. No serveix de gaire tenir un superordinador, tipus Marenostrum, si no hi ha ningú als seus teclats sabent –sobretot– què ha de teclejar.\nMentrestant perdíem una bona part de talent i coneixement tècnic, no aturaven d’augmentar les responsabilitats per la DGDT. No pot ser d’una altre manera: el digital cada cop té més pes arreu.\nEn definir el marc cal que parli del pes silenciós i discret, però pesant, de la part digital del govern.\nEl Fons de Liquidesa Autonòmic de l’estat (el FLA) fou la responsabilitat més feixuga per a nosaltres: de tot el que calia fer per a que el Govern pogués rebre devers 1.000 milions d’euros cada any, devers el 70% de les fites eren responsabilitat exclusiva de la DGDT.\nEstava clar que l’estat volia que perdéssim la sobirania del futur, la digital, perquè la solució a les fites era dir que usaríem el seu software en comptes del nostre. Vam escollir el nostre, perquè si ets amo fas i si ets usuari només uses. El govern central, amb una altra visió del món i oposat color polític, no podia ser qui digués què podíem fer en digital.\nSemblava desmesurat que carreguessin tanta responsabilitat damunt les infradotades DGTIC de tot els governs autonòmics, però per mi estava clar el perquè: feien la recentralització d’Espanya a través de la tecnologia digital, quelcom que no cridava gaire l’atenció, ni era notícia fàcil d’explicar ni d’entendre, però que tenia una importància de futur tremenda. No podíem, de cap manera, sacrificar la nostra sobirania digital.\nCrec que amb aquesta mostra, el FLA, queda palès el pes de la política digital, tot i que encara sigui massa discreta i infradotada. Fins al punt que, com deia, perdíem persones tècniques (que signifiquen més del 80% de la DGDT) mentre havíem de complir fites trimestrals desmesurades per aconseguir que l’estat desbloqués els més de 300 milions del FLA de cada trimestre.\nGestió de les persones tècniques\nNo m’agrada dir-ne “recursos humans”. Són persones tècniques, personal tècnic, personal digital; el talent i coneixement de la DGDT.\nLes pèrdues de personal s’han produït per mor de la manca de personal digital a totes les conselleries. Per a poder contractar ràpid, arreu han creat places prou interessants: caps de servei, caps de secció. Les persones que fan feina a la DGDT podien ascendir, per fi, després de molts anys (devers 20) sense gairebé moviment de personal informàtic al Govern. Mai no havia passat i per això no s’havia fet res per a evitar la pèrdua de coneixement i talent de la DGDT. Tampoc no era fàcil fer canvis ara, perquè la carrera funcionarial és quelcom prou arrelat i transcendent.\nLa deficient gestió del talent i coneixement digital ha estat un problema greu. De fet, a un informe recent deia –i signava– que la DGDT col·lapsarà per mor de la mala gestió de les persones digitals.\nQue la DGDT no col·lapsi és importantíssim perquè 1) és la organització TIC més grossa de les Illes Balears i 2) perquè som incumbents.\nEl nostre datacenter manté més servidors, aplicacions i aten –cada dia– més persones usuàries i empleades que qualsevol altre empresa important amb seu a les Illes: des d’hoteleres fins aerolínies passant per bancs. Un banc potser té una dotzena de negocis, mentre que el Govern en té tants com alts càrrecs multiplicats per dos i mig; si cauen les reserves d’un hotel podeu reservar un altre hotel, però si cau l’assistència primària no podeu canviar de nacionalitat per anar a la consulta mèdica.\nAquesta realitat, la dimensió TIC excepcional del Govern, forma part de la missió ben gestionada que esmentava per a obrir el relat del marc de la DGDT, car a pesar de perdre persones tècniques i augmentar responsabilitats –fins a l’absurd del FLA– no hem patit cap caiguda important de servei en gairebé quatre anys. El desgast ha estat gros i en som conscients. No poder seguir gaire més temps així també forma part del nostre marc.\nLa incumbència dels nostres serveis a través d’una infraestructura digital voluminosa és una responsabilitat omnipresent que marca el caràcter de la DGTIC. És difícil ser atrevit amb noves tècniques digitals, perquè sol fer forat el principi “si funciona no ho toquis”. Per a compensar-ho ens cal crear laboratoris per a fer pilots a mida del Govern –i no la indústria, o sorgirien sitges. Els laboratoris ens orientaran cap a la següent passa segura en desenvolupament de software i producció; els proposo al Pla director.\nPer ajudar a comprendre millor el marc de la DGDT, cal dir que ens encarreguem del desenvolupament de les plataformes però no de les aplicacions. Cal que les aplicacions les faci qui coneix bé el negoci, això és, a les conselleries. Seria un error esperar que el mateix personal de la DGDT sigui capaç de fer una bona aplicació de joc, pesca submarina, habitatge, ajudes socials, consum, protecció social, educació, esdeveniments culturals, emergències… fins a més de 300 negocis diferents. Les plataformes de la DGDT són al web d’Administració Digital.\nHi ha aplicacions que han esdevingut pseudo-plataformes, com l’aplicació de Registre REGWEB: és el punt d’entrada i sortida de tota la documentació.\nQuan a les conselleries veuen la necessitat d’una nova aplicació, són ells qui preparen els projectes. Sovint la DGDT fa veure-los-hi la possibilitat del nou projecte, perquè les plataformes obren possibilitats arreu. Per exemple: la plataforma Maps, de Google, va obrir noves possibilitats a tota la indústria digital, que va fer noves aplicacions basades en mapes. Perquè passés, Google en va fer publicitat. Al Govern no en diem publicitat, sinó impuls i el fa la DGDT. Per això, entre les nostres missions també hi ha observar l’evolució de la tecnologia digital i fer-la possible, a tot el Govern, mitjançant les nostres plataformes. Que tot encaixi perquè no apareguin sitges digitals.\nÉs prou encertat el model de fer les aplicacions allà on és el negoci i fer les plataformes a un lloc central, amb una visió digital de 360º, però en el nostre cas té els peus de fang. És així perquè, els qui tenim les funcions d’impuls i producció diària (la DGDT), no tenim cap ni una governança sobre la peça clau, aquesta que significa més d’un 80% per aconseguir-ho: la gestió del talent i coneixement de les persones tècniques. Enteneu ara perquè al Principat acaben de crear la Conselleria de Política digital i Funció pública?\nTot ens diu que ens cal una nova organització per a reunir i gestionar un equip compartit de persones tècniques. La organització els distribueix segons les necessitats de cada conselleria. Per exemple, una conselleria pot necessitar l’ajuda de l’equip de persones expertes en dades obertes. Hi poden ser tres mesos, mig any o el temps que faci falta. Quan les dades obertes hagi arrancat, no els necessitaran i poden anar a una altra conselleria.\nEn arribar al Govern, al 2015, totes les plataformes eren programari lliure. Calia afegir-los-hi més API, però hi era al full de ruta i no va caler insistir-hi; és un equip amb una bona visió tecnològica. A més, l’existència d’una plataforma de signatura digital que enviava els documents a un lloc sense gairebé cap gestió, havia fet veure la necessitat d’una plataforma de gestió i custòdia documental. El concurs estava recent adjudicat l’estiu del 2015.\nLa nova plataforma d’arxiu s’ha de convertir en el nou nucli dur de l’Administració digital, que ens ocupa ara, i del Govern digital que, amb tota seguretat, ens ocuparà la següent legislatura –dic ‘ens’ sent conscient que potser no som al Govern, però espero seguir viu i ser ciutadà amb criteri 😉\nLa plataforma d’arxiu ha sortit tant bé que sospitem que és única a l’estat. Ho hem sabut –o intuit– quan l’hem connectada amb el Registre (una aplicació, REGWEB, que va guanyar el tercer premi regional europeu Sharing and Reuse). La connexió va significar rebre molts documents des d’altres arxius digitals de l’estat. Cap no ha complit les normes d’interoperabilitat (ENI) que sí respecta el nostre Arxiu digital.\nHem fet un document, de més de 40 planes, explicant l’experiència i les deficiències que hem observat. Ara esperem les respostes. Diria que només poden ser dues: 1) tothom s’ha d’adaptar a les normes –cosa que tenim feta– o 2) la interoperabilitat és un unicorn rosa, una broma. Fins que Europa ens obligui a complir-lo per a connectar totes les administracions europees. Personalment, espero que Europa hi posi odre mentre somric cada cop que recordo que l’arxiu era una fita, aparentment insuperable, per a cobrar el FLA. Sovint es deien “perquè us encaparreu en fer el vostre, una cosa tant complicada que a Madrid tenim resolta i podeu usar en voler?”. Oh, Espanya; a aquestes alçades, qui es pot refiar de tu?\nL’arxiu, que just hem posat en marxa per un parell d’aplicacions, serà el centre de l’Administració digital i el Govern digital, totalment nostre i amb bons fonaments. A més, em sembla colossal que una plataforma tant important hagi sorgit d’una primera iteració: la signatura digital, que creava documents valuosos però mal custodiats. Hem fet servir la metodologia Agile sense saber-ho. Ha de ser el futur dels desenvolupaments; és al Pla director.\nLa direcció, que forma part del marc de la DGDT, crec que ha de servir per a:\ncomprendre la organització i llevar els obstacles que impedeixen fer feina a les persones que sí compleixen amb la seva missió –i que a la DGDT són la immensa majoria;\npensar fora de la caixa per tal d’arrodonir la visió que ja tenen o donar nova visió, quan cal, perquè la pressió del dia a dia és un obstacle per a tenir-la.\nEncara hi ha més a la DGDT, però no estendré gaire més la part dedicada al marc. Just esmentar els serveis de Telecomunicacions, Seguretat i Administratiu.\nTelecomunicacions és el primer servei que vaig tractar per a recuperar els canals del Principat, però no m’esplaiaré més en parlar del marc; l’esmentaré per la feina feta, que ha estat excepcional en infraestrctures de telecomunicacions. És un servei que rendirà encara més a una nova organització –que és al Pla director– dedicada a la Societat digital.\nSeguretat ha estat molt infradotada el 90% de la legislatura i no ha pogut crear res nou. En algun moment –massa extens– van ser només dues persones, que només podien mantenir els sistemes de seguretat existents. Cal que ens felicitem perquè cap incident greu de seguretat ens hagi afectat al llarg de més de tres anys, que són molts. No és casualitat, però no podem seguir confiant en la nostra sort perquè les amenaces augmentaran considerablement la pròxima legislatura. També la Societat digital ens demanarà més protagonisme en la seva seguretat; més claredat en la privadesa dels nous productes, com l’IoTIB corporatiu.\nEl Servei administratiu manté els convenis, ajudes i subvencions de la DGDT. Només disposa d’un Cap de servei. Dues persones administratives li donen suport, però també hi són per a la resta de serveis de la DGDT, una Direcció general de la qual només tres Serveis –i sense cap Departament– gestionen més contractes que algunes conselleries. De fet, sense la gran ajuda del Secretari general i els seus Serveis generals de la conselleria –la de Turisme té prou feina– hauria estat impossible mantenir, sense cap incident, tota la paperassa de tant concurs i tanta pròrroga. “Donem tanta feina que cap conselleria no ens vol”, em va dir un cap de servei la primera reunió que vam tenir, el juliol del 2015.\nJust per a resumir-ho: són cinc els serveis de la DGDT del 2015:\nProducció, sistemes i xarxa corporativa\nSi tenim en compte les funcions de la DGDT, en caldria un sisè que mai no hem tingut:\nServiria per “ordenar i planificar el sector TIC”, cosa que sí fem amb el sector de les telecomunicacions gràcies al Servei de telecomunicacions.\nEl Servei de societat digital és un projecte per a la següent legislatura; el marc d’aquesta ha estat massa marcat per l’Administració digital interna i el FLA.\nEl nou servei de Societat digital ha de començar amb una Llei de societat digital, cosa que necessita una legislatura completa –els sovint increïbles i desconeguts ritmes de l’Adminsitració van ser el motiu d’un altre apunt dins aquest blog.\nAixí, el FLA ha fet que haguem creat el sisè servei per una altre cosa que sí era al FLA, l’Arxiu digital:\nDeia que Societat digital serà un setè servei –o potser una direcció general o un departament– la pròxima legislatura. Després del relat del marc, passo als plans de futur. Són al Pla director, un encàrrec dels Acords pel canvi que ha evolucionat prou des del 2015.\nEl Pla director s’adapta al marc que acabo d’explicar, o seria un brindis al sol.\nDe fet, en algun moment he pensat que potser el Pla director també és un brindis al sol, per ambiciós, però m’ho llevo del cap en recordar que el pressupost de les DGTIC de governs similars de l’estat és com a mínim el doble de la DGDT del nostre Govern. Ells encara han de resoldre coses que explico al marc, com ara les sitges digitals i tenir una plataforma interoperable tant essencial com és l’arxiu digital. Nosaltres la tenim; ara l’hem de mantenir i fer evolucionar amb criteri àgil. Tot això i més és al Pla director, perquè queda molt per a fer i ho podem defensar amb arguments grossos com un cove.\nNo hem presentat el Pla director perquè és a les interminables fases de revisió i aprovació final. L’esmento ara, fent una bestreta, perquè en poques hores no podrem explicar què hem fet, després d’entrar en període de campanya electoral; les eleccions estatals han desmanegat totes les agendes.\nPotser trobau que calia presentar-lo al començament i no ara. És comprensible. De fet, és als Acords pel canvi, cosa que ha fet que hi treballés des del primer dia. Abans que res calia comprendre el marc de la DGDT i el Govern; tot seguit havia de fer el Pla no més enllà del final del 2016. Quan tenia el dibuix, sorgiren les fites trimestrals del FLA a partir del maig del 2016.\nNo estava previst: el nostre Pla director de tecnologies digitals el va fer el govern de l’estat des de la primavera del 2016 fins al desembre del 2018. Els seus arguments van ser mil milions anuals en forma d’euros del FLA.\nEn comptes de publicar cap Pla impossible, vam fer la part que tocava en vista de les urgències: crear la Comissió d’Immersió Digital (CID) i el Grup Tècnic d’Immersió Digital (GTID). És el Decret 70/2016 del 2 de desembre del 2016.\nEn exposar la situació i el marc a la GTID, les persones que la composaven es van adonar de la magnitud de tot plegat. Les actes del GTID ens serviren per a justificar un Informe de necessitats per a l’Adminsitració digital del Govern. Estava enllestit la tardor del 2017. El vam fer junt amb la Direcció general de Coordinació, que implicarem en el projecte mitjançant les vicepresidències de la CID i el GTID. Calia la col·laboració de Coordinació, a Presidència, per a quelcom tant seriós com més del 70% de les fites del Govern per aconseguir el FLA.\nDe l’Informe de necessitats en va sorgir la creació de 42 nous llocs de treball, 20 a una nova Oficina d’Administració digital, que és a Presidència, i 22 a la DGDT. En el nostre cas, les 22 persones tècniques noves reforcen els serveis i existents i creen el nou Servei d’expedient digital. Aconseguir aquesta nova relació de llocs de treball, enmig de la llei Montoro, ha estat un fet excepcional.\nEl pressupost del 2018 servia per a dotar les noves places i cobrir-les, cosa que estem fent en aquest moment.\nEl procés de compliment de l’Informe, al llarg dels anys 2018 i 2019, ha estat condicionat per les dificultats que suposa la gestió del coneixement i talent de les escasses persones tècniques a una organització TIC de dimensions i incumbència excepcionals. Tot plegat és una mostra més de la necessitat d’aconseguir una direcció única, amb visió de 360º del marc per aconseguir una política digital global coherent, sostenible i àgil. És un dels objectius del Pla director, que l’estiu del 2018 vaig reconfigurar després de 1) tot el que havíem aconseguit i que era al Pla inicial; 2) del que havia quedat per a fer després de l’aplicació, al 2018, de l’Informe de necessitats de la tardor del 2017.\nAl Pla director –que aviat veureu aprovat com a formalitat– hi proposo una nova organització, anomenada Política digital. Té tres columnes:\nPolítica Digital (l’actual DGDT)\nSocietat digital ha de servir per una cosa que sempre ha estat a les funcions de la DGDT i que mai, en realitat, no hem tingut: planificar i ordenar el sector TIC.\nDesenvolupament organitzacional (DO) ha de portar una organització comú, per a tot el govern, de persones tècniques. Cal que gestioni el talent i coneixement de cadascuna perquè tothom sigui allà on toca en el moment que cal. Sense que cap conselleria trobi res a faltar, i que si ho troba DO pugui donar resposta.\nDO ha de negociar complements del sou perquè mai més la carrera funcionarial signifiqui perdre una persona experta (per exemple) en bases de dades per a fer feina en quelcom que no hi té res a veure amb l’única motivació –clarament legítima– de cobrar un poc més. Perdre coneixement en bases de dades (per exemple, pero podria dir sistemes o xarxes o plataformes o aplicacions) a una organització com la nostra, amb milions de registres per a coses tant importants com els medicaments que poden mantenir vives persones en risc, no pot perdre’s perquè algú té el dret –molt legítim– de cobrar 200 Eur més cada mes. Ens costarà mesos (i desenes de milers d’euros) recuperar el seu coneixement; el negoci és clarament nefast i no ha de costar gaire argumentar-ho.\nMentrestant, sense DO, ho estem llençant gairebé tot per la finestra, quant a més del 80% dels recursos de la DGDT, i només podem creuar els dits perquè ningú no ho pagui amb la seva salut. No faig demagògia; ens lleva la son. No podem seguir així.\nEl Pla director raona i quantifica la nova missió de Desenvolupament organizational. També parla de prou coses més, com ara la creació de nous laboratoris per assajar la següent passa en desenvolupament i producció. L’objectiu és fer possible la obligada modernització constant dels serveis de la DGDT perquè el digital mai no pot ser antic, o no és creïble. Cal créixer mentre esquivem els riscos reals i generals, com les sitges digitals. Tot plegat hauria de quadrar i complementar-se sota una direcció única amb visió digital de 360º: Política digital. L’objectiu és el Govern digital, a mig termini, després d’aconseguir l’Administració digital. No m’estenc més aquí perquè ho podreu llegir al Pla director.\nEl Pla director parla del futur. A continuació una relació del nou aconseguit aquesta legislatura:\nRecuperació dels canals TDT de la CCMA.\nAugmentar els serveis d’interoperabilitat (a http://interoperabilitat.caib.es hi ha els serveis i a http://administraciodigital.caib.es > estadístiques hi ha les xifres)\nLluitar per la sobirania digital, especialment davant les pressions del Govern Central mitjançant el FLA. La sobirania digital consisteix en no perdre les plataformes ‘core’ del Govern per a fer possible un futur Govern Digital.\nSuperar les fites FLA que cada trimestre (2016-2018) calia complir mitjançant avanços en Administració digital: devers 2/3 de les fites eren responsabilitat de la DGDT.\nAugmentar la presència del programari lliure al Govern.\nPublicar totes les plataformes al GitHub. Inclou algunes aplicacions que, per circumstàncies, ha fet i manté la DGDT.\nPrimera versió del “Developer’s Web” (http://administraciodigital.caib.cat) que té l’objectiu d’atreure 1) nou talent per a treballar amb nosaltres; 2) empreses disposades a presentar-se als contractes públics que presentem i 3) ‘partners’ que vulguin oferir el nostre software al sector privat, altres governs i entitats locals.\nHem aturat (primavera 2016) les pressions de Microsoft per a fiscalitzar el programari del Govern. Era un contenciós que durava anys i amenaçava amb multes milionàries. Microsoft ara està interessada en els nostres projectes de programari lliure i la nostra relació amb el Director General és excel·lent.\nPassar el correu d’Educació al ‘cloud’.\nReforma d’el datacenter principal del Govern.\nIntroduir noves tecnologies: l’internet de les coses. Hem arrancat la xarxa corporativa IoTIB per a dispositius i sensors (tecnologia LoRa). És la primera d’Europa (ho hem certificat) i potser la del món (ens ho diuen, però no ho hem certificat).\nNova plataforma OpenData a http://dadesobertes.caib.es.\nCreació i posada en marxa la Comissió d’immersió digital i el Grup de Treball d’Immersió digital amb l’objectiu d’implicar a totes les conselleries amb la magnitud dels canvis que suposa la transformació digital del Govern.\nDignificar la bona feina del Govern en software: Vam rebre el premi Sharing and Reuse de la Unió Europea pel nostre software de Registre REGWEB, que han reaprofitat alguns ajuntaments, l’Autoritat Portuària i la UIB.\nImpulsar l’Informe de necessitat de recursos per l’Administració Digital del Govern, que vam preparar conjuntament amb dues DG més (Coordinació i Transparència). Aconseguir fins a 42 noves places, dotar-les i cobrir-les.\nNous productes que seran el nucli de l’Adminsitració digital, com l’Arxiu digital i RIPEA Distribució, una plataforma de distribució de documents.\nAPIficar les plataformes del Govern i documentar les API mitjançant l’Swagger.\nMantenir i reforçar l’absència de sitges digitals i de la governança del software. L’objectiu és ser independent de les empreses proveïdores.\nDesmuntar les aplicacions que han esdevingut monolítiques (com SISTRA, pels tràmits) per a convertir-les en serveis sostenibles i més fàcils d’utilitzar.\nRIPEA Gestió per a fer més senzilla la creació d’expedients digitals.\nPosada en marxa d’un Arxiu Digital interoperable per a gestionar tots els documents digitals que generen les aplicacions del Govern (gairebé 1.000). Entra en producció amb dues aplicacions, una fonamental i una nova que neix pensada pel Arxiu Digital: 1) el Registre (REGWEB3) per a guardar tota la documentació d’entrada i sortida –interoperable amb els registres de tot l’estat– i amb 2) la nova aplicació de Turisme CATHOS.\nPotenciar IBETEC com a empresa pública de telecomunicacions, ampliant la xarxa de torres de telecomunicacions i serveis.\nArrancada del segon datacenter del Govern per a tenir una infraestructura duplicada d’alta disponibilidad: dos centres de dades actius, amb el mateix pes, però físicament separats.\nInforme Sayós i Carrera, publicat al març del 2017, que posa de manifest les necessitats en infraestructures de banda ampla a les Illes Balears. La publicació serveix per a convocar ajudes amb fons FEDER. En acabar el 2018 hem adjudicat les ajudes per a cobrir, fins l’estiu del 2020, gairebé el 100% de les llars de les Illes que són a ESP (Entitats Singulars de Població).\nProjecte “Sol i dades” per a divulgació del nou model econòmic. Arranca el 2018 amb el Smart Island World Congress, continua el 2019 amb un estand al Mobile World Congress. Queda pendent de la creació d’un Servei de Societat Digital, a la següent legislatura 2019-2023, que pugui donar-li molt més protagonisme.\nAconseguir que totes les gestions amb l’Administració puguin ser digitals mitjançant el Tràmit Genèric i la Instància Genèrica, que han servit per a posar en marxa la nova plataforma de tramitació SISTRA2 i per a complir per primer cop la llei 11/2007 al Govern de les Illes Balears.\nPla director al 2019 com a guió per la visió, missió i valors digitals del Govern fins al 2025.\nConnexió d’1 GB i cobertura WiFi de qualitat per a tots els centres educatius. És el conveni ‘Escoles Connectades’ amb Red.ES.\nCrec que no me n’he deixat cap. L’afegiré si la recordo o si algú altre ho fa i m’avisa, perquè no sempre veiem els canvis amb la mateixa sensibilitat ni perspectiva; els comentaris i les xarxes socials són un bon mitjà d’avís.\nTot plegat són just novetats, sense esmentar el dia a dia de la DGDT, que té la funció de mantenir la organització TIC més grossa de les Illes Balears mentre impulsa la immersió digital del Govern. Ha estat possible no defallir gràcies a un equip excel·lent, amb una missió clara i una visió no pas gens desenfocada.\nEspero haver-los-hi servit per a eliminar obstacles i complementar la seva visió, fent un “pensar fora de la caixa” que sovint em sembla poc, perquè no som a una època de canvis ni a un canvi d’època, sinó a un nou període: del Neolític cap al Bitolític.\nDesprés del relat d’una legislatura a la DGDT, tinc la impressió que encara gairebé tot el més important és per a fer. No és una frustració, sinó l’esperança d’una una societat millor, capaç de resoldre prou problemes gràcies a la tecnologia digital de la Quarta Revolució Industrial, una descripció que em sembla poc perquè, insisteixo, no és una Revolució Industrial més, sinó un canvi de període.\nMentre hi anam, ha estat molt interessant i gratificant treballar per a una societat millor en comptes de treballar per a facturar més que el període anterior, que és el que havia fet fins el 2015. Moltíssimes gràcies per la vostra confiança.\nCIO, DGDT, govern digital, legislatura, pla director, TIC, transformació digital\nRàdio sense ràdio, televisió sense televisió\nXerrada taller sobre la construcció de la identitat digital\n24 de març de 2019 16:32\nTrob que heu fet coses molt interessants tant des del punt de vista tecnològic com des de punt de vista d’estratègia corporativa. La nova web de dades obertes per exemple. També l’estratègia de gestió de personal. Trob que el Sr Mateos va tenir males cartes amb la crisi, en moments en què s’havia d’impulsar la digitalització i reduir personal. I va primar la reducció de personal a qualsevol preu. La política de personal i mobilitat no tenia cap visió. Els treballadors de la fundació Bit per exemple eren un estorb. Els concursos de trasllats, sense cap planificació…\n24 de març de 2019 22:00\nLa plataforma OpenData era un projecte des del primer dia, però calia persones que no teniem i a sobre perdíem. En aconseguir-la, ha estat un èxit més gros del que imaginava gràcies a la implicació de tothom –de fet, hem esgotat la quantitat de ‘datasets’ del primer contracte per arrancar.\nLa gestió de les persones és essencial. El Pla Director proposa la creació d’una nova organització, prou forta, només per això. També hi ha molts projectes per a la Fundació BIT perquè no podem malbaratar el seu coneixement del Govern. Encara més: a pesar de les dificultats han obert camí en prou coses, com l’Agile i les API. Un 10, pel que podien fer, que cal potenciar perquè encara pot ser més si els ajudem des del Govern.\nEstic molt content amb la feina del Mateos a Telecomunicacions aquesta legislatura, junt amb la resta d’equip, per a estendre al màxim la banda ampla i regular el sector. Al Pla Director també hi ha més pes per aquesta part, perquè les infraestructures són una part essencial de la estratègia corporativa. És fantàstic que en Mateos 1) hagi volgut fer feina amb nosaltres, indica que l’equip és un lloc bo on treballar, i 2) hagi fet tanta feina. Per damunt de tot hi és servir la ciutadania, com no pot ser d’una altra manera.\n30 de maig de 2019 14:34\nMoltes gràcies pel teu esforç Benjami i pel teu lideratge. Ens cal persones com tú a les Illes Balears. Un post molt lùcid i molt interessant de llegir. A veure si a Eivissa prenem nota.\n30 de maig de 2019 15:02\nMoltes gràcies a tu! Ha estat un plaer, perquè ens cal gent amb la teva visió i experiència. Sempre he après coses quan ens hem trobat –massa poc, per cert.\nFruit de la conversa que hem tingut al final de la CBTIC d’avui, he pensat que potser calia afegir el punt “Què fan a altres llocs?” al darrer apunt “autocrítica”.\n7 d'octubre de 2019 09:32\nFantàstica feina feta Benjamí!!!\n7 d'octubre de 2019 10:46\nLa nova etapa encara no ha començat. M’estic resituant amb calma mentre gaudeixo del Pol, que ara té tres mesos 😉


It keeps you running: Marató per relleus 4xM de Manlleu (19/09/2015)\nMarató per relleus 4xM de Manlleu (19/09/2015)\nFeia molts dies que ens havíem apuntat a la Marató (4xM) per relleus de Manlleu, tants que teníem el pitrall número 1.\nLa cursa és organitzada per l'Olímpic Manlleu i coincideix amb el dia de la Festa de l'Esport. Amb tot aquests ingredients hi havia un gran ambient a la plaça. Molts coneguts que corrien i molta alegria.\nLes curses de relleus són diferents perquè córrer amb equip fa que hi hagi un bon esperit col·lectiu.\nAquesta vegada no participava amb els Concurre et Gaude sinó que vam formar un equip de cosins Gubieras (amb en Dani Autet, en Miquel Autet, en David March i jo mateix). El matí, però, rebo una trucada d'en Miquel explicant que té febre i hauria de forçar molt per venir a córrer. Afortunadament això de ser una vintena de cosins Gubieras amb les respectives parelles fa que tinguem alternatives per cobrir la baixa. En Ricard pot venir a fer la substitució i així ja tenim l'equip al complet.\nAles 5 comença la cursa. Hi ha més de 70 equips i molta animació. De la plaça anem cap el Passeig del Ter. Aviat quedo en una posició fixa en la que no atrapo els de davant però tampoc m'avança ningú. Completo les dues voltes al circuit (10,5km) amb un temps de 46min 51seg - una mica per sobre dels 45min que tenia com a objectiu. En Ricard fa un excel·lent segon relleu i recupera temps i posicions. En Dani i en David també fan molt bons relleus - els temps de tots plegats són força equilibrats.\nAcabem la marató amb un registre de 3h i 00 minuts 41 segons (posició 17 de 76 equips).\nMarxem molt contents per la participació i per la tarda... segur que repetirem!!\nPublicat per Classic Noir Movies a 12:27\n27 Cursa del Castell de Montesquiu


Denuncien la vulneració dels seus drets i la "passivitat" del Tribunal Constitucional\n2 min. Madrid 17/12/2018 16:36\n651x366 La portaveu dels presos polítics en vaga de fam, Pilar Calvo / ARA La portaveu dels presos polítics en vaga de fam, Pilar Calvo / ARA\nEls quatre presos polítics que estan en vaga de fam –Jordi Turull, Josep Rull, Jordi Sànchez i Joaquim Forn– han enviat una quarantena de cartes a presidents de països de la Unió Europea i a dirigents de les institucions comunitàries, segons ha anunciat aquest dilluns la portaveu dels presos polítics que estan en vaga de fam, Pilar Calvo, en una roda de premsa a Madrid. També l'han enviat al president del govern espanyol, Pedro Sánchez.\nEntre els dirigents que han rebut la carta hi ha el president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker, i el president del Consell Europeu, Donald Tusk. A la carta, els quatre presos polítics denuncien la vulneració "molt greu" dels seus drets. "Som nou persones que estem a la presó sense judici. Alguns fa més d’un any", expliquen els signants de la carta. Els presos polítics denuncien que el Tribunal Constitucional està dilatant el procés judicial i no resol els recursos presentats. "Està actuant amb passivitat", ha denunciat l'advocat de Jordi Turull, Josep Rull i Jordi Sànchez, Jordi Pina.\nL'advocat ha anunciat que els presos polítics presentaran "en els propers dies" un recurs al Tribunal Europeu de Drets Humans, amb seu a Estrasburg, per denunciar la situació de bloqueig davant els recursos que s'han presentat per la suspensió com a diputats. "El TC bloqueja sistemàticament" l’accés a la justícia europea al no resoldre els recursos presentats, ha dit.\nEl TC va rebutjar la setmana passada la mesura cautelar plantejada en un recurs impulsat per un grup de particulars, liderats per l'escriptor Jaume Cabré. En el recurs, plantejaven al tribunal que, com a mesura cautelar, suspengués l'acord del Tribunal Suprem que suspenia temporalment de funcions Puigdemont i la resta de diputats empresonats. El TC va denegar aquesta mesura cautelar però encara falta que resolgui sobre el fons de la qüestió plantejada al recurs.\nEl Tribunal Suprem celebrarà demà la vista per a la qüestió prèvia plantejada per les defenses per recórrer la competència de l’alt tribunal per jutjar el cas de l’1-O. Es jutjarà la competència del Suprem per jutjar-los: les defenses consideren que hauria de ser el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya i no el Suprem l’organisme competent per jutjar el cas.


Amplien les voreres del carrer Cristòfol Colom – El PollTV\nL’Ajuntament de Llagostera ha iniciat aquesta setmana l’ampliació de les voreres del tram central del carrer Cristòfol Colom. Actualment aquest carrer disposa d’unes voreres inservibles degut a la seva reduïda amplada, d’entre 20 i 30 cm.\nAbans de l’inici de les obres, l’Ajuntament va convocar una reunió informativa per explicar el projecte i les possibles afectacions. En aquest sentit, “durant les obres quedarà prohibida la circulació i l’estacionament de vehicles de 08:00 h a 19:00 h. i entre les 19:00 h i fins les 07:00 h del dia següent, la circulació quedarà oberta i l’estacionament restarà permès als veïns autoritzats”, tal i com ha explicat l’alcalde de Llagostera, Fermí Santamaria.\nA Santamaria ha explicat també que “amb aquesta actuació es segueix treballant per millora la circulació i la seguretat dels vianants així com la progressiva eliminació de barreres arquitectòniques”.\nLlum al camí del tanatori


Carnet AM a Sant Feliu de Guíxols - FOR VIA, Formació Viària\nCarnet AM a Sant Feliu de Guíxols\nDescobreix que facil és treure't el Carnet AM a Sant Feliu de Guíxols amb FOR VIA autoescoles. Disposem de diversos centres a les comarques Gironines. Amb FOR VIA, tot són avantatges: aula online, formació personalitzada i facilitats de pagament. La millor opció per obtenir el Carnet AM a Sant Feliu de Guíxols\nTreballem una formació de qualitat i als nostres centres trobaràs un equip de professionals compromesos i dedicats al teu aprenentatge. Uns formadors amb experiència que sabran transmetre't les millors indicacions i donar-te tot el suport necessari per aconseguir el teu objectiu.Estas interessat en el Carnet AM a Sant Feliu de Guíxols? FOR VIA Formació Viària és la teva autoescola de confiança.


Solo - Teatre Barcelona\nRosa Maria Brignardelli\nStrindberg escriu el relat Ensam, Solo, l’any 1903, amb 54 anys. L’autor deia sempre que com a escriptor només podia escriure sobre el que coneixia, i el que coneixia més a fons era ell mateix, per tant, ell era la matèria dels seus llibres. Ensam és una confessió, un experiment, un viatge introspectiu, lluny de la fressa social, on el protagonista repensa des de la memòria i el record el seu jo, es transforma i reneix. Un relat molt apreciat pels coneixedors de l’univers strindberg. Un text a descobrir.\nVaig triar aquesta obra per diverses raons: per l’autor ( un clàssic en la literatura sueca), per ser un text poc conegut i difícil de portar a escena, però principalment per veure en Pep Tosar, actor que admiro moltíssim; malauradament això no ha estat possible i en el seu lloc hem vist un Marc Martínez esplèndid i que ens ha sabut transmetre en tot moment la figura tan complexa i contradictòria que era en August Strindberg.\nEs tracta d’un text autobiogràfic que Strindberg va escriure nou anys abans de morir, és una etapa de la seva vida molt complicada, una lluita amb si mateix i amb el seu entorn (les dones i la societat). Strindberg deia que com a escriptor només podia escriure sobre el que coneixia, i el que coneixia més a fons era ell mateix, per tant, ell era la matèria dels seus llibres.\nEl text ha estat traduït per la Carolina Moreno, professora experta en literatura i llengües escandinaves, que a més a més ha interpretat el paper de La Dona, personatge que ens ha servit de fil conductor durant l’obra . A escena, a més del protagonista i La Dona hi ha la presència d'un pianista (David Anguera) tocant la música de Beethoven ,un dels compositors preferits de Strindberg.\nEn Pauet Riba ha estat el creador del videoart i el mapping, una feina brutal que dona molt de sentit al muntatge. Una pantalla on es veu reflectida tan la part exterior com la interior del personatge. Imatges, totes elles molt simbòliques, com la de la dona teixint el cordó umbilical, que és el fil que uneix els pensaments d'August Strindberg amb la realitat del seu present, un viatge des de l’espai interior de l´ànima humana. Brutal !!!\nNo sé com dir això i que soni bé...\nTot i que el text és molt bo, que la interpretació d’en Marc Martínez és brutal i tota la resta en el seu conjunt és per posar una valoració de les més altres, malauradament a nosaltres no ens va transmetre gens i fins hi tot se’ns va fer una mica llarg i avorrit. Pot ser encara ens queda molt de camí per poder comprendre aquests tipus de text i estar a l’alçada de poder-los apreciar i valorar tal i com es mereixen.\nEm costa de valorar…\nPerquè penso que hi ha hagut una correcte direcció de Teresa Vilardell, bona interpretació de Marc Martínez, l'escenografia, la il·luminació, tot bé, però... a mi personalment no m'ha arribat. I això que vol dir? Doncs que no m'hi he sentit involucrat i al final m'he avorrit. Potser no és tan fàcil traslladar un relat en peça de teatre, i més d'Strindberg, que quan va escriure aquesta mena de memòries ja estava molt cremat. Potser és un problema meu, però a partir dels primer 10 minuts (penso que ha començat bé) ja no m'ha fet vibrar. Per això la valoro a la meitat del barem, perquè no puc ser massa objectiu.\nsurto per renovar la necessitat d’estar sol\nEncara sóc a temps de fer una recomanació. Teniu aquest cap de setmana per apropar-vos al teatre Akadèmia i descobrir el que se sent sól davant la vida.\nEstem davant un moment en la vida del dramaturg suec August Strindberg, que ens porta ens diferents moments del passat del protagonista/autor.\nAmb una escenografia minimalista, aconsegueix endinsar-nos en la solitud del personatge. Quan veiem a Marc Martínez d'esquena al públic, assegut al sofà i mirant el mirall reflectint-se a ell mateix davant tot el públic és pot veure la buidor del protagonista en la seva vida.\nLes imatges audiovisuals reflectides al mirall/pantalla donen una força al relat que Marc va realitzant durant tota l'obra. A més d'aquells moments musicals que el jove músic/actor David Anguera va realitzant. Música i vídeo ens van introduint en el text i la crisi que entra el protagonista. A més...\nMarc Martínez encarna August Strinberg amb el seu Solo/Ensam del Teatre Akadèmia, acompanyat de la traductora Carolina Moreno i el músic David Anguera. Parlem amb els tres intèrprets i l’ajunt […]


CP Villar | Centre concertat núm. 08037589\nFormem professionals del sector audiovisual\nLa nostra oferta formativa - Cicles Formatius de grau mitjà i superior:\nGrau mitjà de Vídeo discjòquei i so\nProporciona els coneixements necessaris per realitzar sessions d'animació musical i visual en viu i en directe i efectuar la captació, mescla directa, enregistrament i reproducció de so en tot tipus de projectes sonors.\nGrau Superior d'Animació 3D, jocs i entorns interactius (privat)\nProporciona els coneixements necessaris per generar animacions 2D i 3D per a produccions audiovisuals i desenvolupar productes audiovisuals multimèdia interactiva integrant els elements i fonts que intervenen a la seva creació, tenint en compte les seves relacions, dependències i criteris d'interactivitat, a partir de paràmetres prèviament definits.\nGrau Superior de Producció d'audiovisuals i espectacles\nProporciona els coneixements necessaris per planificar, organitzar, supervisar i gestionar els recursos econòmics, materials, tècnics i humans per a la producció d’audiovisuals, espectacles i esdeveniments.\nProporciona els coneixements necessaris per definir, planificar i supervisar la instal·lació, captació, gravació, control, emissió, postproducció i reproducció del so en audiovisuals, ràdio, indústria discogràfica, espectacles, esdeveniments i instal·lacions fixes de sonorització, controlant i assegurant la qualitat tècnica i formal.\nDates de preinscripció Cicles formatius de grau mitjà: del 14 al 24 de maig Cicles...\nEl Departament d'Ensenyament convoca la prova d'accés a cicles formatius de grau mitjà per a...\nAquest any, la Jornada de Portes Obertes seran els dies: Cicle formatiu de grau Mitjà:...


El Puig rebrà els Reis Mags amb l’original cercavila de rastres de pots - Nou Horta\nDivendres, 04 Gener 2019 11:47\tEscrit per Redacció Publicat en El Puig-VAL Vist 523 vegades\nCada 5 de gener les xiquetes i els xiquets del Puig de Santa Maria reben els Reis Mags d’Orient amb la tradicional cercavila de rastres de pots. Es tracta d'una manera original i divertida de cridar l’atenció de Ses Majestats arrossegant enfilalls de pots i llaunes buides pels carrers i places del municipi perquè no passen de llarg i deixen els seus regals als infants del poble.\nEls rastres de pots són una tradició ancestral local que havia quedat en desús i que l'Ajuntament porta recuperant des de 2010. Dels 15 xavals que van participar en la seua primera edició s'ha arribat als més de 400 joves inscrits a la cercavila de 2019, que espera de nou batre rècords de participació.\nAquest any, per tercer consecutiu, els rastres es realitzaran a partir de les dotze del matí, per separat de la tradicional cavalcada reial vespertina. "Els xiquets que participaven en ells no podien gaudir plenament de la cavalcada i hem decidit separar les activitats perquè tothom puga participar en totes dues", explica la regidora de Festes Maite Sánchez.\nAixí, a les dotze del matí d'aquest 5 de gener, centenars de xiquets i xiquetes del Puig s'arremolinaran a la plaça de l'Ajuntament per arrossegar els seus rastres de pots pels carrers i les places més emblemàtics de la localitat. S'espera que Ses Majestats atenguen a la crida de la joventut local i, un any més, repartisquen els seus regals a les xiquetes i els xiquets del municipi. Si tot va bé, Melcior, Gaspar i Baltasar eixiran al balcó de l'Ajuntament a les sis de la vesprada i des d’allí començaran la tradicional cavalcada de Reis.\nMés en esta categoria: « El Puig aprova els seus pressupostos municipals de 2019\tEl Puig reforça la seua brigada de neteja amb 6 places de peons de neteja viària »


Veeve - Upside Down Mews Londres Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLexham Mews, Chelsea, Londres, Regne Unit, W8 6JW - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Veeve - Upside Down Mews?\nMés informació sobre Veeve - Upside Down Mews\nOferint allotjaments de qualitat al compres, els restaurants, els paisatges districte de Londres, Upside Down Mews és una selecció popular tant per oci com per negoci. L'hotel és a del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nUpside Down Mews també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Londres. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com accés per a cadires de rodes, Zones públiques amb Wi-Fi, habitació familiar, ascensor.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Upside Down Mews és una selecció idònia per a la vostra estada a Londres.


Què han de saber els professionals del màrqueting sobre la protecció de la propietat intel·lectual? Martech Zone\nA mesura que el màrqueting —i totes les altres activitats empresarials— han anat depenent cada vegada més de la tecnologia, la protecció de la propietat intel·lectual s’ha convertit en una prioritat per a les empreses amb èxit. Per això, tots els equips de màrqueting han d’entendre els conceptes bàsics de dret de propietat intel·lectual.\nEl sistema legal nord-americà proporciona certs drets i proteccions als propietaris de béns immobles. Aquests drets i proteccions s’estenen fins i tot més enllà de les nostres fronteres mitjançant acords comercials. La propietat intel·lectual pot ser qualsevol producte de la ment que la llei protegeix de l’ús no autoritzat d’altres en el comerç.\nLa propietat intel·lectual (inclosos invents, mètodes comercials, processos, creacions, noms comercials i logotips) pot ser un dels actius més valuosos del vostre negoci. Com a propietari d’una empresa, heu d’entendre que protegir la vostra propietat intel·lectual és tan important com garantir qualsevol altre actiu del vostre balanç. Heu d’entendre els drets i les responsabilitats associats a l’optimització i la monetització de la vostra propietat intel·lectual.\nÚs de la legislació IP per protegir la vostra propietat intel·lectual\nHi ha quatre tipus bàsics de propietat intel·lectual: patents, marques comercials, drets d’autor i secrets comercials.\nSi heu desenvolupat una tecnologia pròpia, la protecció federal de patents atorga a la vostra empresa el dret exclusiu de fer, utilitzar, vendre o importar la invenció o el descobriment durant un temps limitat. Mentre la vostra tecnologia sigui nova, útil i no evident, se us poden concedir drets exclusius sobre l'ús que continuaran durant la durada de la patent.\nLa presentació d’una patent pot ser un procés dur i dur. Els Estats Units operen sota un sistema primer que presenta, no un primer que crea, el que significa que l'inventor amb la data de presentació més antiga obtindrà els drets de la patent. Això fa que el moment de la vostra presentació sigui crític. Per conservar una data de presentació anterior, moltes empreses opten per presentar primer una patent provisional més fàcil de protegir. Això els dóna un any per completar una sol·licitud de patent no provisional.\nÉs important reconèixer que una patent emesa per l'Oficina de Patents i Marques dels Estats Units (USPTO) només s'aplica als Estats Units. Si la vostra empresa competeix a l’estranger i necessita protecció de patents en altres països, haureu de sol·licitar allà on vulgueu protecció. El tractat de cooperació en matèria de patents ho facilita amb els procediments per presentar simultàniament una única sol·licitud de patent internacional a 148 països membres.\nCom sap qualsevol professional del màrqueting, les marques comercials són una forma vital de protegir les marques d’una empresa. Les marques comercials protegeixen qualsevol marca distintiva, com ara un logotip o un nom de marca, que distingeixi la seva marca d'altres marques del mercat.\nEl simple fet d’utilitzar una marca comercial al comerç pot conduir a la protecció del dret comú. Tot i això, registrar les vostres marques a la USPTO no només us garanteix una protecció completa, sinó que també augmenta el conjunt de recursos disponibles si algú infringeix la vostra marca comercial. Per tant, el registre proporciona avantatges significatius per a les empreses, com ara un avís constructiu al públic, el dret exclusiu d’utilitzar la marca en relació amb les classes particulars de productes o serveis que figuren al registre i una causa d’acció federal per qualsevol infracció.\nComercialitzar una marca implica inherentment la creació d’obres originals, ja sigui en forma d’imatges publicitàries, còpia editorial o fins i tot alguna cosa tan aparentment senzilla com una publicació a les xarxes socials. Aquest tipus de treballs es poden protegir amb drets d'autor. Els drets d'autor són una forma de protecció prevista per l'estatut federal sobre drets d'autor per a "obres d'autor originals" fixades en un mitjà d'expressió tangible. Això pot incloure tant treballs intel·lectuals publicats com inèdits com poesia, novel·les, pel·lícules i cançons, així com còpies publicitàries, art gràfic, dissenys, programes informàtics i fins i tot arquitectura.\nEl titular dels drets d'autor pot impedir que altres venguin, interpretin, adaptin o reprodueixin una obra sense permís, fins i tot obres substancialment similars utilitzades amb un propòsit similar. Tanmateix, és important tenir en compte que els drets d'autor només protegeixen la forma d'expressió, no els fets, les idees o els mètodes d'operació subjacents.\nEn general, els drets d'autor s'adjunten automàticament al creador d'una obra nova en el moment de la seva creació, però també podeu optar per registrar-los formalment a l'Oficina dels drets d'autor dels Estats Units. El registre proporciona avantatges significatius, com ara tenir un registre públic dels drets d'autor, certes presumpcions de validesa i el dret a presentar una demanda per infracció i cobrar possibles danys legals i honoraris d'advocat. El registre a la duana dels EUA també us permet evitar la importació de còpies infractores del vostre treball.\nUna altra categoria de propietat intel·lectual que és important protegir són els secrets comercials de la vostra empresa. Un "secret comercial" es defineix com informació confidencial i propietària que proporciona al vostre negoci un avantatge competitiu. Això pot incloure des de llistes de clients fins a tècniques de fabricació fins a procediments d'anàlisi. Els secrets comercials estan protegits en gran mesura per la legislació estatal, que generalment es basa en la Llei de secrets comercials uniformes. La llei considera que la vostra informació propietària és un secret comercial quan:\nLa informació és una fórmula, patró, recopilació, programa, dispositiu, mètode, tècnica, procés o un altre instrument protegit;\nEl seu secret proporciona a l’empresa un valor econòmic real o potencial en no ser coneguda ni fàcilment comprovable; i\nLa companyia fa esforços raonables per mantenir el seu secret.\nEls secrets comercials es protegeixen indefinidament fins que es produeixi la divulgació pública del secret. Per tant, totes les empreses han d’evitar la divulgació involuntària. La implementació d’acords de no divulgació (NDA) amb empleats i tercers és el mètode legal més comú per protegir els vostres secrets comercials. Aquests acords estableixen els drets i deures relacionats amb la informació confidencial i us proporcionen palanquejament en cas d’apropiació indeguda dels vostres secrets comercials.\nLa apropiació indeguda es produeix quan el secret comercial s’adquireix per mitjans inadequats o per incompliment de la confiança i es pot actuar judicialment. El grau que la vostra empresa ha utilitzat les NDA pot ser un factor que utilitza un tribunal per determinar si heu fet "esforços raonables per mantenir el secret", de manera que és vital assegurar-vos que la vostra empresa utilitzi NDAs ben elaborats per protegir la vostra IP. .\nUn advocat experimentat en propietat intel·lectual és la vostra primera línia de defensa\nEn l’entorn competitiu actual, és imprescindible que la vostra empresa entengui plenament els seus actius de propietat intel·lectual i els protegeixi adequadament. Un advocat de propietat intel·lectual pot ajudar la vostra empresa a maximitzar el vostre avantatge competitiu mitjançant una estratègia de protecció IP completa.\nEl vostre advocat de propietat intel·lectual és la vostra primera línia de defensa contra altres persones que usin o abusin de la vostra adreça IP. Tant si us relacioneu amb un advocat extern qualificat, com per exemple Xarxa Priorio contractar un advocat intern a temps complet, un advocat de propietat intel·lectual està més ben equipat per mantenir la vostra propietat intel·lectual l’avantatge competitiu que hauria de ser.\netiquetes: drets d'autorla propietat intel · lectualiplleilegalmarca legalprioria priori legalmarca registradatmsecrets comercialsmarca\nPaige Zandri, directora de la xarxa d'advocats de Priori Legal, s’encarrega de desenvolupar la xarxa d’advocats a cadascun dels territoris operatius de Priori. Paige és un antic advocat en exercici a Nova York i és co-president del Comitè de Pràctiques Solars i de Petites Empreses de la New York County Lawyer's Association. Paige es va graduar a la Brooklyn Law School i va ser jugador de softbol de la Divisió I a la Universitat de Maryland, al comtat de Baltimore.


Esteu aquíHome > Actualitat > Notícies > La Marató de TV3, a prop de superar el rècord: 7.231.628 d’euros Notícia\nLa Marató de TV3, a prop de superar el rècord: 7.231.628 d’eurosAquests són els fons recaptats provisionalment després de tancar el programa a la televisió pública catalana. Es poden seguir fent donatius fins al 31 de gener de 2012.\nEls fons s'han recaptat gràcies als milers de donatius que els ciutadans han fet a través del 905 11 50 50 —un total de 1.037 línies d’atenció telefònica han permès absorbir la solidaritat dels catalans— i les 1.600 activitats populars organitzades arreu de Catalunya. De totes formes, es poden seguir fent donatius fins al 31 de gener de 2012. A les xarxes socials, la vintena Marató de TV3 també ha estat molt viva. Durant les 15 hores del programa 6.000 persones s’han sumat a la pàgina de Facebook (el total d’amics són 125.075) i a Twitter s’han registrat 2.500 nous seguidors, que sumats als ja exitents arriben a 10.510. Destinació dels fons recaptats\nComparteix: El marcador de La Marató de TV3 ahir a última hora de la nit després de 15 hores de programa - Foto: © La Marató de TV3.\nTags: Divulgació de la biotecnologiaFinançamentRecerca\tBaldiri Reixac, 4-8, Torre I (PCB)


El PP es treu la careta. Avui a Llubí. – Tot ve d'udol\n29 Mai 201231 Mai 2012\tEl PP es treu la careta. Avui a Llubí.\tPer Biel Coramet.Si vos cau alguna cosa damunt el teclat de l’ordinador fàcilment vos pot aparèixer a la pantalla el Ministre d’Educació. El PP no va seguir aquesta tècnica per a escriure el seu programa electoral, ni tan sols les propostes d’educació, però el resultat, si fa no fa, hagués estat el mateix. El programa: o era un despropòsit. O era un text engalanat supèrfluament per a complir l’expedient amb les eleccions. O aquelles propostes s’han de llegir entre línies… Ningú no hagués pensat mai que la poesia que s’hi va abocar hagués pogut degenerar en les realitats que ens anam trobant setmana rere setmana.\nLa realitat més cridanera és la indignació galopant que s’apodera de bona part de la societat. I no és d’estranyar ja que motius en sobren. M’havia demanat moltes vegades la següent pregunta: com afecta en la meva vida diària que hi hagi un govern d’un color polític o un altre? O sigui, a nivell de carrer, diàriament, de vida real, tangible, que pogués notar en qüestions bàsiques… Fins ara una opció o una altra es notava més que res per qüestió de matisos. Però el PP va aterrar victoriós, va agafar posicions en les trinxeres i ara desplega tot l’arsenal per a impactar en les nostres vides diàries.\nI es nota on apunten. Només cal veure quins són els sectors que han passat de la indignació a la crispació. L’escola pública està crispada perquè no pot gestionar la desinformació, la salut pública palpita com una patata fregida, els serveis socials tanquen l’aixeta de les ajudes, els serveis bàsics trontollen… La gent està crispada. Pertot arreu se senten converses que maldiuen bancs poderosos salvats amb els diners de tots. Ara sí, la política del PP ha deixat de banda els matisos. Per fer això no calia que la mona es tragués la careta de mona…\nQuè deu pensar una mona que s’amaga darrere una careta de mona? Què faria una mona disfressada de mona si hagués de tancar la cova de cures de les mones malaltes? Segons la teoria de la ment les persones solem tenir la capacitat de posar-nos en el lloc de l’altre. Se suposa que els polítics sobresurten en aquesta capacitat, se suposa… Però es veu que els nostres governants deuen tenir algun dèficit que no els permet llegir la ment del poble.\nNo s’entenen de cap de les maneres les decisions que es prenen en detriment dels sectors més vulnerables… Segueixen un pla: atiar la incertesa. És una bona fórmula receptada des de dalt, una fórmula violenta, insultant. El seu insult és violent. I és que no només s’exerceixen violències físiques, sinó també violències simbòliques silencioses com usar la crisi d’excusa per a canviar el model actual per un altre en què les persones amb més recursos econòmics podran gaudir de sistemes privats d’atenció social, d’educació, i de salut.\nAtiar la incertesa en un entorn molt incert és tremend perquè provoca crispació. A la fi el PP creu en l’educació. En la matemàtica. Dividir les ruïnes entre tots i multiplicar els beneficis entre uns pocs. Socialitzar les pèrdues i en el futur privatitzar els guanys, així de fàcil, com anar sumant: 9000, 15000, fins a 23000, o més. Bravo, bravo, bravo! Semblava que no havia d’arribar mai l’hora, a la fi es treuen la careta per a apostar decididament en educació, per ensenyar qui realment són. Varen començar la campanya electoral sense explicar els seus plans de govern i ara el PP ja és aquí, de paseíllo en paseíllo i de poble en poble amb un dèficit cognitiu per a connectar amb la realitat dels governats, de nosaltres, poble. Avui toca Llubí, amb la careta a la mà i amb la cara descoberta!\nAtiar la incertesa provoca crispació.\nLa imatge és de poemes visuals.\nPublicat a Ingènere humà, PoliticafriccióEtiquetat Crisi, Crispació, Educació, Llubí, PP, Retallades, SalutPer Biel Coramet2 comentaris\t2 pensaments sobre “El PP es treu la careta. Avui a Llubí.”\tcaterina ha dit:\t1 Juny 2012 a les 15:52\tD’alguna forma tot el que està passant amb BauZÁ és molt positiu i emotiu. Crec que mai els mallorquins havíem estat tan units com a poble, i tot gràcies a aquest home que no puc veure ni en pintura. Almenys ha aconseguit fer una cosa bé: aquesta unitat de poble, entorn a la llengua i la nostra identitat. Això no ha fet més que començar…\nResposta\ttotvedudol ha dit:\t1 Juny 2012 a les 21:44\tTambé estic sorprès de la reacció de la gent. En el tema de la llengua hi ha moltes persones que estan fent una resistència envejable. En les visites als pobles també s’està mobilitzant molta gent. Però s’hi barreja indignació, protesta, i també tafaneria i molta epidermis. Hauria de ser més optimista…\n← Crida!Dialectes del català. Activitat. →


Mares dolentes - Regió7\n16·04·19 | 23:07\nProu que ho sé, que n'hi deu haver, de mares dolentes! Si de petita la Malèfica i la madrastra de la Ventafocs ja em feien por! Però eren als contes i la meva mare només m'hi feia pensar quan em renyava. Ara que la mare soc jo, tinc por de no ser prou bona. I les mares dolentes encara em desassosseguen més que la mala madrastra que abandonava Hansel i Gretel al bosc per poder menjar millor ella. Si la majoria de mares es treuen el menjar de la boca per alimentar les seves criatures!\nLa meva filla m'estima molt. Com jo l'estimo a ella i a la meva mare. I totes les meves amigues estimen molt les seves mares i les seves filles les estimen a elles. Sense ironies, de veritat.\nPerò hi ha un detallet -en el qual Déu no deuria pensar en arrencar la costella a Adam- que fa l'amor, entre mares i filles, enrevessadament dificultós. Les filles s'han d'oposar a les seves mares, es veu. Però jo no ho recordo així, perquè quan jo era adolescent a les mares no se'ls podia dir res que els pertorbés la santa voluntat. I ara, que les hem educades en el respecte i no en la quasi por, ens diuen de tot. I hem d'aguantar estoicament totes les veritats pertorbadores amb un aplom inexistent. Les filles, ara, ens enforteixen i ens condueixen a la santedat.\nNo fa pas gaire, he llegit dos llibres boníssims que tenen mares dolentes. El cel no és per a tothom, de Marta Rojals, i Sara i els silencis de Maria Escalas. En el primer, la mare és un personatge molt tòxic, en bona part responsable de la infelicitat de les seves filles. A la seva vora, hi viu un pare bonàs que més aviat passa per tòtil. En el segon cas, hi ha una mare incapaç d'ajudar la seva filla tot i patir un càncer. També em ve al cap Em dic Lucy Barton, d'Elizabeth Strout, amb una mare incapaç de dir a la seva filla que l'estima tot i demanar-li-ho de gran i amb la por de morir-se a l'hospital.\nPerò em pregunto: si als contes que llegia de petita hi havia mares dolentes per comminar les criatures a portar-se com els angelets, per por de perdre les mares, ara, de què em volen espantar? Si ja n'estic, d'espantada! Els fills els tinc a dues hores de cotxe, quan necessito abraçar-los.\nI això que les obres esmentades són boníssimes i de molt recomanable lectura. Però les mares dolentes segueixen pertorbant-me. Tanmateix, també he creat alguna mare dolenta, jo. Encara que mai l'he fet protagonista. Això no m'hi cap, al cap!\nI és que les mares dolentes a la literatura, d'abans i de sempre, resulten més tràgiques i, per tant, commouen més els lectors. No són una moda passatgera.


Jornada interdiocesana - Sant Feliu Jove\nDe manera virtual, es va celebrar la 6a jornada interdiocesada de Pastoral juvenil a on hi van participar, aproximadament, un centenar de joves i animadors. Aquest any la formació estava dedicada a com despertar i saber acompanyar la crida vocacional entre els joves.\nDesprés d’una petita pregària, en Fran ramírez, responsable de Jóvenes de Acción Católica General on va exposar un seguit d’elements que fan possible aquest desvetllar de la crida vocacional i el seu acompanyament. Va destacar, per exemple, la importància d’un context emmarcat en una comunitat de fe, que ajudi i faci possible aquest procés que ha de passar pel discerniment i l’acompanyament. Posteriorment, els participants van dividir-se en petits grups de 5 a 6 persones per a poder reflexionar i comentar les propostes de la xerrada.\nLa segona part de la jornada va ser a càrrec de la Carla Vidal, catequista de Life Teen a la Parròquia del Masnou. Ella va presentar el testimoni de Joan Roig Diggle, jove català que va ser assassinat durant la Guerra Civil a causa de la seva fe i que va ser beatificat el passat 7 de novembre.\nSi us ho vau perdre i voleu recuperar les ponències les podeu trobar al Canal de Youtube d’Església Jove (SIJ)\nDia del seminari a la vista!


Cervera declara persona no grata el bisbe de Solsona\nX. SANTESMASSES / L.G.\nActualitzada 31/05/2017 a les 09:41\nL’alcalde, Ramon Royes, afirma haver rebut pressions, insults i amenaces\n© Un moment de les votacions en el ple d'aquest dimarts a Cervera.\nLa Paeria de Cervera va aprovar aquest dimarts declarar el bisbe de Solsona, Xavier Novell, persona no grata amb 5 vots a favor de 3 dels 4 edils del PDeCAT, de l’edil de la CUP i de l’edil no adscrit, malgrat que els 13 regidors van demanar al bisbe que es retractés de les seues paraules. La moció va registrar 2 vots en contra d’ERC i l’abstenció de 6 regidors.\nL’alcalde, Ramon Royes, va carregar durament contra la “falta de valentia” d’ERC, va dir. “Sento una profunda decepció i m’entristeix que ERC, que defensa els drets de les persones, s’hi oposi, i més tenint en compte que un dels edils és responsable territorial del departament de Família” (amb referència a Joan Santacana).\nLa moció contra el bisbe va comptar amb cinc vots a favor, dos en contra d’ERC i sis abstencions\nPer la seua part, el portaveu d’ERC, Ramon Armengol, va dir que rebutgen les declaracions del bisbe però que “la valentia és a dir no a la declaració de persona no grata”. Per la seua part, Joan Santacana va afirmar que “no hi ha contradicció entre la meua decisió i el departament de la Generalitat que represento”. Quant a les abstencions, Raimon Fusté (PSC) va dir que “som en un país lliure i cal respectar totes les opinions” o Jaume Rossich (PDeCAT) va afirmar que “la declaració de persona no grata no aporta res a la convivència de Cervera”.\nPer la seua part, l’alcalde de Cervera va manifestar que el seu posicionament en contra de les declaracions del bisbe, que va vincular l’homosexualitat a la falta de la figura paterna, li ha suposat nombroses amenaces i insults a través de les xarxes socials com “repugnant cacic” o “molt de compte amb el que fas amb el bisbe”. Cristians Valencians van tuitejar “el seu problema és diu cristianofòbia: un prejudici sorgit de l’ateïsme militant, el pansexualisme i la islamització. D’això no diu res?”\nCervera va aprovar també aquest dimarts nomenar Rosa Fabregat filla predilecta de la ciutat amb el suport de la Paeria i 14 entitats de la ciutat. L’acte solemne tindrà lloc en el termini màxim d’un mes.\nMoció de rebuig al Parlament i reunió demà amb el president\nLa polèmica generada per les paraules del bisbe Novell ja ha arribat al Parlament i demà ho farà a la Generalitat, ja que el president de l’Observatori contra l’Homofòbia de Catalunya, Eugeni Rodríguez, es reunirà amb el president, Carles Puigdemont, per tractar la implementació de la llei contra l’homofòbia.\nAixí mateix, el PSC va presentar aquest dimarts una proposta de resolució al Parlament per rebutjar les declaracions de Novell. Per la seua part, l’Observatori ja ha presentat queixa davant del síndic de Greuges, el qual insta a reclamar a la Generalitat una sanció contra el bisbe, malgrat que el Govern ja ho ha descartat. Sobre això, el director general d’Assumptes Religiosos, Enric Vendrell, es va mostrar partidari a les xarxes socials de “reconduir la tempesta amb serenitat”.\nAlumnes del Gili planten un professor pel seu discurs homòfob\nRebel·lió contra l'homofòbia a Lleida\nSolsona es replantejarà la relació amb el bisbat si Novell no es disculpa\n1. Sunka 100% ADN Lleidatà\n2. Agricultura destina 9 milions del Pla de Recuperació en modernitzar regadius del Canal ...\n3. Per què la covid afecta més les dones a llarg termini?\n4. Sanitat retarda ara la tercera dosi als cinc mesos de passar la covid\n5. Aliments que acceleren l'envelliment


Pantalla acrílica de fabricants i proveïdors de plomes - Fàbrica de la Xina - Pantalla de Jiechuang\nExhibició acrílica de ploma\nPantalla acrílica de ploma Acolorida ploma de plàstic transparent, porta-ploma acrílica, porta-ploma d'oficina: 1. Elecció de material: Acrílic clars (PMMA, Plexiglass) o acrílic acolorit 2. Mida: segons customdesign / dibuix o mostra 3. Impressió: impressió de serigrafia LOGO, impressió digital, adhesiu, UV, acabat forestal ...\nPorta-ploma acrílica ploma, porta-ploma acrílica, porta-ploma d'oficina:\n1. Elecció de material: Acrílic clars (PMMA, Plexiglass) o acrílics de colors\n2. Mida: segons customdesign / drawing o sample\n3. Impressió: impressió de serigrafia LOGO, impressió digital, adhesiu, UV, acabat forestal ...\n4. Procés disponible: tall làser, en calent, polit, fresat, pintura en aerosol,\nEncaix sense juntes sense soldadura ...\n5. Embalatge: embalatge segur, o seguint la sol·licitud del client.\n6. Exemple de temps d'execució: 3-5 dies laborables\n7. Lliurament a granel: lliurament ràpid com a confirmació de la data de l'ordre\n8. Qualitat Assegureu-vos: Producció de control de qualitat en línia al taller o control de qualitat de tercers.\nSom fabricants de productes acrílics ubicats a Shenzhen, Xina.\nCobertures de productes: pantalla acústica POS / POP, pantalla de joieria, cartell acrílic, suport, suport i estand de menú, caixa acrílica, marc acrílic, suport acrílic, bloc acrílic o altres productes acrílics promocionals.\nSi us plau, contacteu amb nosaltres per obtenir més informació i preus, es valorarà la vostra sol·licitud.\nJiechuang Display és un dels principals fabricants i proveïdors d'acrílics, la nostra fàbrica pot oferir als clients la visualització acrílica de productes de ploma amb bon preu. Si busqueu marques de visualització o productes d'alta qualitat, no dubti en contactar-nos.\nHot Tags: pantalla acrílica de ploma, fabricants de la Xina, proveïdors, fàbrica, empresa, marques, productes d'alta qualitat\nUn parell de: Portafiltres acrílics (JC201608022)\nSegüent: Vitrina de cosmètics acrílics al supermercat\nBotiga de venda al detall POP de cartró ondulat Cubs...\nCaixa de paper plegable de disseny de luxe amb tanca...


Xerrada sobre reflexoteràpia per mascotes\n12 Nov 17 La xerrada sobre reflexoteràpia per mascotes ha estat molt bé i tindrà continuitat amb un taller on aprendrem com aplicar aquestes tècniques als nostres companys.\nA la xerrada l'Esperanza López ens ha parlat de les tècniques de reflexoteràpia com un recurs que podem aplicar al nostre gos, tant des d'un punt de vista preventiu com pel tal de tractar determinades disfuncions.\nL'aplicació d'aquestes tècniques a casa ens permet treballar amb més comoditat, amb el gos més relaxat i amb més continuïtat que amb la visita a un terapeuta.\nEns ha resultat molt interessant coneixer aquestes tècniques pel que al club organitzarem, a partir del gener, un taller de reflexoteràpia per mascotes on podrem aprendre aquestes tècniques per aplicar-les als nostres gossos.\nProperament donarem més informació sobre aquest curs.


alcaldes.eu | Instruments financers per a projectes energètics locals\nA finals del 2016, l'Oficina del Pacte dels Alcaldes va organitzar un workshop de dos dies sobre finançament de projectes energètics. La pràctica va estar dissenyada per promoure el diàleg i les oportunitats d'aprendre entre deu ciutats participants i experts en finances.\nA través de diferents taules rodones, grups de debat i presentacions, els representants de les ciutats van tenir la oportunitat d'aprendre a usar els coneixements teorètics dels experts per a les seves pròpies idees, al prendre consciència dels reptes i les possibilitats de les seves ciutats.\nFinalment, els participants van ser convidats a compartir punts de vista sobre el rol que iniciatives com el Pacte dels Alcaldes poden tenir al ajudar les ciutats a millorar el seu accés a fonts de finançament a través de fons i programes de finançament europeus.\nDescarregui les presentacions de l'esdeveniment:\nOpcions de fiançament per a Projectes Urbans centrats en la Fusió (Alexander Auboeck, EIB).\nFinançament PACE, un mecanisme de finançament per a projectes d'energia neta basat en els impostos a la propietat (Kristina Klimovich, PACE).\nEstandarització - un factor clau per a la captació d'inversions en eficiència energètica (Luís Castanheira, ICP Europa).\nLlaç Ciutat Verda (Martin Stadelmann, Sud Grup Pol).\n"De la idea a l'execució del projecte" - Entendre el punt de vista del sector bancari (Paola Rusconi, FEEE).\nProjecte 44MPA: Donant suport a ciutats poloneses en el desenvolupament dels seus Plans d'Adaptació Urbana\nCerimònia del 2013: Els alcaldes i polítics europeus han acordat celebrar una nova edició


Cicle Mitjà | ESCOLA MESTRE GIBERT\nHola! som els nens i nenes de 4t i us volem explicar qui és Mr. Iglú. Mr. Iglú és el personatge que ens ajuda a aprendre a reciclar el vidre i altres objectes que no són vidre, ho semblen però no ho són 100%.\nA partir d’activitats lúdiques, vam aprendre el procés del cicle del vidre i que alguns objectes, a més de vidre estan fets de ferro, per tant, no es poden llençar al contenidor verd.\nTambé vam descobrir altres curiositats, com que el tap de suro va ser el primer tap inventat per tapar una ampolla, de tal manera que no vessés el seu contingut i que el vidre és un material molt antic utilitzat per recipients de conserves d’aliments, inventats pels Egipcis.\nPer què és important seguir el cicle?\nPerquè gastem més diners creant nou vidre que reciclant el vidre que ja hem utilitzat.\nII Congrés Petits Talents Científics\nJa sabeu que els alumnes de 3r havíem estat investigant per què hi ha objectes que suren i objectes que no suren, dins el projecte dels Petits Talents Científics.\nUn cop vam tenir feta la investigació, vam començar a treballar amb la segona part del projecte. Havíem de presentar la nostra investigació en el II Congrés dels Petits Talents Científics que es va fer al Cosmocaixa juntament amb d’altres escoles que participaven al projecte.\nSis de nosaltres, van explicar tota la investigació davant d’un públic nombrós i molt atent. Estaven nerviosos, però s’ho havien preparat molt bé. A l’escola vam preparar què diríem i com ho diríem, i entre tots vam fer un presentació de diapositives i un mural, perquè els ajudés a l’hora d’explicar què havíem fet.\nPresentació cosmocaixa nens from triufg\nAnar al Cosmocaixa i participar en aquest projecte va ser tota una experiència per veure tota la feina que pot arribar a fer un equip de científics. A més a més, al museu, a banda del congrés, vam poder participar al taller de Fenòmens Elèctrics i vam visitar el Bosc Inundat.\nEls alumnes de 3r hem participat en el projecte dels Petits Talents Científics. Aquest projecte vol fomentar l’experimentació, la indagació i la descoberta en l’aprenentatge de les ciències. Està coorganitzat per l’Institut d’Educació de l’Ajuntament de Barcelona, la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació i l’Obra social La Caixa.\nDurant unes setmanes, vam dur a terme una investigació, on ens preguntàvem:\n– Per què hi ha objectes que suren i objectes que no suren?\nVam intentar respondre-la amb el que nosaltres suposàvem i vam comprovar si el que crèiem era cert. Vam haver de fer uns quants experiments per comprovar-ho. Va ser una feina en grup de 4 o 5 alumnes: en cada experiment plantejat, pensàvem, discutíem i decidíem entre tots la manera de fer-lo i ho anàvem anotant al full de treball.\nAl final, vam comprovar que els objectes suren en funció del pes i la forma que tenen, i també depenent del líquid on els posem. El que encara no tenim clar és si la presència d’aire influencia o no.\nAquí teniu algunes fotografies perquè veieu com treballàvem. Va ser una experiència molt interessant.\nAra fa uns dies, els alumnes de 3r i 4t vam anar a Sabadell a visitar el Museu del Gas.\nEls alumnes de 3r vam fer una activitat sobre la il·luminació i com havia canviat al llarg de la història. Per fer-ho ens vam separar per grups i ens vam disfressar: fanalers, carboners, artistes, treballadors d’una fàbrica tèxtil amb l’amo ric, una família rica amb dues minyones, i científics de bata blanca. Aleshores, cada grup va haver de buscar informació sobre la il·luminació i després ho vam compartir amb els companys.\nEls alumnes de 4t vam fer una activitat sobre les energies. Per grups, havíem de buscar les solucions a unes preguntes sobre les energies renovables i les no renovables i després les vam posar en comú. En acabar, vam veure diferents aparells i vam deduir com funcionaven: totes ho feien amb energies renovables!\nUn cop acabada la visita, vam anar a un parc a dinar. Però vam haver de marxar molt ràpid perquè es va posar a pedregar! Va ser tota una aventura.\nEls alumnes de cicle Mitjà vam treballar amb l’escola La Llotja, una escola d’art i disseny que està situada a prop de l’escola. El primer dia, vam anar a visitar l’escola i els professors i alumnes ens van ensenyar què hi feien: escultura, joies, pintura, ceràmica… Vam poder veure les aules, els diferents espais, els materials i eines que usaven…\nAl cap d’uns dies, van venir dos alumnes de La Llotja a l’escola i ens van ensenyar a fer animals de fang. D’aquesta manera vam poder posar-nos a la pell dels escultors i vam crear una figura seguint les tècniques i els consells que ens explicaven els experts.\nHem agafat sis pots de vidre. Després, hi hem posat una mica de iogurt. Tot seguit, hi hem abocat llet fins a dalt de tot. Hem barrejat la llet i el iogurt amb una cullera. Hem escrit en unes etiquetes el lloc on posaríem els pots (els hàbitats):\n– Fred i claror\n– Fred i foscor\n– Temperat i claror\n– Temperat i foscor\n– Calor i claror\n– Calor i foscor\nHem enganxat les etiquetes als pots i les hem anat a posar al lloc que tocava. Llavors, hem esperat que fermentés cinc hores. A la tarda, hem mirat si s’havia fet el iogurt. Hem comprovat que els pots que estaven en un lloc calorós, s’han convertit en iogurt. Finalment, hem tastat el iogurt i no ens ha agradat a tots, però a alguns, sí.\nQUÈ HA PASSAT I PER QUÈ HA PASSAT\nEls bacteris han fermentat, és a dir, han transformat el sucre de la llet en iogurt. Tot això ha estat possible perquè l’hem deixat cinc hores en un lloc calorós.\nEls nens i nenes de 4rt. hem investigat quines són unes de les funcions necessàries i importants dels esser vius per poder viure.\nPer entendre bé la funció de la nutrició, el funcionament i les parts dels diferents aparells que intervenen en el seu procés, hem pensat reconstruir-los creant maquetes amb material reciclat, ja que també creiem que el món actual ens ha afegit la necessitat de reutilitzar la brossa que ens pot ser útil, per tal de tenir cura del nostre planeta.\nAquí teniu els nostres treballs, els volem compartir amb vosaltres!!!\nA educació física estem treballant els desplaçaments. Per poder practicar aquest tema d’una manera diferent i divertida hem anat al Natupark de Cerdanyola. Hem gaudit caminant per ponts mòbils, trepant per xarxes i cordes i llençant-nos per tirolines, dintre d’un petit bosc de pins situat molt a prop de Barcelona. Estàvem tan alts que gairebé tocàvem les copes dels arbres, mentre fèiem el circuït verd, blau i taronja. També hem après vocabulari específic de l’escalada com: arnés mosquetó i politja i ens hem hagut d’esforçar per superar la por a l’alçada, al desequilibri a llençar-nos al buit… Has estat tot un repte però ens ho hem passat súper bé.\nJa fa uns dies els alumnes de 3r i 4t vam visitar Can Pou, una casa a Sant Antoni de Vilamajor. Allà vam poder veure i tocar els animals de la granja. Vam passejar pel bosc, i amb els materials que hi vam trobar, vam fer un marc molt bonic.\n14 respostes a Cicle Mitjà\n16 d'octubre de 2014 a les 18:44\nHola em dic berta i vaig a 4tB i aquest any m’ho estic pasant molt be.Adeu fins despres\nberta cullell diu:\n26 de novembre de 2014 a les 18:01\nHola sóc la Berta i vaig a 3r b\nHe vist les fotografies del Natupark i sortim molt guapos i xulos.\nHugo jimenez diu:\n13 de gener de 2015 a les 21:59\nque xules les fotos\nJudith picón diu:\n25 de febrer de 2015 a les 19:53\nHola soc la judith picón vaig a 3b i les jornades lluminoses m’han agradat molt!\nLia Pabon diu:\n26 de febrer de 2015 a les 21:47\nHola soc la Lia i vaig a 4tB i les jornadas lluminososes han sigut super divertides.Adeu!!!\nArnau Jové diu:\n6 de març de 2015 a les 14:34\nEm va agradar l’excursió del museu del gas amb la pedregada i tot!\nAndrea Grau diu:\n6 de març de 2015 a les 21:57\nHola soc l’Andrea a mi m’agradat molt tot : les jornades ,el museu del gas amb l’ esvalotament !!,i el palau de la música !!!!! adéu…\nAda Jordan diu:\n7 de març de 2015 a les 12:09\na mi també m ‘agradat l’excursió al museu del gas perque a la tornada estava caient calamarsada !\nnayara moreno diu:\n10 de març de 2015 a les 20:49\njo m´ho vaig passar molt bé!!\n10 de març de 2015 a les 20:52\nem va agradar molt quan em van donar el fang perque era molt fred i tou.\n12 de març de 2015 a les 21:30\nA mi em va agradar molt la sortida al Museu del Gas.\nSobretot la pedregada.\nNil Marimon diu:\n21 de març de 2015 a les 19:27\nLes fotos són molt xules i a les excursions m’ho vaig passar molt bé.\nRetroenllaç: Petits Talents Científics | Escola Mestre Enric Gibert i Camins\nmanuel pozo diu:\n12 de març de 2016 a les 22:30\nEs xulu el museu del gas!!!!!!!!!


29/09/15. JxSí blinda Mas i avisa la CUP que el procés ha de continuar. El Punt Avui. - Gironès per la independència\n29/09/15. JxSí blinda Mas i avisa la CUP que el procés ha de continuar. El Punt Avui.\nCarme Forcadell, Oriol Junqueras, Raül Romeva, Artur Mas i Muriel Casals, en la reunió que va fer ahir Junts pel Sí Foto: ANDREU PUIG.\nJunts pel Sí va blindar ahir internament Artur Mas com a candidat a la presidència de la Generalitat tot i la determinació de la CUP de no investir-lo. La llista de confluència independentista rebutja que els 10 diputats que encapçala Antonio Baños puguin condicionar el pacte amb què CDC i ERC van segellar l'acord sobre la llista conjunta i que incloïa la presidència de Mas en el futur govern, segons fonts dels dos partits. Després d'una reunió matinal de JxSí a El Born Centre Cultural, on el dia abans havien celebrat la victòria a les urnes, el mateix Mas va situar el focus en la necessitat de garantir la continuïtat del procés independentista i va avisar la CUP que el seu paper serà crucial en les setmanes que vénen, en què s'haurà de constituir el Parlament, investir el president i formar un govern d'“ampli espectre”. “Quan les responsabilitats són compartides, les ha d'exercir tothom que les té”, va rematar Mas, que va insistir que els noms de les persones no són “transcendents”.\nEl flanquejaven Oriol Junqueras i Raül Romeva. Aquest últim no va voler entrar en la hipòtesi que sigui ell qui esdevingui president. A la tarda, CDC va tornar a fer pinya amb Mas, després d'un comitè executiu en què es van valorar positivament els resultats de la candidatura conjunta, tenint en compte l'alta participació, d'un inèdit 77%. La seva portaveu, Marta Pascal, hi va afegir que “no és un dilema de persones, és un dilema de si el procés pot tirar endavant sense el primer partit del país”. També va avisar que la ciutadania no perdonarà “cap incoherència” i va demanar “generositat” a la CUP. Segons fonts de JxSí, Romeva farà els primers contactes amb la llista de Baños per explorar les formes i les vies de negociació.\nJxSí necessita que almenys dos diputats de la CUP votin a favor de la investidura de Mas. Fonts de la candidatura donaven gairebé per impossible que puguin aconseguir un diputat més a Barcelona, que podria estar en disputa amb el PP, en espera del recompte del vot a l'exterior. Només si la pràctica totalitat dels 16.000 electors d'aquesta demarcació que van votar a l'estranger optessin per JxSí, la llista de Romeva arribaria als 63 diputats i n'hi hauria prou amb una abstenció de la CUP en la segona votació.\nJxSí va reiterar que se sent legitimada per construir l'estat català d'acord amb el programa electoral i espera ajustar-lo al pacte al qual arribin amb la CUP per garantir l'estabilitat del govern de concentració. Romeva va reiterar la necessitat d'avançar “amb totes les garanties i de manera negociada”. ERC, a més, està oberta a arribar a acords amb Catalunya Sí que es Pot, dins o fora del govern, sobretot en l'àmbit social.\nAllarguem la mà\na una negociació\namb l'Estat d'acord amb aquest mandat democràtic\nTenim voluntat de fer un govern d'ampli espectre que inclogui sensibilitats diferents\ni que pugui pilotar aquest full de ruta\nTenim ganes de parlar? Totes les del món. Sempre hem preferit el diàleg\nCANDIDAT NÚM. 4 DE JUNTS PEL SÍ\nCom més en siguem\ni més bé ens entenguem, millor\nCANDIDAT NÚM. 5 DE JUNTS PEL SÍ\nLa legitimitat democràtica que empeny el procés\nJunts pel Sí defensa que tirarà endavant l'anomenada transició nacional amb la CUP perquè se sent reforçada pels resultats de diumenge en diversos fronts, encara que els partits constitucionalistes catalans, el govern espanyol i el PSOE donin el procés per acabat.\nMés, amb més votants\nJunts pel Sí remarca que l'independentisme s'ha incrementat en 200.000 vots respecte a la suma que CiU, ERC i la CUP obtenien el 2012, quan la federació nacionalista es va presentar als comicis amb la promesa d'una consulta i l'estat propi en el programa electoral. Tot i l'augment de participació, fins al 77%, remarca que s'han mantingut per sobre de la seixantena de diputats.\nEl precedent escocès\nConsideren, a més, que la reducció de l'abstenció legitima encara més els resultats. Una altra raó que esgrimeixen és que, a Escòcia, l'SNP va negociar el referèndum del 2014 amb el govern britànic amb el suport d'una majoria absoluta parlamentària i del 44% dels vots. JxSí defensa que, si aquell era un percentatge suficient per a un referèndum, encara ho és més la suma del seu amb la CUP, del 47,7%.