Entradas para JORRA I GOMORRA presenta "Música sèria" + VÀLIUS presenta "Mesura" a La Jazz Cava de Vic en Vic en entradium\nJORRA I GOMORRA presenta "Música sèria" + VÀLIUS presenta "Mesura" a La Jazz Cava de Vic\nDissabte 7 d'abril | Hora: 23h | JORRA I GOMORRA + VÀLIUS | Preu: 8€/6€\nFacebook Jorra Web Jorra Bubota Bandcamp Jorra Facebook Vàlius Bandcamp Vàlius\nJORRA I GOMORRA presenta "Música Sèria"\nA Mallorca, Jorra Santiago és una celebritat underground , un guitarrista venerat , un músic respectat i un personatge estimat com pocs (hi ha xapes i adhesius amb la seva cara, i l'expressió "puto Jorra!" ja forma part del folklore local). I és que , malgrat la seva joventut , Josep Ramon Santiago Peset acumula un currículum demencial , en el qual destaca la seva participació en alguns dels projectes musicals més importants sorgits de Manacor (ell va néixer alla, com cert tennista i tal) i voltants: Miquel Serra, Roig!, Saïm , Manfel, Pujà Fasuà, etc., etc., etc ., ... i Lost Fills. Seguint els seus passos podries explicar un terç de la història recent del rock mallorquí, pero sobretot hi ha el fet que sempre ha estat un músic que ha aportat una personalitat molt definida a cadascun d'aquests grups i una forma de tocar que cristal·litza a la fi en un projecte a la seva alçada. Jorra i Gomarra és la seva aventura més personal, el seu cap sobre la taula; i "Música sèria" la seva jugada mestra, el corol·lari de tres anys gravant cançons i publicant-les en casset. Iconoclasta com pocs, resulta impossible no caure rendit al seu sentit de l'humor i a la seva innata elegància per digerir tots els tics del pop per regurgitar-los amb mestria. És que algú podría haver compost una cançó més bella per a l'amant del Rei (el veritable, no el que tenim ara)? Se vos acut millor himne a la mandra total que "Deixa-ho"? I que em dius del hit totalitari "Windom Earle" ("tot anira bé si no oposau cap resistència"... Ho podria haver escrit Kim Jong-un!) o el colorisme indestructible d'aquest cant a l'amnèsia alcohòlica. titulat "On he deixat les claus?" ? Ja et dic que escoltant "Música sèria" t'assalten diverses certeses, col·lega: la primera, que Jorra Santiago és un dels músics i compositors amb més talent que hagin sortit de l'illa en els últims deu anys (i només en té 26, ¡puto Jorra!); la segona, que has d'aconseguir una d'aquestes xapes amb la seva careta de querubí amb galtes de cabell d'angel; la tercera és que, com ell canta, més val no oposar cap resistència i, per contra, viatjar agafadets de la seva mà pel camí de rajoles grogues que ens durà al val halla del pop, on tota melodía és perfecta i cada un tenim el nostre propi poni. Anem: dóna-li al play, submergeix-te en Jorra, ensuma el seu aroma, acarona'l... Oi que és suau? Rendeix-te al seu sabor. Entrega-li la teva anima. Colca el teu poni.\nVÀLIUS presenta "Mesura"\nHi ha fenòmens que passen a petita escala i influeixen un grapat de persones, quasi a les catacumbes de l’escena. Grups que apareixen i canvien vides. El torn dels Vàlius va arribar fa quatre anys, quan van presentar el seu primer disc: “Escola”. No foren excessivament mediàtics, ni van telonejar el grup indie de moda de torn, però van aconseguir una militància fidel i entusiasta que els seguia allà on anessin. Gerard Segura i Pol Serrahima van connectar amb una audiència assedegada d’himnes ràpids, nerviosos, seminals, on les derrotes s’expliquessin sense pal·liatius: “El pessimisme pot ser una posició intel·ligent sobre la vida”, diuen. Antiherois que saben regalar alegries.\nLa bona nova és el tercer disc de Vàlius, “Mesura”, un treball que ha trigat dotze mesos a sortir des que van entrar a l’estudi: “Hem tingut un any complicat”, reconeixen.\nL’àlbum s’acompanya d’un EP, “Amor”, on el duet incorpora Carlota Serrahima (El Pèsol Feréstec) a la veu: “Ens agrada poder conservar, si ens ve de gust, l’essència del duo, una mica més esparracada i pobra. En canvi, quan canta la Carlota hi dóna un aire completament diferent de tot plegat, per això la diferència”.\nA “Mesura” hi ha deu cançons de pop primari, generalment curtes i crits generacionals, punyals feridors i clarividència en poques paraules: “L’èxit és submissió a l’enemic” canten d’entrada. “Mai hem pretès denunciar gairebé res, però qualsevol dia començarem a pensar-nos i uf, quina mandra”, expliquen. De moment, no han canviat gaire el seu “Savoir faire”: “No sabem fer altra cosa, algunes cançons noves potser tenen un pèl més de complexitat en l’estructura o en les lletres, però vaja, tot segueix bastant igual”.\nTampoc varien les regles del grup, escrites al seu debut i que han mantingut amb rigidesa. Haureu observat que escrivim el seu nom en minúscula inicial: n’és una. Alguna que podrien trencar? “El Pol es va treure la samarreta en un concert, vam dir que mai ho faríem”.


Abonades a l'empat | Futfem.cat\nL'Espanyol aconsegueix empatar 'in extremis' mitjançant un penal que ha transformat Paula Moreno en el minut 87 i acumula el quart empat consecutiu\nL'Espanyol segueix sense trobar el camí de la victòria. Contra el Valencia, que també necessitava sumar-ne tres després de portar una ratxa de 7 partits sense guanyar, ha esgarrapat un empat en els minuts finals a través d'una pena màxima que ha convertit Paula Moreno. En la primera meitat, el partit ha tingut el Valencia com a dominador, però les 'periques' han estat ben plantades en defensa i han aconseguit neutralitzar les arribades visitants. La segona part ha estat una altra història i les àrees han acaparat tots els focs d'atenció. Les de Paterna s'han avançat molt d'hora mitjançant Sandra Hernández, però les blanc-i-blaves finalment han igualat en el marcador amb un penal que l'àrbitra ha manat repetir, sent una de les accions més polèmiques de l'encontre.\nUn sol empipador per al considerable públic que ha assistit a la Dani Jarque s'encarrega de donar la benvinguda a Espanyol i Valencia en un encontre de males dinàmiques de resultats enfrontades. Especialment greu la del conjunt visitant, que en porta 7 sense celebrar una victòria. Els primers minuts posen de manifest que les de Paterna tenen una imperiosa necessitat per sortir vencedores. Malgrat no comptabilitzar-se ocasions, les valencianistes pressionen amb molt d'ímpetu la sortida de pilota blanc-i-blava, forçant a les 'periques' a jugar en llarg en busca d'Ainhoa Marín i Paula Moreno, les dues principals referències ofensives.\nTot i anar a remolc de les valencianes, l'Espanyol està ben plantat en defensa. Les visitants ho intenten constantment per la banda dreta, sent la catalana Débora Garcia el principal assot de les locals. Ayaki, encarregada de marcar a la talentosa futbolista, es troba desbordada pels seus continus moviments, però amb el pas dels minuts les prestacions de la jugadora japonesa van a l'alça.\nL'Espanyol comença a créixer i ja juga en la meitat defensada pel Valencia. Tanmateix, el control 'perico' és efímer i les d'Óscar Suárez tornen a la càrrega de seguida. Però no és fins al minut 27 quan l'afició congregada a la Dani Jarque veu la primera ocasió del matx. Això sí, en contra dels interessos blanc-i-blaus, però l'aturada de 'Mimi' a un potent xut de Coleman evita mals majors. Tres minuts després, les visitants tornen a posar la por a cos a l'Espanyol mitjançant un córner, però 'Mimi' torna a fer gala dels seus reflexos per evitar que el Valencia es posi per davant.\nEl conjunt visitant segueix sent un corcó per la banda dreta, amb la lateral Flores incorporant-se a l'atac. Les de Joan Bacardit, que amb prou feines han arribat a l'àrea de Vreugdenhil, romanen rocoses en la rereguarda. S'acosta l'equador del partit i les blanc-i-blaves, per primera vegada, envien una advertència a les de Paterna. Donat que a través del joc se'ls feia difícil trepitjar àrea, fan de la pilota aturada el seu millor aliat. I en un córner servit en el 39, Inés Altimira remata de volea una pilota que havia quedat morta entre un bosc de cames però es troba amb una magistral estirada de la portera holandesa. Abans que Elia Martínez, l'àrbitra del matx, xiuli el final de la primera meitat, les 'periques' gaudeixen de noves oportunitats a pilota aturada que, malgrat portar molt perill, no acaben al fons de la xarxa.\nEn la represa, l'encontre pren un ritme vertiginós i les àrees es converteixen en les principals protagonistes de la història. L'Espanyol, que en el primer temps tan sols havia sabut fer mal mitjançant jugades d'estratègia, ara comença a comptar amb aproximacions a través del seu joc. No obstant això, la porteria valencianista és el més semblant a un mur infranquejable. I en l'intercanvi de cops, donada la desigual qualitat que resideix en ambdós conjunts, només en podia sortir beneficiat el Valencia. Corre el minut 10 quan la migcampista Sandra Hernández ha superat a Mimi amb una vaselina de bellíssima factura, després d'una pèrdua de les locals.\nLes visitants perseveren a la recerca d'una segona diana. Aquesta vegada és la banda esquerra la que provoca maldecaps a la línia defensiva 'perica', aprofitant la velocitat de la incisiva Coleman. La relativa tranquil·litat dels primers 45 minuts dóna pas a unes anades i tornades que afavoreix a les de Paterna, que compten amb futbolistes molt veloces. Malgrat això, les de Joan Bacardit no es rendeixen i segueixen a la recerca de l'empat, però entre una marca d'encert i de fortuna, l'anhelat empat no arriba a la Dani Jarque.\nEn el darrer tram del partit, les arribades de les d'Óscar Suárez ja són la constant del partit. No només a nivell quantitatiu, sinó que la qualitat de les arribades fa pregonar que el segon de les visitants és més a prop que l'empat de l'Espanyol. Afortunadament per les 'periques', les valencianistes no es mostren contundents en les seves ocasions i donen un bri d'esperança al conjunt blanc-i-blau. I en el minut 41, com obra d'un miracle, Elia Martínez xiula un penal a les locals. El públic congregat a la Dani Jarque es divideix entre la protesta de l'afició valencianista i l'eufòria de la blanc-i-blava. Paula Moreno agafa la responsabilitat i, després d'uns segons que es fan eterns, erra la pena màxima. No obstant això, l'àrbitra fa repetir el partit per una infracció de Vreugdenhil en la col·locació i, en aquesta ocasió, la davantera espanyolista aconsegueix perforar la porteria rival i dibuixar en el lluminós un empat 'in extremis'. Les de Joan Bacardit acaben fent bona la màxima de 'qui perdona, ho acaba pagant'.\nAmb aquest empat d'infart, l'Espanyol suma 17 punts en la taula i es manté en l'onzena posició, arrossegant ja quatre empats consecutius i set jornades sense assaborir el triomf.


Quins són els avantatges de llums PORTATS jardí? -Notícies de la indústria - Yangzhou brillant Solar solucions Co, Ltd\nQuins són els avantatges de llums PORTATS jardí?\n1, llum de jardí portat l'eficiència energètica: cas de brillantor, energia LED llums d'estalvi 1000 hores 1 kWh de consum elèctric, normalment incandescent llums 17 hores 1 kWh de consum d'electricitat, llum il·luminació global efecte de jardí LED és un dels més verd, normalment estalvi d'energia làmpada 100 hores 1 kWh de consum d'electricitat, perquè comprar LED reformulació dels llums pot proporcionar usuaris milers d electricitat.\n2 super longevitat, jardí llums PORTATS: teoria LED Super d'ús de l'estalvi d'energia llums vida útil de fins a desenes de milers d'hores, normalment filament ús abasten més de 1000 hores, seus efectes a llarg termini, per productes sense límits\n3, LED làmpada de jardí llum saludable: cap ultraviolada i llum infraroja, sense radiació, no hi ha contaminació. Làmpada sovint estalvi d'energia i llum d'incandescència ultraviolada i infraroja.\n4, verd clar jardí LED: no contenen elements nocius com Mercuri i plom, s'han beneficiat de la recuperació i ús, però no atacar pertorbació electromagnètica, normalment contenen elements tòxics com el mercuri i el plom i balasts electrònics en làmpades d'estalvi d'energia normalment ataca pertorbació electromagnètica, així que quan utilitzar-lo i aportarà grans beneficis a l'exterior.\n5, portat jardí manteniment llum de visió: opcional DC poder impulsada pel subministrament, parpellejar lliure, estalvi d'energia llums solen AC empentes, cal atacar la mala sort de stroboscopic ulls durant molt de temps. Especialment per a infants i joves el millor visió manteniment\nUn parell de: Com fer LED focus per comprar\nSegüent: Servei d'instal·lació de 6-en-lloc FAQ


La Colla Vella serà la primera en alçar castells el dia de Sant Fèlix\nEl sorteig de l'ordre d'actuació de les diades de la festa major de Vilafranca ha decidit que la Joves sigui segona, tercers els Minyons i últims els ‘verds’\n2 min. Vilafranca del Penedès 18/08/2015 22:10\n651x366 El Vinseum de Vilafranca torna a acollir el sorteig de la diada de Sant Fèlix / EFREN GARCIA El Vinseum de Vilafranca torna a acollir el sorteig de la diada de Sant Fèlix / EFREN GARCIA\nEl museu de les Cultures del Vi de Catalunya, ha acollit aquest dimarts l'acte de presentació i sorteig de les actuacions castelleres de la festa major de Vilafranca del Penedès. El sorteig ha volgut que el proper 30 d'agost la Colla Vella dels Xiquets de Valls sigui la primera formació en actuar a la diada de Sant Fèlix. La Colla Joves Xiquets de Valls, que ha estat la primera en triar la seva posició, serà la segona agrupació en alçar els seus castells, els Minyons de Terrassa actuaran en tercera posició i els Castellers de Vilafranca tancaran cada una de les rondes.\nUn any més, l'auditori del ‘Vinseum’ ha acollit els caps de colla de les quatre formacions que actuaran a la diada de Sant Fèlix. Manel Urbano, Pere Almirall, Jaume Galofré i Guillem Comas han estat els principals protagonistes de l'acte que ha conduït el presentador de Penedès Televisió, Pep Ribes, i que ha estat televisat en directe.\nLes quatre colles han valorat positivament les mesures que es prendran enguany per agilitzar l'inici de l'actuació. Les colles entraran a plaça separades, dues pel carrer de Santa Maria i dues pel carrer de la Cort. Un cordó de seguretat alliberarà l'espai destinat als castellers per facilitar el seu accés. L'actuació es celebrarà amb un sistema de tres rondes i dues de repetició. Si bé el torn de pilars es decidirà en funció de l'alçada dels espadats, si l'última colla en actuar hagués de començar primera deixaria passar un torn per no haver de fer els dos castells seguits.\nLes actuacions del 29 i del 31 mantenen l'ordre\nAbans d'iniciar el recull de vídeos que ha servit per presentar cada una de les colles que actuaran a la diada de Sant Fèlix, l'acte ha viscut els dos primers sortejos que han determinat l'ordre d'actuació de les diades de les colles locals. Amb només tres opcions al bombo, la sort ha volgut que els dos sortejos coincidissin i que les diades del 29 i del 31 d'agost es realitzin en el mateix ordre. Els primers en actuar cada un dels dos dies seran els Xicots de Vilafranca, seran segons els Castellers de Vilafranca i tercers la Colla Jove Xiquets de Vilafranca.\nCal destacar que la primera ronda de l'actuació del dia 29 d'agost serà conjunta per tal d'agilitzar la durada d'aquesta actuació.


La Comunitat és una de les quals més PCR realitza per cas diagnosticat: des de l’inici de la pandèmia, s’han efectuat 20,8 PCR per cada cas diagnosticat, quasi el doble de la mitjana espanyola (12,6), i és la sisena que més PCR per població ha fet\n23 de setembre de 2020 (15:59 CET)\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha demanat continuar amb l'actitud de "màxima prudència" i de "responsabilitat" mantinguda fins ara per la ciutadania amb l'alçament, a partir d'aquest dijous, de les mesures especials de contenció i prevenció de la COVID-19 adoptades per a la ciutat de València. "Aqueix és el camí" per a fer front a la pandèmia, ha assenyalat.\nEl president ha mantingut una reunió al Palau amb la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, Ana Barceló, en la qual ha sigut informat de la situació sanitària de la Comunitat i dels detalls de l'alçament de les restriccions específiques adoptades per a la ciutat de València, que es farà efectiu aquest dijous, a partir de les 00.00 hores.\nLes limitacions consistien en la restricció total de visites i eixides en les residències de majors de València ciutat, l'obligatorietat de limitar reunions familiars o d'amistats a un màxim de 10 persones, i també fixaven en el 60% l'aforament màxim en zones comunes d'hotels i allotjament turístics de la ciutat.\nPer tant, a partir d'aquest dijous 24 de setembre, la ciutat de València es regirà per les mateixes mesures de prevenció enfront de la COVID-19 que la resta de la Comunitat Valenciana, on s'apliquen les actuacions coordinades que es van acordar per a tota Espanya en el Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut.\nEn les zones comunes d'hotels i allotjaments turístics, l'aforament màxim serà, com en la resta de la Comunitat Valenciana, del 75%.\nLa limitació de fins a 10 persones en les reunions familiars o socials, en espais privats, deixa de ser una obligació a partir d'ara, però es manté com a recomanació. Es continua aconsellant, així mateix, la limitació de les trobades socials fora del grup de convivència estable.\nLa decisió d'alçar les mesures excepcionals per a la ciutat de València s'adopta després d'analitzar els informes sobre la incidència del virus en la capital.\nEl president ha assenyalat que, "gràcies a l'esforç de tota la societat" i al compliment de les mesures de contenció, s'ha experimentat una millora en la situació, que es demostra en el fet que la Comunitat Valenciana siga l'autonomia "que menys casos per habitant ha tingut en els últims set dies". Per això, ha convidat a la ciutadania a continuar respectant les mesures establides per les autoritats sanitàries.\nEl president s'ha referit en aquest sentit al fet que la Comunitat Valenciana és, per tercer dia consecutiu (salvant el cap de setmana) la que menys incidència té a Espanya. En concret, té 41 casos diagnosticats en els últims 7 dies per 100.000 habitants. La mitjana és de 136,6.\nA més, és una de les quals més PCR realitza per cas diagnosticat. En concret, des de l'inici de la pandèmia, s'han efectuat 20,8 PCR per cada cas diagnosticat, quasi el doble de la mitjana espanyola (12,6). De fet, la Comunitat Valenciana és la sisena autonomia que més PCR per població ha fet.\nRespecte a la incidència acumulada des de l'inici de la pandèmia, la Comunitat Valenciana és la quarta que menys casos ha tingut per 100.000 habitants: 722,2, enfront dels 1.453 de la mitjana del conjunt autonòmic.\nLa incidència continguda té el seu reflex també en les hospitalitzacions i en UCI. Pel que fa als ingressos hospitalaris, el registre des de l'inici de la pandèmia per 100.000 habitants és de 151,11, la meitat que la mitjana d'Espanya (309,25).


Els mitjans addicionals previstos en la campanya estival d’incendis comencen a incorporar-se de manera escalonada\n15 abril 2019Conselleria de Medi Ambient, Agricultura i Pesca\nEls mitjans addicionals previstos en la campanya estival d’incendis comencen a incorporar-se de manera escalonada NNota Informativa\nTot i les pluges dels darrers dies, la situació continua sent de risc elevat\nL’Institut Balear de la Natura (IBANAT) incorpora, a partir d’aquest proper dimarts, mitjans addicionals dins del desplegament previst per a la campanya d’incendis d’enguany que començarà dia 1 de maig, tal com estableix el Decret 125/2007, de 5 d’octubre, pel qual es dicten normes sobre l’ús del foc i es regula l’exercici de determinades activitats susceptibles d’incrementar el risc d’incendi forestal.\nA Mallorca, s'incorpora un helicòpter monoturbina, amb brigada helitransportada (4 persones) i un Agent de Medi Ambient (AMA). L’aparell tindrà base a Son Bonet i se suma a l'helicòpter monoturbina del qual l’Ibanat disposa tot l'any.\nA Eivissa, a l'helicòpter ja en funcionament des de dia 1 d’abril, s'hi incorpora una brigada helitransportada (4 persones) i un AMA. A Menorca, s'incorpora un tècnic d'extinció de guàrdia (DTEX).\nPer tant, pel que fa a mitjans aeris, es disposarà, a partir d’aquest dimarts dia 16, de dos helicòpters monoturbina a Mallorca, un d'ells helitransportat, i un helicòpter monoturbina a Eivissa (amb base a Sa Coma), també helitransportat i en actiu des de dia 1 d'abril.\nEl dispositiu d’extinció d’incendis forestals, que funciona durant tot l’any, s’activarà totalment durant la campanya estival d’incendis integrant un total de 350 persones, entre enginyers i enginyers tècnics forestals, agents de medi ambient, capatassos i components de brigada, personal d’autobomba, vigilants, operadors de la Central de Comunicacions d’Incendis Forestals (CCIF) i de les bases, mecànics, auxiliars del Lloc del Comandament Avançat (PMA), tripulacions dels mitjans aeris, etc. Transversalment a aquest desplegament, es compta amb el personal operador i tècnic de la CCIF i amb la resta de les capacitats de l’IBANAT en cas d’emergència forestal important.\nA més, a partir d’aquest dimarts s'incorpora el personal de les torres de vigilància, de forma escalonada.\nEnguany, a les Illes Balears s’han registrat dos incendis forestal i 25 conats que han cremat 13,02 hectàrees.\nTot i les pluges registrades els darrers dies, el risc d’incendi segueix sent elevat per la manca de precipitació durant tot l'hivern, especialment a Eivissa i Mallorca, i sobretot en dies de vent.\nÉs per això que es demana a la ciutadania que eviti imprudències i extremi les precaucions per evitar l’inici i propagació d’un incendi forestal en aquesta situació de risc elevat. S’ha de tenir especialment cura amb totes les possibles negligències derivades de les ignicions produïdes per llosques de cigarrets, l’ús de maquinària, les cremes de restes vegetals i l’ús de material pirotècnic, entre d’altres.\nLa conscienciació i responsabilitat ciutadana és vital, ja que al voltant del 90 % de les causes d’inici dels incendis són antròpiques, ja sigui per negligències o accidents, com també intencionades.


Válida sin barreras col•labora en els Premis Romper Barreras 2016 Válida sin barreras col•labora en els Premis Romper Barreras 2016 - Valida\nVálida sin barreras col•labora en els Premis Romper Barreras 2016\nAny rere any, els Premis Romper Barreres han reconegut l'esforç, superació i solidaritat d'associacions, fundacions i particulars en la lluita per la inclusió social. Aquest any compleix ja la VII edició i ha comptat amb la participació de 21 iniciatives, 20.000 votants i empreses de referència del sector tecnològic i l'accessibilitat. Entre elles està Válida sin barreras que, com cada any, ha aportat el seu granit de sorra amb un donatiu de 3.000€.\nEn els Premis Romper Barreres d'aquest any 2016 s'han presentat 21 projectes que, per votació popular i d'un jurat especialitzat, han escollit dos guanyadors per a la modalitat d'iniciativa col·lectiva i altres dues per a la individual. Entre els premiats d'aquest any, estan Miguel Ángel Camacho i Maribel Picó, en la categoria individual; i el Centre d'Educació Especial Jean Piaget de Saragossa i la Fundació RafaPuede de Múrcia, en la modalitat col·lectiva.\nAquesta tarda, 7 d'abril, a les 19:00 tindrà lloc el lliurament de premis a la Universitat Abat Oliva, davant personalitats i empreses del sector de la discapacitat, la tecnologia i l'ajuda social.


Sevil Apartment on Absalyamova 13 Kazan Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVeure tots els 1.090 allotjaments a Kazan.\nSevil Apartment on Absalyamova 13Ulitsa Absalyamova 13, Novo-Savinovsky, Kazan, Rússia, 420124 - Veure al mapaNotable7,1Basada en16comentarisSevil Apartment on Absalyamova 13Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Kazan, Sevil Apartment on Absalyamova 13 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Sevil Apartment on Absalyamova 13 també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Kazan. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar, ascensor, servei de llançadora. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa, llits extrallargs (> 2 metres) per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sevil Apartment on Absalyamova 13 és una elecció inteligents per a viatgers a Kazan, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Els tretze candidats a ocupar les dues noves places de notari avancen en el procés selectiu\nRossell, president del tribunal.\nActualitzada 20/09/2020 a les 06:52\nEls 13 candidats que s’han postulat per ocupar les dues noves places de notari segueixen avançant en el procés selectiu després que tots ells superessin la primera prova. Entre els tretze juristes figuren la batlle en excedència Maria Àngels Moreno i el batlle Xavier Colom, ambdós admesos per a la següent fase. Per la seva banda, els candidats Sònia Baixench, Maria del Mar Garcia, Arjan Jethani, Jordi Junyer, Margarida Marticella, Jordi Paris i Sandra Vilanova estan supeditats a aportar un títol o certificat acreditatiu del nivell C1 en llengua catalana en el termini previst a les bases per seguir en el procés de selecció. El calendari de les següents proves és el següent; prova de caràcter teòric escrita (28 de setembre); prova de caràcter teòric oral (6 i 7 d’octubre); prova de caràcter pràctic escrita i oral (12 d’octubre); prova psicotècnica (14, 15 i 16 d’octubre); prova de llengua castellana (22 d’octubre) i prova de llengua francesa (23 d’octubre). Cal recordar que l’executiu va modificar l’edicte al març per dotar el país d’un segon notari.\n#9 No hi entenc res!\nPerò el nivell C1 de català és un requisit per opositar a aquest concurs, o és una prova més? Perquè si és un requisit previ que cal tenir per poder optar a les places, no entec com és que poden participar a les proves!\nPaciencia.... va dir..Ai no tens el C1 doncs mala sort...\nCom vols q s organitzi un examen en una setmana... crec que avegades els sms haurien d estar limitats a gent que aporti quelcom d interessant i cooherent...\nEm sembla que no has captat la meva ironia. Jo també estic plenament d'acord amb tu. Però les coses no van així, depén... segons que i qui , es busquen solucions. I si no temps al temps.\nLlengües va dir..I si demanen el C1 per continuar en el procés de selecció i no el tens què fas ? Com es pot aconseguir el títol en una setmana ? Govern oferirà alguna solució com una convocatöria especial ràpida ? Una acadèmia d'Andorra pot certificar que tens el nivell que demanen ? Si hi ha alguna convocatòria a Catalunya aquests dies et pots presentar encara que no tinguis els resultats ? Suposo que si hi ha alguna ajuda pels notaris també hi haurà les mateixes condicions per altres persones que ens presentem a altres edictes de l'administració i ens trobem en una situació similar. Tothom igual. Sort a tots.\nAi no tens el C1 doncs mala sort...\nGeneralment, dins el concurs l'examen de català és obligatori i no l has de fer si tens el titol d 'un nivell superior a l exigit.\nI en compte quant demanin el C1 de conduir\nMolta raó va dir..Exactament , per això dono per fet que fiscals, batlles, president batllia, magistrats i membres dels CSJ tenen el nivell C1.\nSí, tothom té moltes coses, per això ens va també.\n#3 Molta raó\nCanòlic va dir..Evidentment q s'ha d'excegir el nivell C1. Si algú q es vol presentar X notari i no el té en aquestes alçades d la vida .... Ves a França O a un altre país a presentar-te X a notari i no pots demostrar q tens un nivell C1 d la llengua oficial , a veure si et voldran ???\nExactament , per això dono per fet que fiscals, batlles, president batllia, magistrats i membres dels CSJ tenen el nivell C1.\nEvidentment q s'ha d'excegir el nivell C1. Si algú q es vol presentar X notari i no el té en aquestes alçades d la vida .... Ves a França O a un altre país a presentar-te X a notari i no pots demostrar q tens un nivell C1 d la llengua oficial , a veure si et voldran ???\nI si demanen el C1 per continuar en el procés de selecció i no el tens què fas ? Com es pot aconseguir el títol en una setmana ? Govern oferirà alguna solució com una convocatöria especial ràpida ? Una acadèmia d'Andorra pot certificar que tens el nivell que demanen ? Si hi ha alguna convocatòria a Catalunya aquests dies et pots presentar encara que no tinguis els resultats ? Suposo que si hi ha alguna ajuda pels notaris també hi haurà les mateixes condicions per altres persones que ens presentem a altres edictes de l'administració i ens trobem en una situació similar. Tothom igual. Sort a tots.


El Mètode SUIFF és el teu sistema d'entrenament intel·ligent que et permet veure en temps real el rendiment de l'exercici que estàs realitzant i així motivar-te a aconseguir millors resultats que en els teus entrenaments anteriors.\nMitjançant el nostre equip de professionals esportius configurem un pla d`entrenament d`acord amb els teus objectius. Per a això, et vam dissenyar diverses sessions de 20 - 30 minuts que et permetin seguir complint amb les teves obligacions diàries i puguis realitzar al llarg de la setmana una varietat d`exercicis enfocats a aconseguir el teu objectiu real en el termini de temps estimat.\nPoder mesurar el teu rendiment en temps real ens permet adaptar i ajustar els teus entrenaments cada setmana segons la teva evolució. A més, veure l'històric de les teves sessions durant l'entrenament et motiva a superar diàriament els teus resultats i aconseguir així una millora en cada sessió.\nTu t'encarregues de triar el teu objectiu, nosaltres vam dissenyar el camí de la teva revolució corporal.\nDescarrega't la nostra APP, tria el teu objectiu i comença a entrenar!


POUM DE DELTEBRE\nL’Ajuntament de Deltebre està elaborant el Pla d’ordenació urbanística municipal (POUM) destinat a ordenar el fort creixement urbanístic experimentat pel municipi en els darrers anys. En el nou planejament es preveu concentrar el desenvolupament urbanístic entre la carretera T-340 i el riu i evitar el desenvolupament d’urbanitzacions a la zona de costa. Alguns dels projectes estratègics previstos són la creació d’un gran espai verd amb camp de golf inclòs, la potenciació del carrer Girona com a centre comercial o la creació d’un front fluvial amb un port esportiu discontinu. A final de 2006 està pendent de ser aprovat el document d’Avantprojecte del POUM.\nDeltebre és un municipi de la comarca del Baix Ebre, segregat del de Tortosa el 1977 i situat completament sobre terrenys del delta de l’Ebre, del qual ocupa gairebé la totalitat de la meitat nord. Té un terme municipal de 107,4 km2, i la seva població era de 10.811 habitants el 2006. El municipi limita al sud amb el riu Ebre i disposa d’una extensa zona de platges a la zona nord. El seu nucli urbà, que ha unit els antics nuclis de Jesús i Maria i la Cava, és el que es troba més pròxim a la desembocadura de l’Ebre. Separada del nucli principal hi ha la urbanització Riumar, situada vora la platja del mateix nom, molt a prop de la desembocadura de l’Ebre.\nDins del seu terme municipal hi ha tres espais inclosos dins el Parc NATURAL DEL DELTA DE L’EBRE: la punta del Fangar, la llacuna del Canal Vell i el conjunt d’illes i illots en plena desembocadura conegut com el Garxal. També s’hi ubica l’Ecomuseu del Parc Natural del Delta de l'Ebre, inaugurat el 1989 i que té com a funció principal la difusió entre els visitants dels trets naturals i humans que han format l’ecosistema deltaic.\nLa base de l’economia local la formen el cultiu de l’arròs i l’activitat turística. La construcció a final del segle XIX del canal de l’Ebre fou decisiva per a la implantació dels arrossars com a monocultiu a Deltebre, només interromputs per petits horts familiars.\nLa normativa urbanística vigent el 2006 eren les Normes subsidiàries que es van aprovar el 1995 i que delimitaven 532,8 ha de sòl urbà i 186,83 ha de sòl urbanitzable, en un municipi on les baixes densitats d’edificació (principalment edificacions unifamiliars de planta i pis) coincidien amb un gran consum de territori.\nA final d’abril de 2004 va sorgir la proposta de construir una nova urbanització d’un miler de cases unifamiliars adossades i d’un camp de golf en la zona situada entre la urbanització Riumar i el riu Ebre, que incloïa la construcció d’un port esportiu, que no va prosperar. La proposta, com la d’altres CAMPS DE GOLF I URBANITZACIONS DEL DELTA DE L’EBRE, va motivar un manifest contrari per part del Grup d’Estudi i Protecció dels Ecosistemes del Camp (GEPEC), que demanava una moratòria d’aquest tipus de projectes fins a l’aprovació del nou PLA DIRECTOR URBANÍSTIC DEL SISTEMA COSTANER (PDUSC).\nTot i les restriccions imposades pel PDUSC al desenvolupament del sectors I i IV de Riumar, l’alcaldessa Imma Joan, de Convergència i Unió (CIU), va afirmar el febrer de 2005 que estava estudiant conjuntament amb la Direcció General d’Urbanisme (DGU) la construcció de set-cents nous habitatges a Riumar.\nEl mateix dia l’Ajuntament de Deltebre va amenaçar d’anar als jutjats si el Govern català no tenia en compte les seves al•legacions al pla de protecció del litoral. L’alcaldessa Imma Juan afirmava que la protecció de la franja litoral del delta ja s’havia respectat el 1995 amb el Pla director del Delta de l’Ebre, alhora que exposava l’elevat grau de protecció que ja tenia el municipi.\nL’Ajuntament de Deltebre va aprovar el setembre de 2005, a l’espera del dictamen definitiu de la Comissió Territorial d’Urbanisme de les Terres del Ebre (CTUTE), la requalificació com a ús residencial dels terrenys de la cambra arrossera de la Cava, operació que havia de comportar la construcció de tres-cents nous habitatges. El projecte incloïa la cessió a l’Ajuntament per part de la cambra de l’antic molí arrosser, que tenia previst transformar-lo en un equipament cultural emblemàtic.\nCaracterístiques del POUM\nEl 17 de maig de 2006 el consistori aprovava el programa de participació ciutadana del Pla d’ordenació urbanística municipal (POUM) de Deltebre, redactat per Eduard Martínez Aguilar, arquitecte municipal i coordinador del Pla. Aquest programa es va començar a desenvolupar a final de 2006, i va permetre difondre els continguts i objectiu del document d’avantprojecte del POUM que s’estava redactant.\nEl desembre de 2006 l'Ajuntament de Deltebre ja disposava de la redacció de l’Avantprojecte del POUM, elaborat dins un conveni signat amb l’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de Barcelona (ETSAB) de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), i dut a terme per l’empresa CCRS, fundada per professors del Departament d’Urbanisme i Ordenació del Territori d’aquesta universitat. El director de l’equip redactor era Julian Galindo. Aquest document estava destinat a marcar el creixement del municipi per als pròxims quinze anys. Gervasi Aspa, primer tinent d’alcalde per Esquerra Republicana de Catalunya (ERC), afirmava que s’havia fet un document d'intencions, i preveia que se’n podria tenir l'aprovació inicial abans de les municipals del maig de 2007.\nEn l’Avantprojecte es remarcaven les característiques pròpies del sòl urbà a Deltebre, un municipi situat enmig del delta de l’Ebre que ha sofert un creixement desordenat basat en la tipologia d’habitatges unifamiliars aïllats amb hortet, i amb una manca important d’espais col•lectius i de referència. A més, el creixement urbanístic s’hi havia accelerat els darrers anys, ja que l’Ajuntament havia atorgat llicències d’obres per a fer-hi mil dos-cents habitatges nous durant el 2006, davant dels cinc-cents del 2005 i dels tres-cents del 2004. Tot plegat va donar més caràcter d’urgència a l’aprovació del nou POUM.\nAmb la intenció de començar a revertir aquesta situació, es proposava de concentrar el creixement urbanístic futur a la zona situada entre el riu i la carretera T-340, que uneix Deltebre amb la urbanització Riumar, a la vegada que es preveia la generació de noves centralitats urbanes com la generació d’un centre comercial al carrer Girona.\nUn dels principals projectes del Pla era la planificació d’un gran pulmó verd (anomenat Tascó verd), d’unes 85 ha, entre el carrer Girona i l’avinguda de la Pau, al nord del nucli urbà, on s’havia previst ubicar un camp de golf. Gervasi Aspa defensava la projecció del camp de golf com una obra sostenible, atès que comportaria un estalvi d’aigua de més del 70% respecte als actuals arrossars i horts existents, que en consumirien molta més.\nL’Avantprojecte del POUM també incloïa la limitació del creixement del port esportiu de Riumar i, per contra, es va proposar la creació d’un port fluvial amb una sèrie discontínua d’un màxim de quinze agrupacions de pantalans flotants, ideats per a adaptar-se a les crescudes del riu i molt fàcils de muntar i desmuntar, situats al llarg dels 7 km de façana fluvial de Deltebre i integrades a aquest relleu, els quals se separarien lleugerament del marge del riu, des d’on serien accessibles mitjançant rampes-pont articulades. El conjunt del front fluvial es va preveure per a un potencial màxim de mil dues-centes embarcacions.\nEl nou POUM de Deltebre proposava crear també un espai turístic i de serveis a l'entrada del nucli urbà per Jesús i Maria, a la zona del Molí dels Mirons, on es preveia fer un parc lacustre envoltat de zones verdes, i on també es construirien dos edificis singulars, d’ús residencial i de serveis.\nAltres propostes incloses en l’Avantprojecte eren la definició del carrer Girona com a eix urbà i comercial, el qual s’enllaçaria amb el nou pont sobre el riu Ebre que es preveia construir, i també la creació d’un equipament lúdic i recreatiu que actués de frontissa entre el passeig fluvial i la via verda a la part est del municipi, en l’espai conegut com el Maset. Igualment, es va preveure la construcció de la plaça de l’Ebre en la confluència del passeig fluvial i el carrer Girona, com a espai lúdic i cívic i de reunió.\nEl POUM també apostava per no ampliar més les urbanitzacions de Riumar i Nen Perdut, la localització de les quals considerava desafortunada en trobar-se en paratges naturals de gran valor.\nPel que fa al sòl industrial, els redactors de l’Avantprojecte consideraven que hi havia un dèficit de 140.000 m², que per la manca de demanda de solars industrials de gran dimensió es proposava cobrir amb el desenvolupament de parcel•les industrials intercalades entre les d’ús residencial.\nL’Avantprojecte del nou POUM no incloïa encara una previsió acurada del nombre màxim d’habitatges ni de la superfície de sòl a desenvolupar, i tenia previst de ser aprovat cap a principi de 2007.


C.P.E.R. La Perola, un club que s’ha fet gran i conegut al món de la pesca gràcies al seus socis ·\nInici Esports C.P.E.R. La Perola, un club que s’ha fet gran i conegut al...\nC.P.E.R. La Perola, un club que s’ha fet gran i conegut al món de la pesca gràcies al seus socis\nEl Club de Pesca Esportiva Roses La Perola ha passat en 4 anys d’organitzar concursos per la badia de Roses a participar en el darrer campionat d’Espanya de Pesca a la modalitat de Surfcàsting celebrat a València\nNeix a Roses un Club de socis, d’amics, de Pesca\nEl Club de Pesca Esportiva Roses La Perola es va fundar l’any 2010 com una associació sense ànim de lucre. Una entitat composada per pescadors en la modalitat de Surfcàsting (pesca des de la sorra de la platja), i la modalitat de Rokfishing (pesca des de les roques).\nUn grup d’amics de Roses, amants de la pesca esportiva, es van reunir per mirar de crear una entitat dedicada a aquesta activitat pesquera. Així, els assistents d’aquella trobada, Javier Rodríguez, Manel Coll, Angel Monedero, Javier Crespo, Alberto Fernández, Àngel Alaves, i Àlex Castelló, van decidir crear el Club de Pesca Roses La Perola.\nEs va decidir que Coll fos el president, Fernández el vicepresident i Crespo el Vocal.\nEn el seu primer any d’existència, el Club va aconseguir 19 socis, amb els quals es va decidir crear la primera Lliga Social de Pesca de Roses composada per 12 proves o concursos, 9 de Surfcàsting (platja) i 2 de Rockfishing (roca). Un certamen que es va iniciar al maig del 2010 i que va finalitzar al mes de novembre del mateix any, i a on els participants van gaudir de valent practicant el seu esport favorit, la pesca.\nEl guanyador va ser el president del C.P.R. La Perola, Manel Coll, seguit pel vicepresident, Alberto Fernández, i Javier Rodríguez, que va pujar al tercer esglaó del podi.\nCom la iniciativa havia anat molt bé, tant en quant a l’organització, com pel gaudiment dels participants durant la celebració de les diferents proves, el Club es va posar a treballar, ja a l’hivern d’aquell mateix, 2010, en l’organització de la 2ª lliga.\nAlberto Fenández preparant la canya en una de les proves de la Lliga Social de Surfcàsting\nUna lliga que va passar de tenir 19 participants a 26, que van ser els pescadors que es van inscriure al 2011 per a la segona edició del certamen.\nEls responsables del C.P.R. La Perola van decidir augmentar el nombre de proves, que va passar d’11 a 20, “una barbaritat”, assenyala l’actual president de l’entitat, Alberto Fernández, “però les vam fer!”, exclama, “tot i que va ser una mica esgotador perquè realitzar 20 proves va ser complicat, potser ens vam precipitar però ho vam fer perquè l’any anterior es van semblar poques”, puntualitza Fernández.\nJa en aquesta segona edició de la Lliga Social de Pesca, el club La Perola va passar a ser conegut més enllà de l’àmbit merament local per tenir ressò comarcal i, fins i tot, a provincial, ja que van participar al campionat pescadors provinents d’Olot i la capital Girona.\nCal destacar que aquell any els responsables de l’entitat van decidir suprimir les proves de roca, per tant, es va disputar només a la modalitat de Surfcàsting. Una modalitat que no se li va donar malament a Alberto Fernández, ja que es va proclamar campió de la 2ª Lliga Social organitzada per La Perola.\nPeró l’esforç que significava i, sobretot, “perquè molts del participants no complien amb la seva absència durant les darreres proves de la lliga”, el campionat de l’any següent es va escurçar de 20 a 15 concursos.\nJosé Moral, Alberto Fernández i Toni Castillo, podi final de la III Lliga Surfcàsting del C.P.E.R. La Perola\nTot això, el ressò en el món de la pesca de la Lliga Social de Surfcàsting i per conseqüència el C.P.R. La Perola, va traspassar la demarcació de Girona per arribar a la província de Barcelona, ja que a la Lliga del 2012, a banda d’augmentar el nombre de participants de 20 a 33, es va inscriure el pescador barceloní, José Moral.\nAixí, a la tercera edició d’aquest certamen de pesca de Roses es van inscriure pescadors d’Olot, Llançà, la Bisbal, Girona, Barcelona i, evidentment, Roses.\nL’objectiu d’escurçar de 20 a 15 el nombre de proves de la Lliga per tal que els pescadors participessin fins al final del campionat es va assolir amb èxit, la qual cosa va anar en benefici de la qualitat del certamen.\nPer segon any consecutiu, el llavors vicepresident, Alberto Fernández, es tornava a proclamar campió, seguit de Toni Castillo de Llançà, que va fer segon, i del pescador, provinent de Barcelona, José Moral, que va quedar tercer.\n1er Open Mar-Costa Vila de Roses\nA banda d’aquesta lliga social de Surfcàsting, els membres del Club de Pesca La Perola, amb l’objectiu de difondre i promocionar aquesta modalitat de pesca van organitzar el 1er Open de Pesca Mar-Costa de Roses. Un certamen que va esdevenir tot un èxit de participació amb 67 pescadors inscrits, provinents d’arreu la demarcació de Girona i la província de Barcelona, i que va comportar acotar tot el litoral rosinc de la platges de Santa Margarita.\nC.P.E.Roses La Perola, club membre de la Federació Catalana de Pesca\nParticipants de la 3ª Lliga Social de Surfcàting del C.P.E.R. La Perola\nA finals de l’any de 2012, els responsables de La Perola van prendre una decisió que esdevindria un punt d’inflexió en la trajectòria de l’entitat: federar-se com a club.\nLa Federació Catalana de Pesca va fer pública la normativa que per poder organitzar proves o concursos de Surfcàsting, els clubs s’havien de federar, així com els participants treure’s la llicència federativa.\nI van decidir inscriure l’associació que van crear al 2010 en la Federació Catalana de Pesca com Club de Pesca Esportiva Roses La Perola, afegint la vessant Esportiva que li faltava al nom, tot i que aquest canvi de nomenclatura no es va fer oficial fins a mitjans d’aquest 2013.\nEl fet que per poder participar a la Lliga organitzada pels responsables de La Perola s’havia de pagar la corresponent quota de la llicència federativa, no va minvar el nombre de socis que participarie a la seva 4ª edició, que es va celebrar com les anteriors a diferents indrets de la badia de Roses.\nAny 2013, estrena i èxit al Campionat de Catalunya\nUn lliga que enguany va constar de només 9 proves i que va començar a finals del mes d’abril per acabar al setembre. El motiu, que el campionat de Catalunya de Surfcàsting es disputava al mes de març, i al mateix van decidir participar 7 pescadors del club rosinc: Jordi Segura, Joan Tena, Miguel Haro, Emilio Rueda, Viti Alonso i Alberto Fernández, que com a campió de la lliga local va ser convidat per la Federació de Pesca per participar sense necessitat de pagar la quota d’inscripció.\nEra el primer cop que el pescadors del C.P. E. R. La Perola sortien a fora a competir en nom del club. I el resultat va ser tot un èxit. El campionat somiat, ja que Segura es va proclamar campió de Catalunya i Tena va quedar en tercera posició.\nD’aquesta manera el Club de Pesca Esportiva Roses La Perola traspassava la frontera del litoral de la badia de Roses per donar-se a conèixer a tot el litoral català.\nSense sort a l’Open de Clubs català\nTot seguit del campionat català Sènior individual de Surfcàsting es va celebrar el torneig Open de Catalunya de Clubs, al qual La Perola va presentar un equip format per Miguel Haro, Emilio Rueda, José Moral, Viti Alonso, Manfred Kurtz i Alberto Fernández. Un certamen que va ocórrer tot el contrari que al campionat individual, ja que la mala sort en les captures i la inexperiència com a equip va passar factura als pescadors del club rosinc que van finalitzar l’Open en la dotzena i última posició.\nCelebrat l’èxit al campionat individual i oblidada la decepció de l’Open de Clubs, els socis de La Perola es van centrar en la seva Lliga Social. Una lliga que superava el record de pescadors presentant-se 38 a la primera prova, tot i que a mitjans de temporada van haver d’abandonar la lliga i el club, per motius personals, el president Manel Coll i Manolo Herruzo, membre també de la Junta.\nVa ser doncs quan, als voltants del mes de maig, Alberto Fernández va agafar les regnes de l’entitat com a president del Club.\n1ª Lliga Interclubs\nPescadors del F.P.E. Olot, campió de la 1ª Lliga Interclubs de Pesca Surfcàsting de Girona\nCal destacar que aquest any tres clubs gironins de pesca el F.P.E. Olot, el 4 Jotes de Cassà de la Selva i el C.P.E.Roses La Perola van organitzar al primera Lliga Interclubs, composada de tres proves, cadascuna de les quals un club es feia responsable de la seva organització.\nAquesta primera Lliga va ser guanyada pel Foment de Pesca Esportiva Olot, i a nivell individual Pol Muro va quedar campió i Ernest López segon. Tots dos del club d’Olot, a la vegada que socis de La Perola.\n2on Open de Pesca Mar-Costa Golf de Roses i triomf del C.P.E.R. La Perola\nMiguel Haro (esquerra) Eva Espuña i Ernest López (centre) al podi del II Open de Pesca Mar-Costa Golf de Roses\nEl Club de Pesca Esportiva Roses La Perola va organitzar el segon Open de Pesca Mar-Costa Vila de Roses, tot i que en aquesta segona edició, la prova es va disputar, per temes logístics, a la platja de Sant Pere Pescador.\nUn torneig en el que l’entitat va fer gairebé ple al podi dels guanyadors, ja que el soci d’Olot, Ernest López, el va guanyar i Miguel Haro, de Girona, va quedar en segona posició. Destacant que la primera dona classificada de l’Open va ser la pescadora, també d’Olot i, també sòcia del club rosinc, Eva Espuña.\nSelecció Catalana de Pesca Surfcàsting\nAl passat mes de setembre es va portar a terme les proves de selecció per representar a Catalunya en el campionat d’Espanya de Pesca Surfcàsting, a la vegada que el torneig de Pesca Mar-Costa Selectiu de 1ª i 2ª Divisió Catalana.\nUna concurs organitzat per la Federació Catalana a la platja barcelonina de Castelldefels, i en la que Jordi Segura, com a campió de Catalunya i Joan Tena com a tercer classificat del certamen català, van participar com a pescadors de 1ª divisió.\nAl final de les diferents proves el pescador de la Bisbal de l’Empordà i soci de La Perola va donar la campanada classificant-se per al campionat d’Espanya. Joan Tena, per la seva banda, tot i no tenir el seu dia, va aconseguir mantenir-se com a pescador de 1ª divisió.\nAlberto Fernández, tricampió de la Lliga Social de Surfcàsting del C.P.E.R. La Perola\nAlberto Fernández, tricampió de la Lliga Social Surfcàsting del C.P.E.R. La Perola\nEl president del Club de Pesca rosinc es va proclamar campió després de disputades les 9 proves de la Lliga Social. Un títol que aconseguia per tercer any consecutiu en totalitzar un total de 227 puntos per davant dels 213 d’Ernest López i els 209 punts de Pol Muro.\nLa lliga, d’aquesta manera en les seves primeres quatre edicions ja tenia un tricampió, destacant a més que els cinc primers classificats tenen l’opció, com a premi, de participar en el proper campionat de Catalunya de l’especialitat. Així, a més del esmentats tres primers, podran optar al títol català Luque Arjona i Toni Castillo.\nCampionat d’Espanya de Pesca Mar-Costa\nLa Selecció Catalana de Pesca Surfcàting, amb Jordi Segura, el primer per l’esquerra\nEl campionat estatal de Surfcàsting es va celebrar a les platges valencianes de Malvarrosa i Patacona i allà en Jordi Segura es va desplaçarà acompanyat d’Alberto Fernández i Joan Tena.\nSegura, tot i no tenir punxar en un dels dos dies de campionat va aconseguir les suficients captures, juntament amb la resta de components de la selecció catalana, per assolir Catalunya la medalla de bronze del certamen.\nAlguns dels socis del C.P.E.R. La Perola en el sopar de cloenda de la temporada 2013\nI amb el campionat d’Espanya el Club de Pesca Esportiva Roses La Perola va donar per finalitzada la temporada 2013.\nUna temporada que ha fet que l’entitat hagi passat de tenir un ressò a nivell local a ser conegut arreu del litoral mediterrani. Una cloenda que es va celebrar amb un sopar el passat 9 de novembre, i que va servir per lliurar els premis de la 4ª Lliga Social de Surfcàsting.\nSi l’any passat, 2012, va ser l’any de la seva confirmació com a Club de Pesca Esportiva, enguany ha estat el de deixar empremta més enllà de la badia de Roses, més enllà de la Costa Brava i més enllà de Catalunya.\nUn èxit que ha estat possible a tots i cadascun del seu socis que actualment són 36: Alberto Fernández, Ernest López, Pol Muro, Luque Arjona, Toni Castillo, Jordi Segura, Miguel Haro, Alejandro Soria, Eva Espuña, José Moral, Joan Tena, Toni Ortíz, J. Antonio González, Jaume Marginet, Carlos Molina, Micki Sánchez, Adrià Ballesta, Antonio Gutiérrez Guti, Alberto Vallejo, Ana Pérez, Pedro Pablo, José Morente, Viti Alonso, Ramon Olcina, Eduard Bordas, Miquel Rabasseda, Lorena Cantó, Emilio Rueda, Angel Alavés, Marc Vissi, Manfred Kurtz, Pepe, Ruben Cases, Javier Crespo, Xicu, Angel Monedero.\nI preparant la temporada 2014\nAssemblea general del C.P.E.R. La Perola\nEl passat dissabte, 21 de desembre, el Club de Pesca La Perola va celebrar la seva Assemblea anual amb l’assitència d’una vintena de socis. Els punts a tractar van ser els comptes, que per primer any van donar un saldo positiu, les quotes dels socis per a l’any vinent, i la composició de la nova Junta.\nEn aquest darrer apartat es va ratificar com a President a Alberto Fernández, com a Vicepresident es va nomenar a Joan Tena, continuant com a Tresorer Àngel Alaves i com a Secretari Javier Crespo. Els 4 vocals de la Junta van ser nomenats Toni Castillo, José Antonio González, José Gutiérrez i Alejandro Soria.\nDestacar que es va decidir crear la figura del Delegat d’Àrea Mar-Costa, que desenvoluparà el barceloní José Moral, i que servirà per tal de fer d’enllaç entre el club rosinc i la Federació Catalana de Pesca.


COM S'HA DE JUTJAR?\nSegons la nova llei del jurat popular, decideix quins dels següents casos serien resolts per tal jurat i quins ho haurien de ser per a un jutge professional. Després pensa quin tipus de sentència donaries amb la informació de que disposes.\nDes de fa sis mesos els residents de la ciutat estan horroritzats davant d'una colla d'assalts comesos en els carrers del raval nord.\nL'anomenat "Boig del Nord" ha atacat amb ganivet a persones de totes les edats, des dels 15 als 80 anys. Degut a aquests atacs, existeix una histèria quasi incontrolable en el barri i la gent no s'atreveix a sortir de casa. Fa dues setmanes que els agents de policia van capturar a un home que intentava apunyalar una velleta, i dues víctimes prèvies l'han identificat com el seu assaltant.\nTipus de Judici: ................................................................................\nFa uns mesos que l'alcalde de la ciutat va presentar la seva dimissió després de ser acusat de malversar fons públics. Per les investigacions que han realitzat dos periodistes, probablement, el batlle hauria robat a la ciutat uns 400 milions de pessetes. La fiscalia ha rebut nombroses trucades i cartes que demanen que es jutgi rigorosament l'ex-alcalde.\nTipus de Judici: ............................................................................\nFa cinc anys que s'intensifica el problema de toxicomania entre el jovent de la ciutat. L'any passat va haver-hi sis morts causades per les drogues.\nUn noi de tretze anys va morir d'una sobredosi d'heroïna. Ara la policia creu que té prou indicis per condemnar el cap de la banda que va vendre les drogues als joves.\nFa un any i mig que un policia va arrestar un jove independentista (de 19 anys) per sospitar que havia participat en la vandalització de rètols viaris. Per tal d'aconseguir proves que incriminessin al jove, la policia va violar la llei i sense cap ordre d'escorcoll va entrar al seu domicili, tot forçant la porta.\nEls pares del noi van denunciar als agents que van violar el seu domicili i ara es celebra el judici.


diumenge, 19 de setembre de 2021 | 13:00h\nConsell de MallorcaMercedes GarridoMiquel EnsenyatPIATplaces turístiques\nEl Pla d'Intervenció d'Àmbits Turístics del Consell (PIAT) fixa un sostre de 430.000 places turístiques, de les quals 315.000 són hoteleres i 115.000 per a habitatges vacacionals, i estableix una densitat màxima de turistes per hectàrea de sòl urbà o urbanitzable.\nEs tracta d'algunes de les novetats del pla que ha estat presentat aquest matí pel president del Consell, Miquel Ensenyat, en una roda de premsa acompanyat de la consellera de Territori i Infraestructures, Mercedes Garrido, el conseller d'Economia, Cosme Bonet, i el director insular de Territori, Miquel Vadell.\nEs crearan dues borses de places, 15.000 per a hotels i establiments turístics i 28.000 per a habitatges turístics, a les quals caldrà restar les places donades entre l'aprovació inicial i la definitiva del PIAT, i afegir les que s'hagin donat de baixa i es puguin reincorporar segons la Llei turística.\nIgualment, amb l'aprovació inicial del PIAT s'aplicarà un règim de suspensió de llicències en el qual només s'autoritzaran fins a 20.000 noves places d'habitatges turístics i 10.000 places hoteleres. D'aquesta manera, quan s'arribi a aquest límit, les següents quedaran suspeses fins a l'aprovació definitiva del PIAT, amb un màxim de dos anys.\nD'altra banda, el PIAT establirà una densitat màxima de places per hectàrea que la resta de planejaments hauran de respectar. Les densitats màximes per a zones turístiques van des de 120 places per hectàrea de sòl urbà o urbanitzable (grans zones com Alcúdia i Cala Millor) a 45 en zones mitjanes (Portopetro o Port de Pollença) i 30 en petites zones com Camp de Mar o Canyamel.\nEn cas de zones residencials de primera residència (Com Felanitx o Campos) és de sis per hectàrea; de segona residència de 12; a Palma -excloent l'Arenal- de vuit; i en tota l'illa en general es fixa en 25 places per hectàrea. També s'inclou una densitat màxima d'allotjaments turístics, que determina quantes places turístiques es poden implantar a cada parcel·la.\nA les zones residencials no es permetran actuacions urbanístiques que impliquin més places turístiques de les quals ja tengui reconegut el planejament, excepte para hotels de ciutat i turisme d'interior.\nEs qualifiquen com a zones turístiques madures i saturades s'Arenal, Peguera, Santa Ponça, Palmanova-Magaluf, Cala Millor, Cala Bona, Son Moro, s'Illot i Cales de Mallorca. Per a aquestes zones s'hauran de redactar Planes de Reforma Integral (PRI) per apostar per la reconversió.\nA més, es classifiquen com a zones madures no saturades Cala Rajada, Font de sa Cala, Can Picafort i Port d'Alcúdia. Aquestes àrees requeriran un Pla Especial per a cadascuna. A les zones madures, el lloguer turístic en la modalitat de 60 dies no podrà ser al juliol i agost conjuntament, sinó que nomçes podrà escollir-se un d'ells.\nAixí mateix, el pla vol «potenciar les zones turístiques posant en valor el paisatge mediterrani». «Som una illa del Mediterrani, no del carib. Cocoters i palmeres no, són pins i savines el que tenim», ha dit Garrido.\nNo es permetran nous camps de golf ni hotels rurals\nEl PIAT inclou mesures per impulsar el turisme esportiu i cultural potenciant rutes ciclistes, senderistes i centres d'interpretació, però no es permetran ni nous camps de golf ni ampliacions dels ja existents. La consellera Garrido ha defensat que els 23 camps de golf actuals «són més que suficients» per a aquest tipus d'oferta turística, ja que no és un esport que practiqui la ciutadania de manera majoritària.\nTampoc es permetran nous hotels rurals, però sí agroturismes. És a dir, que l'activitat turística en sòl rústic haurà d'anar lligada a l'activitat agrària i podrà ser copmlementaria. «L'important és que es destini el sòl rústic a l'ús agrari», ha remarcat Garrido. De la mateixa manera, les autoritzacions a habitatges turístics en sòl rústic estaran lligades a l'activitat agrícola del sòl -la finca haurà de conservar el paisatge agrícola- i l'edificació no podrà ser nova.\nComplint amb la Llei turística, el lloguer vacacional seguirà prohibit dins del sòl rústic protegit, encara que s'obrirà un període de consulta «per veure quin ha de ser el futur» d'aquest tipus de sòl, «si ha de continuar prohibit o s'ha d'obrir», ha matisat Garrido.\nA més, Garrido ha anunciat que «amb el PIAT no es permetrà l'hotel de sa Ràpita» i que en poblacions com Son Serra de Marina o la Colònia de Sant Pere no es permetran nous creixements ni residencials ni turístics. D'altra banda, en totes les noves edificacions s'obligarà a complir mesures de sostenibilitat energètica, com comptar amb punts de recarrega per a vehicles elèctrics o mesures de foment d'energies renovables.\nFinalment, es planteja una regulació per a les marines seques per a embarcacions. Garrido ha insistit que «no es fa una legalització» que existeixen ara sinó que «s'hauran d'analitzar una a una» i «qui compleixi es podrà legalitzar, i qui no, haurà de tancar».\nEvitar la turistització de les zones residencials\nEnsenyat ha destacat que aquest instrument vol «posar ordre en l'activitat turística i evitar la turistització» de les zones residencials. El president del Consell ha recalcat que l'activitat turística a Mallorca representa gairebé un 45 per cent del producte interior brut (PIB).\nPer la seva banda, Garrido ha recordat que aquest text arriba «després d'anys sense regulació» des que es va derogar el POOT (Pla director sectorial de l'oferta turística). La consellera insular ha defensat que mentre es diversifica l'economia de Mallorca cal seguir potenciant el sector turístic «però posant ordre».\nEn aquesta línia, s'ha mostrat «conscient» de les molèsties que provoca «que en determinats mesos s'incrementi la saturació turística», però «això no justifica que hi hagi grups que rebin als turistes a l'aeroport per expressar el seu rebuig a la cara».\nParal·lelament, Bonet ha defensat que «amb aquest instrument és com es canvia el model i no a força de pancartes i crítiques». Finalment, Vadell ha destacat que un dels conceptes bàsics del PIAT és «la contenció i l'equilibri territorial» per evitar que les zones residencials «es distorsionin».\nS'aprovarà inicialment en el ple del 27 de juliol\nEl PIAT s'aprovarà de forma inicial en el ple del proper divendres 27 de juliol, al costat de la zonificació definitiva.\nDesprés de publicar-se el PIAT en el BOIB s'obrirà un període d'exposició pública de 45 dies per presentar propostes i al·legacions. Dins d'aquest període el Consell iniciarà una ronda de reunions amb diferents sectors -col·legis professionals, associacions agràries, sindicats, patronals-, grups polítics, particulars i ajuntaments.


“Parlem de més Estat i l’Administració local també ho és, i això és una cosa que se’ns oblida”\nEl socialista Darío Moreno, alcalde de Sagunt, recorda que en moments de crisis el ciutadà es dirigeix a l’Administració més pròxima, “però tenim una limitació molt forta de competències”\nConsidera que la gestió de la pandèmia per part del Govern i de la Generalitat, encara que s’han comés errors, ha sigut bona però critica l’“autocomplaença” d’alguns en el seu partit: “El PSOE no pot ser arrogant, hem de mostrar empatia”\nL’alcalde de Sagunt, Darío Moreno.\nValència — 14 de junio de 2020 22:14h\nDarío Moreno (Sagunt, 1988) compleix un any com a alcalde de la capital del Camp de Morvedre, ciutat en què els socialistes van recuperar la vara de comandament després de dotze anys –l’actual delegada del Govern a la Comunitat Valenciana, Gloria Calero, va ser l’última alcaldessa del PSPV a Sagunt el 2007–. Li ha tocat un període marcat per la pandèmia de la COVID-19 que està assotant el món els últims mesos. Amb doble titulació en Dret i Administració i Direcció d’Empreses per la Universitat de València, els últims anys ha treballat a Hong Kong i a les Nacions Unides a Nova York, lloc que va deixar l’estiu del 2018 per exercir com a cap de gabinet de la consellera de Justícia, Gabriela Bravo, des d’on va fer el salt a la candidatura a l’alcaldia de Sagunt pel PSPV, partit en què milita des de fa més d’una dècada.\nS’imaginava fa dos anys, quan estava treballant en l’ONU a Nova York, que seria alcalde de Sagunt?\nLa resposta és que no. Estava feliçment en les Nacions Unides, que era una cosa que volia fer des de menut, encara que tenia clar per temes personals que faria una carrera internacional com a tal. En algun moment volia tornar a Espanya, però no sabia ni quan ni com, i quan a la meua parella Michael li ix una oportunitat de faena a Barcelona és quan em plantege seriosament tornar. Una vegada ja estic ací, en la Conselleria de Justícia, sí que és veritat que les coses van passar molt de pressa, es van alinear els planetes i al setembre o l’octubre del 2018 apareix la possibilitat d’encapçalar la llista per Sagunt i presentar un projecte per a la ciutat. Jo volia dedicar-me a la política, però abans volia tindre la meua carrera professional.\nEntrava en els seus plans ser alcalde de Sagunt? Esperava guanyar les eleccions?\nSí. A mi, dels llocs de representació política, és amb diferència el lloc que més m’agrada. És la política més pròxima, el tracte de tu a tu amb els ciutadans. És en la política local que pots mirar als ulls el ciutadà, entendre els seus problemes, empatitzar amb la situació que estan vivint i fer-hi una volta per veure com podem trobar solucions als seus problemes des de l’Ajuntament. I quant a això de guanyar les eleccions, jo era el més optimista de tots, perquè creia que el projecte valia la pena, amb un programa molt treballat al detall i que plantejava un canvi de paradigma. Consideràvem que s’havien fet coses bé durant la legislatura [l’anterior govern municipal, del qual formava part el PSPV juntament amb Compromís, Esquerra Unida i ADN Morvedre, la marca blanca de Podem, estava encapçalat pel valencianista Quico Fernández] i que hi havia altres aspectes que calia millorar. Palpàvem que hi havia ganes de canvi a la ciutat sense perdre la perspectiva progressista, i el PSPV podia portar aire fresc, oferint aqueixa alternativa que no havia oferit fins al moment. La situació de partida era roïna, per errors propis en gran part, però teníem molt de potencial i podíem créixer molt.\nÉs el que s’imaginava?\nL’experiència en la conselleria em va servir una mica com a bateig de foc. Si m’hagueren preguntat quan estava a Nova York si això és el que imaginava, hauria dit que no, però amb l’experiència de la Generalitat i com que també vaig ser becari ací, a l’Ajuntament, doncs, la veritat és que no m’ha sorprés. Encara que, evidentment, el prisma no és el mateix.\nPer descomptat, no és el mateix viure a Nova York que a Sagunt...\nÉs una vida radicalment diferent, però la transició ha anat molt bé. Nova York és una ciutat frenètica on sempre tens plans per fer, però la meua vida ací és igualment frenètica, on tinc mil coses per fer, amb la qual cosa, encara que d’una manera radicalment diferent, continue tenint aqueix ritme accelerat. Això m’ha ajudat amb la transició. I el fet que siga una cosa vocacional, que faig el que m’agrada, també m’ha ajudat molt. Però clar, he passat d’una faena de huit hores, legal, d’oficina, d’estar en la part de darrere dels procediments a tindre una vida dedicada 24 hores al servei públic, amb una perspectiva totalment diferent.\nI en clau de partit, tenint en compte els incomptables conflictes del PSPV local, s’ha pacificat el partit a Sagunt?\nÒbviament no estem en els nivells de crispació excessius que hi ha hagut en moments puntuals. A mi em sembla que el Partit Socialista té una cosa bona i són aqueixos debats interns sobre projectes, criteris a seguir, lideratges... Jo crec que això està bé i ben gestionat enforteix al partit, però ara estem en un moment totalment diferent, amb més treball conjunt entre les diferents sensibilitats del partit, cosa que és d’agrair. No m’agrada parlar de pacificar, perquè sona a un ambient de guerra, encara que hi ha hagut moments molt, molt durs i molt desagradables que la gran majoria del partit condemna. Això forma part del passat, hem aprés i hui dia se solucionen les diferències d’una manera diferent, com ha de ser.\nCanviant radicalment de tema, com s’afronta la gestió de la pandèmia des de l’àmbit local?\nÉs complicat. Ets l’Administració més pròxima i, per tant, el veí es dirigeix a tu, però alhora tens una limitació molt forta de competències, i més encara en temes sanitaris. És un repte per als ajuntaments i nosaltres ens el plantegem des d’una triple perspectiva: molta comunicació i empatia, humilitat de saber on estan les nostres limitacions i entendre les necessitats que podíem cobrir. A partir d’ací, muntar un pla de la nit al dia que crec que ha donat molt bon resultat i que la ciutadania ha valorat molt positivament l’acció de l’Ajuntament.\nI la gestió de la crisi...\nHa sigut esgotador, físicament i psicològicament. Hem treballat set dies a la setmana dormint molt poc, perquè la situació ho requeria. Ens hem trobat gent que ha tancat el seu negoci, ha perdut la faena i fins i tot qui ha perdut la casa, que ha sigut desnonada en plena pandèmia, i s’ha quedat al carrer. I hem intentat donar-li una solució i ajudar-la en la mesura de les nostres possibilitats, encara que no hem pogut arribar a tots.\nAlgú que va respondre a més de 200 estudiants que li demanaven a través de diferents mitjans la suspensió de les classes durant el temporal de la tardor passada, supose que també haurà rebut multitud de peticions durant la pandèmia...\nSí, però en un temps relativament curt vam saber estructurar els serveis per poder canalitzar i atendre correctament totes aqueixes necessitats ciutadanes. Vam tindre un dèficit al principi de com poder accedir a les persones majors de 65 anys, però els CEAM (centres especialitzats d’atenció a majors) ens van cedir les seues bases de dades i vam poder posar-nos en contacte amb ells per comprovar si estaven bé i si necessitaven res, cosa que va ser tot un èxit. Vam fer 12.000 telefonades i vam detectar desenes de casos, alguns d’extrema vulnerabilitat i uns altres de gent gran de 75 anys que necessitava que algú li comprara les medecines. I tot gràcies a la faena dels funcionaris, que s’han deixat la pell en aquesta crisi.\nA Sagunt no hi ha hagut greus problemes en residències, com ho ha viscut?\nAcí ha estat tot molt controlat gràcies a la gran faena de l’Hospital de Sagunt juntament amb les residències. A més, la Policia Nacional i la Policia Local han dut a terme un gran control diari, han passat tots els dies per les residències i nosaltres ens preocupàvem de poder cobrir les seues necessitats, en la mesura de les nostres possibilitats. Enteníem que era un sector prioritari, encara que no foren part de les nostres competències.\nHan tingut prou recursos?\nHem tingut la sort de comptar amb l’ajuda de la Generalitat Valenciana i la Diputació de València. Sempre que hem tingut algun problema, l’hem comunicat i han intentat donar una resposta positiva a les nostres necessitats. A més, també hem tingut la sort de tindre un pressupost alt que ens ha permés tindre una mica més de joc, però per descomptat l’Administració local, que és la més pròxima, ha de tindre un finançament millor i més gran. No pot ser que hàgem de buscar vies de finançament extres per a prestar els serveis que oferim, que cada vegada en són més. Parlem de més Estat, de més sanitat i educació pública, que és una cosa que tenim clara, però quan parlem de més Estat també ens referim a més Administració local, i això és una cosa que a vegades se’ns oblida. Han d’arribar crisis com aquesta perquè vegem el paper tan essencial que tenim en la societat.\nPolíticament, quin ha sigut l’ambient polític en un Ajuntament tan fragmentat com el de Sagunt?\nHi ha hagut col·laboració i això ha sigut positiu, encara que evidentment hi ha hagut punts de fricció, perquè som partits que tenim diferents punts de vista sobre les prioritats, la manera d’actuar... Però tots els partits polítics han sabut estar a l’altura, deixar de banda les seues diferències i arrimar el muscle. Hem intentat generar consensos i acords, vam decidir incorporar l’oposició a tots els nostres plantejaments, encara que algunes de les mesures que hem tirat avant no hagen sigut el cent per cent del que hauríem volgut nosaltres. El primer gran acord va ser el pla de suport a pimes i autònoms, les bases del qual es van treballar conjuntament amb els diferents sectors i agents afectats i va, aconseguir un document que tenia un grau de consens altíssim, cosa que també en facilita la tramitació.\nQuant a la gestió tant de la pandèmia tant des de la Generalitat com des del Govern, alguna de les actuacions dels quals ha criticat, com les valoraria?\nCrec que en tots dos casos s’han comés errors, igual que els hem comés nosaltres. A la ciutadania cal ser-li molt clara. Davant una situació imprevista que ens ha enxampat a contrapeu, a nosaltres i a altres països, s’han comés errors, com no podia ser d’una altra manera. Així i tot, el meu balanç en tots dos casos és positiu i la gestió ha sigut bona, malgrat ser un dels països més afectats per la COVID-19. L’altre dia es publicava un estudi en què es calcula que s’han evitat 400.000 morts gràcies a les mesures adoptades. Hi ha hagut moments molt difícils en què s’han pres mesures molt valentes. Quant als errors, i almenys des del PSOE, s’ha de fer aqueix socialisme crític, que crec que és molt positiu. Algunes de les crítiques que jo personalment he llançat, com sobre el decret sobre les indústries que eren essencials i quines no i a l’hora que es va publicar en el BOE, no eren crítiques perquè jo hi estava en desacord, sinó perquè veia autocomplaença en el meu propi partit quan es posava en relleu la problemàtica que això havia suposat, perquè hi havia molta gent pendent d’aqueixa publicació. El Partit Socialista no pot ser arrogant ni desconnectat de la gent treballadora, i si es cometen errors es diuen i no passa res. Hem de mostrar empatia i comprensió i no desconnectar-nos de la societat.\nPer a acabar, l’ombra de la corrupció també planeja sobre l’Ajuntament de Sagunt després que fa uns anys es destapara l’operació Flotador, en què també es van produir escorcolls policials en les dependències municipals.\nQuan ocorren aquestes situacions et replanteges la situació que assumeixes quan ocupes aquests llocs: i si algú decideix portar als tribunals... Aquesta situació ha generat una por, no tant entre la classe política, sinó entre el funcionariat, que té pànic que s’inicie algun tipus d’acusacions judicials, la qual cosa acaba limitant una mica l’acció. No obstant això, la justícia està ací precisament per a ser un òrgan independent que analitze aquest tipus de qüestions. Si em preguntes a mi, jo honestament veig que hi ha poc cas. Dubte que hi haja hagut una trama de corrupció, però mentre hi haja una causa oberta hem de respectar els temps i confiar que la justícia faça el que haja de fer. El dia de demà puc ser jo l’encausat perquè algú posa en dubte alguna de les meues actuacions, i la justícia haurà de fer la seua faena i investigar.\n14 de junio de 2020 - 22:14 h\n"Hablamos de más Estado y la administración local también lo es, y eso es algo que se nos olvida"


Consell de la Joventut de Barcelona Newsletter Page 47\nEl CJB celebra l’absolució dels estudiants Isma i Dani\nCategories: Notícies CJB NP i Comunicats Secundària Newsletter\nEl Consell de la Joventut de Barcelona se suma a les mostres d’alegria i suport després que el jutjat del Penal número 6 de Barcelona hagi comunicat l’absolució dels dos joves. L’Isma i en Dani, van patir 34 dies de presó preventiva, una mesura adoptada per la jutgessa que instruïa el cas i que va…\nCicle de cinema: “Temps de CanVi(e)s”\nCategories: ciclecinema2015 Principal Newsletter\nEn el marc de la Sisena edició del cicle de cinema sobre mobilitzacions civils, el proper dijous 9 de juliol projectarem el documental “Temps de CanVi(e)s”. Sinopsis: “Temps de CanVi(e)s” és un projecte documental d’alumnes de l’escola DateCuenta que reflexiona sobre diferents conceptes (violències, model de ciutat, autogestió) arrel del desallojament, el maig de 2014, del centre social…\nMaterial cicle resolució alternativa de conflictes 2015\nDurant el mes de juny va tenir lloc el Cicle de resolució alternativa de conflictes organitzat des del CRAJ a l’Espai Jove Garcilaso. El cicle va constar de quatre sessions molt participatives i dinàmiques, que van permetre fer una aproximació teòrica als conflictes dins les organitzacions i prendre consciència i millorar les habilitats socials i comunicatives….\nEl CJB trasllada a l’alcaldessa i la regidora de cicles de vida la necessitat d’unes polítiques juvenils transversals\nEl Consell de la Joventut de Barcelona s’ha reunit aquest dimecres passat amb la nova alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, i la regidora de Cicles de Vida, Feminismes i LGTBI, Laura Pérez. Durant la reunió el CJB va traslladar la seva preocupació per la desaparició de la Regidoria de Joventut, així com la necessitat de…\nJornada #enpetitesdosis: Amb les drogues, l’educació ho és tot\nCategories: Cohesió i Drets Civils Salut Secundària Newsletter\nDes del Consell de la Joventut de Barcelona estem organitzant una jornada de treball sobre drogues prevista pel dissabte 20 de juny pel matí, conjuntament amb diverses entitats que participen al Grup de Treball sobre Drogues del CJB com la Federació d’Associacions Cannàbiques de Catalunya (CATFAC), la Federació d’Associacions Cannàbiques autoregulades de Catalunya (FEDCAC), Fundació…


Termes i condicions del servei de personalització de targetes. Per a servici de personalització de targetes - Caixa Sant Vicent\nEl sol·licitant declara, consent, garanteix i respon enfront de Caixa Rural Sant Vicent Ferrer de La Vall d'Uixó, Coop. de Crèdit V. (en endavant, Caixa Sant Vicent) que:\nEn cas que la imatge facilitada pel client per incorporar-la a la seva targeta personalitzada contingui dades de caràcter personal, de conformitat amb la normativa vigent d’aplicació en la matèria, el client queda informat de la incorporació d’aquestes als fitxers de titularitat de Caixa Rural Sant Vicent Ferrer de La Vall d'Uixó, Coop. de Crèdit V., amb domicili en Plaza del Centro, 4, 12600 La Vall d'Uixó (Castellón) (en endavant, "Caixa Sant Vicent"), i presta el seu consentiment per al tractament per part d’aquesta amb la finalitat de personalitzar la seva targeta.\nCaixa Sant Vicent li garanteix l’exercici dels seus drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició, sempre segons els termes establerts en la legislació vigent, mitjançant comunicació escrita dirigida per correu postal ordinari a Caixa Sant Vicent - Protecció de Dades - Apartat de Correus 250 - 04080, o mitjançant missatge electrònic a protecciondedatos@grupocooperativocajamar.com\nCedeix i atorga el seu consentiment exprés per a la utilització, el tractament i la conservació de les imatges sobre persones, objectes o composicions per part de Caixa Sant Vicent a fi de personalitzar mitjançant aquestes imatges les respectives targetes de crèdit, dèbit o qualsevol altre servei bancari que pogués ser susceptible de personalització, així com les renovacions.\nEl client mantindrà indemne Caixa Sant Vicent per qualsevol dany o perjudici que resulti de la falta d’obtenció o acreditació del consentiment esmentat, així com l’empresa Cosecal SA (en endavant Cosecal), encarregada del servei de personalització i tractament d’imatges per a la posterior incorporació als respectius instruments de pagament o altres serveis. En aquest sentit, el sol·licitant coneix i ha estat expressament advertit que l’empresa Cosecal té accés a les imatges amb el control del compliment de les directrius d’imatge requerides per Cosecal (normes d’ús d’imatges).\nGaranteix a Caixa Sant Vicent que l’ús de les imatges per part de Cosecal no infringeix els drets de qualsevol altra persona, inclosos els drets de propietat intel·lectual de qualsevol mena sobre la imatge.\nConcedeix llicència per part seva i per part dels propietaris de la imatge o protagonistes a favor de Caixa Sant Vicent i Cosecal, de manera perpètua, intransferible, irrevocable, no exclusiva, gratuïta i d’àmbit mundial per a la utilització de la imatge i de les dades personals, a fi de preparar el disseny de la imatge i la personalització de les targetes o serveis bancaris.\nConsent (o ha obtingut el consentiment del propietari de la imatge) que Caixa Sant Vicent i Cosecal facin la captura, modificació, còpia, reproducció, utilització i conservació de la imatge.\nAccepta que Caixa Sant Vicent o Cosecal es reserven el dret de no acceptar o usar qualsevol imatge que subministri el sol·licitant.


L'app BackFit obté el distintiu AppSaludable | FUEIB\nClub d'Emprenedors de la UIB L'app BackFit obté el distintiu AppSaludable BackFit és una aplicació mòbil que cerca millorar la salut de l'esquena\nAmb aquest distintiu, l'Agència de Qualitat Sanitària confirma que l'app disposa de continguts adequats per a la població a la qual es dirigeix. A més, es garanteix que ha estat testada en usuaris potencials abans del llançament per incorporar millores. L'aplicació ha estat dissenyada i elaborada per fisioterapeutes, educadors físics i psicòlegs.\nAixí mateix, l'app ha passat a formar part del directori creat per la mateixa entitat en què es recullen les aplicacions de salut que han rebut el distintiu d'AppSaludable.\nAquesta aplicació ha estat el resultat dels esforços fets entre el grup de Neurociència Cognitivoafectiva i Psicologia Clínica de la UIB i l'Institut d'Investigació Sanitària de les Illes Balears (IdISBa) i amb la col·laboració de les empreses Apploading i BackFit. Els usuaris que la descarreguin obtindran pautes i indicacions per tractar el dolor d'esquena a través d'exercicis musculars, control motor, rutines de relaxació, flexibilitat i automassatge.\nTotes aquestes instruccions s'han elaborat basant-se en les recomanacions de l'American College Sports Medicine (2018), la Guia Europea sobre Dolor Lumbar i els treballs de McGill (2015) i Hodges (2003). Igualment, inclou informació detallada i vídeos educatius basats en l'evidència científica de Butler & Mosley (2003).\nBackfit s'ha pogut desenvolupar en el marc del projecte d'investigació finançat pel Ministeri d'Economia i Competitivitat, el Fons Europeu de Desenvolupament Regional i l'Oficina de Transferència de Resultats d'Investigació (OTRI) de la Fundació Universitat-Empresa de les Illes Balears (FUEIB).\nLes persones interessades a tenir accés a l'app s'hauran de posar en contacte amb el grup de Neurociència Cognitivo-afectiva i Psicologia Clínica, ja que el seu contingut no està disponible per a tot el públic.


Equipaments Sant Andreu\nDe caserna militar a equipament de barri\nL'escola bressol i el centre cívic Navas es van inaugurar el novembre de 2012\nEls veïns de Sant Andreu guanyen un centre cívic,una escola bressol, habitatges amb serveis i un aparcament\nL'interior d'illa s'ha convertit en un espai de trobada dels diferents usuaris\nEl pati que hi ha a l'interior de l'illa és el punt de trobada dels diferents usuaris que conviuen a l'antiga caserna del carrer navas (Propias)\n12/09/2013 10:58 | Actualizado a 12/09/2013 11:17\nDe l’antiga caserna militar de Navas, al districte de Sant Andreu, ja només en resta el nom. Construïda el 1944 per albergar la Guàrdia Civil, les instal·lacions es van desocupar de forma progressiva a partir de l’any 2001 i es van enderrocar el 2007. Aquest 2013 s’ha posat en marxa el complex d'equipaments –la darrera fase, ja que l’escola bressol i el centre cívic es van inaugurar a finals de 2012– “el que ha permès donar resposta a les històriques demandes veïnals dotar de més serveis al barri de Navas”, explica Raimond Blasi, regidor del districte de Sant Andreu.\nLa nova illa d’equipaments consta de dos blocs que donen als carrers Navas de Tolosa i Indústria. Aquests alberguen 76 habitatges amb serveis per a gent gran, 46 pisos dotacionals en règim de lloguer que estan en procés d’adjudicació mitjançant el Registre de Sol·licitants d’Habitatges amb Protecció Oficial de Barcelona, i sis pisos dotacionals de lloguer per a persones que viuen una situació de vulnerabilitat econòmica o social. A més, també hi ha el Centre d’Allotjament Familiar Temporal per a famílies desnonades, amb 25 habitatges amb estances comunes.\nEl complex també compta amb una escola bressol municipal, un centre cívic, un aparcament amb 204 places per a cotxes i 44 per a motos, i una plaça. “En conjunt, una illa d’equipaments que conjuga les necessitats del districte de Sant Andreu i, per proximitat, del de Sant Martí”, remarca Blasi.\nEl projecte ha estat executat per l’equip ONL Nogué Onzain López Arquitectes i ha comptat amb un pressupost de 16,5 milions d’euros.\nEls habitatges amb serveis per a persones grans i els dotacionals tenen entre 41 i 46 m2 útils i disposen de diferents elements comuns. A la planta baixa hi ha una sala d’estar i una altra de polivalent amb vistes a l’interior d’illa, mentre que la tercera planta disposa de bugaderia comunitària oberta a una terrassa-solàrium. A més, a la coberta s’han ubicat unes jardineres per crear uns horts urbans que gestionaran i cultivaran els usuaris del centre.\nLa promoció disposa d’un sistema centralitzat que dóna servei d’aigua calenta sanitària i calefacció –per terra radiant– als habitatges i equipaments, mentre que una màquina climatitzadora dota de fred els equipaments.\nA més dels habitatges, l’antiga caserna compta amb el centre cívic Navas, amb una superfície de 1.300 m2 distribuïts en dues plantes. Aquest està obert de\ndilluns a divendres en horari de matí i tarda, i els dissabtes de deu a dues, i ofereix informació, formació, actuacions, cicles culturals i exposicions, a més de tot un treball amb el teixit associatiu del barri.\nL’altre equipament destacat és l’escola bressol Els Patufets de Navas, la primera del barri i que va començar a funcionar el curs passat. Aquesta té una superfície de 670 m2, un pati de més de 300 m2, i disposa de 87 places. Està en una part de la planta baixa i té les classes mirant al pati.\nCom a nexe d’unió, el complex compta amb un pati interior d’illa que dóna accés a l’escola bressol i als habitatges amb serveis, i que fa d’espai de trobada i relació entre els diferents usuaris que conviuen a l’antiga caserna.\nL'alcalde de barcelona, Xavier Trias, durant la inauguració de l'escola bressol els patufets de Navas (Propias)


Subvenciones destinadas a la organitzacion de actividades extraescolares de carácter lúdico (trámite)\nBases específicas subvenciones destinadas a organitzar actividades extraescolares concertados (pdf), de carácter lúdico que soliciten lo centros de educación infantil i primária concertados de Castelldefels y la habilitación de centros educativos como a entidades colaboradoras con el ayuntamiento para la gestión de las mismas (BOPB de 05/08/2017)\nBases específicas subvencions destinadas a organizar actividades extraescolares públicos (pdf), de caracter lúdico que soliciten los centros de educación infantil i primária públicos de Castelldefels, y la habilitación de centros educativos como entidades colaboradoras con el ayuntamiento para gestionarlas, en el marco del Pla educatiu Entorn.(BOPB 05-08-2016)\nConvocatoria de subvenciones destinadas a la organización de actividades extraescolares públicos, de caracter lúdico en los centros de educación infantil i primaria públicos de Castelldefels y la habilitación de centros educativos como a entidades colaboradoras con el Ayuntameinto para la gestión de las mismas, en el marco del Pla Educatiu Entorn. (BOPB de 13/10/2020)\nConvocatoria de subvenciones para la organización de actividades extraescolares concertadas (pdf), de carácter lúdico a los centros de educación infantil y primaria concertados de Castelldefels,y la habilitación de centros educativos como entidades colaboradoras con el Ayuntamiento para la gestión de les mismas (BOPB de 13/10/2020)\n1. Presentación de la solicitud y la documentación requerida en la Oficina de Atención Ciudadana\n- Formulari de sol·licitud, degudament emplenat.\n- Projecte de les activitats que s'han de subvencionar, en el qual hi haurà de constar: el dossier de programació que es podrà presentar en format digital, o bé, en format paper, Din A4 sense enquadernar.\nCada projecte haurà de tenir definit:\n• Objectius generals.\n• Total d'activitats extraescolars del projecte.\n• Descripció i objectius específics de cada activitat.\n• Calendari de les activitats.\n• Participants de cada activitat.\n• Personal responsable i acreditació de la titulació.\n• Metodologia d'avaluació.\n• Actuacions per afavorir l'atenció a la diversitat.\n• Previsió d'ingressos i despeses de les activitats. Ha d'incloure necessàriament el pressupost total de les activitats que s'han de subvencionar, amb el detall dels ingressos i despeses previstos que generarà l'activitat subvencionada. En el cas d'entitats que liquiden l'IVA amb l'Agència Tributària, l'import de la previsió d'ingressos i despeses no inclourà l'import de l'IVA.\n• Acreditació documental on consti que ha estat subscrita la pòlissa d'assegurança que cobreixi la responsabilitat civil pels danys i perjudicis que l'exercici de l'activitat pogués produir i, així mateix, que cobreixi accidents, per a tot el període de durada de dita activitat.\n• Difusió de les activitats.


Codonys torrats - Tasta'l d'ací\nInici > Plat tradicional > Codonys torrats\nNo tot és el que pareix a simple vista. El codony, com provarem d’explicar, és un bon exemple d’una versatilitat que sorprén. Un fruit de tardor que forma part de les poesies més tendres i de les dites més aspres, passant per eufemismes sexuals, no ens hauria de deixar indiferents. En canvi, potser molts dels qui llegiu l’article no el coneixeu massa o no heu tingut l’ocasió encara de tastar-lo.\n«Xiquet, ara ja ningú ve a comprar codonys. A males penes, tasten el codonyat.» —ens diu la placera del mercat de Russafa. «Però molts no saben ni que són! Els dic a voltes, que és d’on es fa el codonyat, però ni això!».\nNo eren debades les paraules de la venedora, perquè, tot i ser temporada de codonys (comencen a collir-se ben al final d’estiu fins ben entrada la tardor), ens ha tocat pegar més d’un parell de voltes al mercat sencer per a trobar-ne.\nLa preparació que hem portat a esta entrada potser us pareix banal o insubstancial, però és un dels mossos que més meravella el nostre rogle més proper de gent la primera vegada que el tasta. No negarem que hi ha una part vivencial personal, de memòria gustativa, de quan a casa, la iaia feia eixes platerades de codonys al forn, sovint acompanyats d’altra fruita de l’època: moniatos o pataques, carabasses… D’aquell record del cruixit dur que feia el cor de codony en tallar-lo amb la ganiveta en dos, amb eixa color àuria rovellada a l’interior.\nAixí ho recordava també l’algemesinenc Martí Domínguez i Barberà el primer terç del segle xx:\n[…] no faltaven damunt la taula altres fruits secs: les figues de cofí o en panfígol, els dàtils en rama o adobats, el cistellonet de panses o saquet de nous. I acabant-se l’estiu, en muntons o en paneretes, gínjols, lledons, sorolles, nesples. I codonys també: crus, grocverdencs, amb aqueixa pelosa o vellut blanquinós característic; i codonys torrats, d’un estimulant i melós pansiment…\nEl codony no només ha acompanyat els valencians tota la seua història, sinó que ha estat un dels nostres fruits preferits que, no sabem ben bé com, ha caigut en la desídia de l’alimentació contemporània. Agafeu el nostre desafiament de provar esta simplicitat d’elaboració.\nEn els aplecs de receptes més antics com ara el Llibre de Sent Soví i el Llibre del coc ja apareix el codony, molt sovint confitat o acompanyant carn amb altres fruites. Este procediment és plenament vigent hui dia en olles de carn, com l’olla de Nadal o en l’elaboració del codonyat. Però esta última recepta la reprendrem en un altre article.\nA mitjan segle xiv, el Tractat de les viandes i dels beures, obra d’autoria discutida, conté indicacions pel que fa al consum del codony, atorgant-li uns beneficis que podreu aprofitar si algun dia us en passeu amb el vi en algun sopar:\nÉs bo lo codony contra enbriaguesa e si és menjat aprés lo vi, conforta molt lo ventrell, e molt més confit. E quant és menjat aprés la vianda, allargua tant lo ventre que si masa hom ne menja fan exir la vianda crua; emperò rostit val més e és pus profitós.\nLluís Alcanyís, en l’apartat «De les fruytes» del seu Regiment preservatiu e curatiu de la pestilència de 1490, una de les primeres obres mèdiques originalment impreses en valencià, recomana menjar també els codonys i altres fruites confites, apuntant «la abundància, consuetut e diversitat de tanta fruyta de aquesta insòlita ciutat e regne». Òbviament, Alcanyís feia referència a la ciutat i regne de València.\nRegiment preservatiu i curatiu de la pestilència. Lluís Alcanyís\nSi peguem un bot al 1795, Pasqual Martínez i Garcia, escriptor valentí i gitano que escrigué diversos coŀloquis i texts de canya i cordell al País Valencià —alguns fins i tot en caló— ens passeja per l’hort d’un dels personatges del Coloqui de Jusep Patrício Gandumves on compara diversos fruits, entre els quals el codony pren el protagonisme.\nY, aixina, sense amostrar-t’o,\npodràs eixir-ne del dubte.\nTinc un tros de regadiu\nple de llegums y de fruites,\nmansanes com a melons,\nels melons són com lo sucre,\nels codoñs de lo més bo.\nLo més bo és lo que busque,\nque és la mel. Y, sent tu ella,\ngran codoñat me asegure.\nI no n’és l’únic, Constantí Llombart i altres autors de la Renaixença valenciana parlen del codony, lloant-ne les exceŀlències sovint descrivint situacions còmiques amb els personatges. Vet ací un bocí d’un text del 1878 de Vicent Guillot, periodista, polític i autor de diverses obres dramàtiques, on fa una repassada per diversos fruits de tardor ―en una escena, si més no, càustica― entre els quals apareixen els codonys al forn:\nElla se pòsa al balcó\nA esperar al tio Pere\nQue ven aigua de sebá…\nLi han ordenat que refresque,\nY cumplir lo que li manen\nEs presís, y mentrimentes\nPasa la carabasera\nY un tròs s’ en fá y pepitetes,\nDos ó tres codoñs al forn,\nAlgun grapaet de ñesples,\nY s‘ unfla d’ allí á la nit\nDe porqueríes com estes\nHasta que ve son marit\nCreent ya encontrar·la alegre,\nY á rots el sòl resibir\nCom á mig dia y com sempre.\nEl codony ha estat present de les taules més riques a les més pobres. Això ha fet que estiga present en frases fetes i en embarbussaments com el que ens apunta el monover Joaquim Amo a L’oncle Canyís el 1910:\n—¿A que no sabeu lo que li ha passat a Pepet Jover?\n—Que s’ha enredat dient: “Codonys collits de la codonyera, codonys collits de la codonyera…”\n—No gasteu eixes bromes —diu Pepet, vermell.\nFins i tot l’expressió «codonys!» es fa servir eufemísticament per a evitar una altra paraula malsonant que comença per la mateixa síŀlaba. Ja imaginareu quina… O també hi ha frases enginyoses que s’utilitzen per a engegar la xicalla cadascú a sa casa:\n«En el forn hi ha un codony i en la plaça, una carabassa; xiquets tots a casa!»\nHa estat un fruit present als horts i terrenys de secà, sovint sense formar camps complets de la mateixa fruita. Se’n trobaven vora séquia on les arrels aprofitaven la humitat que els feia esdevenir arbres frondosos vora els horts desproveïts d’ombra. Ací, Enric Climent Martí, ens descriu l’hort que tenia un llaurador de l’Horta Nord a la darreria del segle XIX a Alboraia, cinc segles a través d’una família:\nHavia pogut reformar l’alqueria, el corral i millorar les condicions de la terra, encadufant-la i donant-li les escorrenties adequades, i per això podia plantar carxofes, creïlles i forment. Els marges de les séquies era una filera d’arbres entre xops i fruitals on hi havia pomeres, bresquilles, albercocs, peres, gínjols i codonys.\nCom a contrapunt, i alhora com a dada que confirma la popularitat del fruit com a referent social valencià, el mateix autor ens mostra com es descrivien en els arxius alguns dels esclaus d’Alboraia i Almàssera amb la pell bruna descrivint-la com «pell de color de codony cuit».\nD’un costat més amable, el perfum del codony, tan característic, ha omplit pàgines i pàgines de literatura. Fins i tot ha estat i és usual aprofitar-lo per a aromatitzar la roba en armaris i baguls. En Terra eixuta, del 1930, Federico Garcia Sanchiz ens ho descriu amb tot detall:\n[…] tragué poc a poc mocadors, tovalles, camises, draps de cuina, un codony perfumat, un atre i un atre, grossos capdells—verds, dorats, morats, robí— de sedes per a esmaltar les mantellines i els pitrals de festivitat. Tragué repetidament draps de cuina i trià el millor.\nCom a anotació final, i retornant a la tradició, us deixarem un text de Francesc Cantó, del 1914, en què es descriu la festa de Sant Roc (16 d’agost) a Castelló de la Plana i on relata un dels passatges més evocadors d’esta festa castellonera a la platja del Pinar amb uns codonys primerencs:\nI així se pasen alegrement dos dies i dos nits. Menjant-se un carro de pa i un corbo de raïm, i algun cànter de vi cada família, i com complement alguna solanà, una que atra vomitona la gent menuda, i un cansament fondo i durador en la jovenalla. Hasta les persones formals queden desbalaïts i més adobats que una tonyina de sorra…\nMes ¡s’han divertit molt! ¡Han cantat hasta pedre el gallet i han saltat i corregut la pinà hasta caure’s de tòs!\nLa vesprà de S. Roc i com a poqueta nit és l’hora senyalà per a tornar a casa. De tots modos, des del mijdia s’acabaren totes les vitualles, i a penes han deixat els xicons un rosegó o alguna ganya d’abaejo.\nL’arribà al poble coinsidix en l’hora de les fogueraes. Lo mateix en los ravals que en la vila… Allà a on l’eixemple eu permet, o la jovenalla ha pogut arreplegar un sac de borumballes, uns feixos de canyamisos, o una màrfega de pallús, un cabàs de barrusques o uns garbons de xarments, ja està armà la foguerà per a celebrar el sant patró, el gloriós S. Roc.\nQuant les últimes purnes de la foguera, el raer fum de la flama i la sendra calenta encara no permet saltar als xics i s’han torrat al caliu algun codony o alguna panolla tendra, acaba del tot la festa en eixes raeres llepolies del fi de l’estiu.\nLes festes de Sant Roch en el Pinar de la mar. Aiguafort de la vida castellonenca\nPinar del Grau de Castelló (1931)\nPer als qui no coneixeu el codony o no n’heu menjat mai, llevat del codonyat, esta recepta és súper per a principiants!\nA més, els codonys en cru es conserven durant molt de temps en el rebost o la nevera. Si no voleu torrar tots els que heu comprat, podeu conservar-los durant molt de temps. Aprofiteu si en veieu al mercat!\nesmorzar, berenar, dinar, sopar\nUns quants codonys (no massa menuts)\nMel o un altre edulcorant (opcional)\nNetegeu bé els codonys amb aigua per a llevar-los tot el vellut que tenen a la pell. Veureu que fregant una miqueta se’n va ràpidament.\nDisposeu-los en la safa del forn i coeu-los a foc mitjà (150 ºC) durant un mínim de 45 minuts (depén de la grossària).\nPunxeu-los amb una broqueta i, si els trobeu tendres, traieu-los del forn.\nUna volta refredats, podeu acompanyar-los amb mel o sucre, però si són bons, sense cap afegitó són més que deliciosos.\nPodeu utilitzar-los com a esmorzar o postres, podeu posar-los dins un iogurt o dins ensalades. També amb unes llesques de pa torrat són molt bons.