El rebut de la llum s'apujarà un 3,1% a partir del mes vinent - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a El rebut de la llum s’apujarà un 3,1% a partir del mes vinent\nMala notícia per a la butxaca. El rebut de la llum s’apujarà un 3.1 % a partir de l’1 d’octubre i fins a final d’any. Aquest dimarts s’ha fet la darrera subhasta pel preu de l’energia entra operadors i la d’últim recurs s’ha tancat amb un increment de preu del 7,6%. Aquest augment, traslladat als consumidors suposa un encariment del 3,1%.\nDes del moviment veïnal s’adverteix que cada vegada hi ha més famílies a les quals els costa pagar el rebut de la llum. insert Jordi Giró, president de la Confederació d’Associacions de Veïns de Catalunya. La d’avui és la quarta pujada del preu de la llum de 2013. De fet, l’increment del rebut des del gener de l’any passat ha estat superior al 10%.\nL’olotí Joan Albella ha estat nomenat nou seleccionador de waterpolo d’Euskal Herria\n40 empreses de la Garrotxa, l’Alt Empordà i la zona del Collsacabra rebran aquest any ajuts Leader. L’Associació ADRINOC ha proposat a la Generalitat l’aprovació dels projectes de millora d’aquestes indústries, que tindran un import total d’un milió…


Bunyolada a La Salle Alaior – La Salle Alaior\nSeguint les nostres tradicions més dolces, aquest matí hem fet una bunyolada prèvia a Tots Sants. Els grups de primària, de bon matí, han preparat les seves safates amb bunyols per donar temps a tovar. Els de 4t d’ ESO han anat a ajudar als alumnes de l’etapa d’infantil a fer els seus bunyols.\nDesprés tots junts han cantat la cançó de menjar bunyols i han ballat plegats. A continuació, ha tocat tenir un poc de paciència per permetre que el llevat fes la seva feina.\nAlguns mares i pares del centre han vingut a judar a fregir tots els bunyols que hem fet i finalment, els hem pogut tastar.\nMmmm….Han estat boníssims!


Un viatge cap a las profunditats de l’oblit | EL CINÈFIL\nUn viatge cap a las profunditats de l’oblit\nCrítica de pel·lícules 22 de Juny de 2016 Ylenia Cañadas 0\n'Finding Dory' és una seqüela a l'alçada de la seva predecessora que aporta una perfecta combinació de sentiments i humor\nHan transcorregut 13 anys des de que Pixar va sorprendre a tota una generació de canalla (i als seus progenitors) amb una recerca exhaustiva d’un peix pallasso anomenat Nemo, el qual de seguida va robar el cor, en especial la seva aleta deformada que el feia especial. Ara, la seva millor amiga, Dory, la qual va ajudar al seu pare a trobar-lo, ha recordat que té una família i lluitarà contra la seva memòria de curt termini per a descobrir que va ser d’ella. Nemo i l seu pare s’implicaran en una recerca plena d’emocions i aventures.\nLa pel·lícula té un caire infantil i càlid, però va més enllà, ja que mostra valors sentimentals amb els quals hom es troba diàriament. El personatge principal, Dory, atrapa a l’espectador amb la seva dolçor i tendresa gràcies al seu aspecte juvenil. La incorporació de nous personatges trastocats, com en són el cabussó Becky o un dels lleons marins, que no parlen però mostren una imatge malaltissa respecte a la vida real, on no tot és perfecte i sovint existeixen malalties o trastorns que allunyen a una altra realitat, però en el fons també en són persones. La resta de l’elenc principal el conformen la beluga Bailey i el tauró balena, Destiny, els quals també tenen problemes físics, ja que una no pot activar l’ecolocalització i l’altre té miopia. Però també apareixen éssers marins carismàtics de l’anterior film com els peixos pallasso Nemo i Marlin, el senyor Raya o la tortuga Crush. A més, el pop Hank, esdevindrà un personatge molt important al film pel vincle que crea amb la protagonista.\nLa trama és molt similar a l’anterior, però aporta detalls que complementen la història original, atorgant sentit a fets que fins ara no se sabia què va passar. L’argument és molt convincent, però tot i tenir un ritme frenètic carregat de tensió, intriga i envernissat de comèdia, arriba un punt que s’estanca i comença a fluctuar corrent avant. El mimetisme amb què es va calcant el desenvolupament respecte a la predecessora, funciona tan positivament com negativament, ja que per una banda és una fórmula que funciona, però per contra no proporciona sorpreses. Tot i així, els girs que tenen lloc a mitja projecció, la situen en una deliciosa seqüela. A més, els flashbacks sobre la infantesa de Dory, es van intercalant a la trama, commovent i emocionant a parts iguals i fent la càrrega menys tediosa.\nCal destacar l’evolució visual i gràfica que ha patit l’estudi Pixar, esdeveniment una qualitat magnífica que transporta a un món oceànic palpable amb la mirada des del seient. És precisament això el que, a part de meravellar per les seves escenes, aporta una crítica social a la situació que té lloc arreu del món, on milers d’animals es troben capturats en aquaris o estanys de 4 parets. En aquest cas, el film transmet el missatge que els animals estan captius per a millorar el seu benestar, la cria controlada i preservar espècies en perill, així com sanar tots aquells que han patit algun accident a l’oceà fruit del cúmul de residus que s’acumulen. Tot i així, es demostra que aquests éssers poden desenvolupar-se perfectament en aigües lliures gràcies al seu instint i capacitat de supervivència, i superació.\nEn definitiva, es tracta d’una seqüela a l’alçada de Finding Nemo, que agradarà tant a nens com pares, o al jovent que es va criar amb la primera. Els seus valors faran reflexionar a més d’un sobre la seva família i amics que la conformen. I els tocs d’humor són necessaris per no esdevenir en una barreja explosiva sentimentalment parlant.\nAquesta pel·lícula ha registrat la millor estrena d’animació de tots els temps i arriba a les cartelleres doblada al català a 25 sales de cinema.\nEl millor: Els nous personatges amb un gran carisma i un final sorprenent i emocionant\nEl pitjor: Al principi fluctua a un ritme tediós i costa que arranqui


Observada matèria caient a dins d’un forat negre a un 30% de la velocitat de la llum\nReproducció artística d'una galàxia amb un forat negre supermassiu al seu centre\nL'objecte és al centre d'una galàxia a 1.000 milions d'anys llum de nosaltres i ha permès aprendre molt més d'un dels misteris més grans de l'Univers\nReproducció artística d’una galàxia amb un forat negre supermassiu al seu centre | NASA\nUn grup d’astrònoms britànics ha informat de la detecció, per primera vegada, de matèria caient a l’interior d’un forat negre a un 30% de la velocitat de la llum. El forat negre es troba al centre de la galàxia PG211+143, a aproximadament mil milions d’anys llum de nosaltres. Els cientifics, de la Universitat de Leicester, a Anglaterra, han fet servir dades de l’observatori de raigs X XMM-Newton, de l’Agència Espacial Europea, per observar el comportament del forat negre i de la matèria que hi ha al seu voltant, i han publicat els resultats del seu treball a la revista ‘Montly Notices of the Royal Astronomical Society’.\nEls forats negres són objectes amb un camp d’atracció gravitatòria tan fort que ni tan sols la llum viatja prou ràpid per escapar-ne, raó per la qual són objectes “negres”. La seva importància en el camp de l’astronomia és molt gran ja que, com a cos estel·lar, suposen la forma més eficient d’alliberar l’energia de la matèria, i el gas que cau al seu interior alimenta el fenomen energètic més poderós que es coneix a l’Univers. Al centre de cada galàxia, com passa a la Via Làctia, hi ha un forat negre supermassiu. Si hi ha prou matèria caient al seu interior, pot arribar a brillar moltíssim i ser vist com un quasar o el que s’anomena un nucli galàctic actiu. Quan el gas és atret pel forat negre, rota massa al seu voltant per caure-hi directament. En comptes d’això, orbita el forat apropant-s’hi gradualment, en una sèrie d’òrbites circulars cada vegada més petites. A mesura que s’apropa al forat, la rotació és més i més ràpida i el gas comença a escalfar-se i a brillar, transformant la seva energia gravitacional en la radiació que els astrònoms observen. Sovint es creu que l’òrbita que descriu el gas al voltant del forat negre està alineada amb la rotació del forat. Això, però, no ha de ser necessàriament així.\nFins ara no havia estat clar de quin efecte tenia aquesta rotació no alineada en la manera com el gas queia al forat negre. Aquest fet és molt rellevant, especialment en el cas dels forats negres supermassius, ja que la matèria, siguin núvols de gas o estrelles senceres, poden caure al forat en qualsevol direcció. Gràcies a les dades de XMM-Newton, els científics van mirar l’espectre de raigs X de la galàxia PG211+143, que es caracteritza per tenir un nucli galàctic actiu que es correspon al forat negre que hi ha al seu centre. Van seguir un tros de matèria d’aproximadament la mida de la Terra durant un dia. En aquest temps, la matèria va ser atreta pel forat negre i va accelerar fins a un terç de la velocitat de la llum abans de ser absorbida. Les observacions dels científics van mostrar que l’espectre de llum que provenia del forat tendia al vermell, cosa que indicava que la matèria estava caient al forat, i en van poder calcular la velocitat, d’uns 100.000 quilòmetres per segon. Aquella matèria brillant semblava que no es mogués, però, ja que quan s’és tan a prop del forat negre el temps es deforma.\nmiquel setembre 30, 2018 | 16:49\nO són de Ciudadanos o del PP. I entre ells, algú del PSOE-PSC.\nfotli setembre 30, 2018 | 18:01\nmolt intersants aquesta mena d'articles, no tot es politica i vanitats. felicitacions\nfederalista octubre 01, 2018 | 08:06\nhome una cosa que no te que veure amb el pruses de fireta ni amb la republica de joguina catalana, una cosa mes gran molt mes gran, i em sembla que tambe mes important saludos.


L'audiència d' À Punt TV creix - Fòrums - Racó Català\nL'audiència d' À Punt TV creix\n11.10.2018 08.34 h \nÀ Punt Media ha fet públiques les primeres dades d'audiència quatre mesos després d'iniciar les emissions televisives. Segons un estudi de l'empresa demoscòpica GfK, al setembre un 14,2% de persones del País Valencià van mirar À Punt TV diàriament, vuit dècimes més que el 13,4% de juliol.\n(Cal tenir present que aquests percentatges no són equiparables als que publica Kantar Media, que calculen la mitjana d'espectadors diaris, mentre que els de GfK indiquen els que s'hi han connectat almenys un cop al dia.)\nEls teleinformatius són els espais amb un índex de fidelitat més elevat de la graella. En concret, al setembre, el 42,2% dels espectadors d'À Punt va mirar els informatius de la cadena, un augment de 3,4 punts en comparació a juliol. Per la seva part, el esports van tenir un seguiment del 7,3% d'espectadors, 3,6 punts més que al juliol, coincidint amb la inclusió en la graella de les retransmissions en directe i els programes especialitzats.\nFinalment, l'estudi de GfK indica que el 65,5% de les llars valencianes el mes passat ja tenia sintonitzada la televisió d'À Punt, un percentatge que al juliol era del 58,6%.\nLa directora general d'À Punt Media, Empar Marco, ha relativitzat les xifres per remarcar la missió del mitjà. "Volem molta presència, audiència tota, però no a qualsevol preu. Som servei públic i això vol dir que hem de fer continguts rigorosos, veraços i pròxims, que no està renyit ni amb divertits ni amb entretinguts. I tenim una aposta molt important pel valencià i per ser motor del nostre sector audiovisual", ha dit.\n25.01.2019 17.31 h \nPer a saber d'Espanya ja tenim molts mitjans d'abast espanyol. Crec que el que necessitem al País Valencià són, no només mitjans pagats per nosaltres, si no mitjans que estiguen centrats en la nostra realitat. https://t.co/E35tIjbd0i\n— Antoni Infante (@InfanteAntoni) 22 de gener de 2019\n▴#9988878  1  0\nfa 45 segons 24 respostes\nfa 48 segons 22 respostes\nfa 60 segons 46 respostes\nfa 16 minuts 617 respostes\nfa 23 minuts 7 respostes\nfa 24 minuts 15 respostes\nfa 42 minuts 70 respostes\n 12 recents  24 totals 65 respostes\n 3 recents  9 totals 58 respostes\n23.964 raconaires | 382 connectats (47 raconaires)


Fa un any va assegurar que la neteja havia finalitzat, però a dia d'avui encara hi ha 150 tones de fang contaminat\nActualitzada 16/12/2016 a les 16:59\nL'empresa pública Aguas de las Cuencas Mediterráneas S.A, és a dir, Acuamed, no va acabar els treballs de descontaminació del pantà de Flix, segons informa TV3, després d'haver anunciat la finalització de la neteja fa un any. Per ara quedarien encara 150 tones de fang contaminat que Acuamed hauria deixat i que «no es podran retirar immediatament perquè l'empresa ja havia començat a desmantellar l'operatiu». Aquesta quantitat, segons les xifres oficials aportades per l'Estat sobre el procés de descontaminació, és un 12% del total de llots que s'havien d'extreure i tractar. Per tal de poder procedir a la descontaminació de la part restant s'haurà de tornar a muntar la planta de tractament.\nLes tasques de descontaminació del fang contaminant produït per l'empresa Ercros van iniciar-se l'any 2013. Més de dos anys després els treballs «van finalitzar» segons Acuamed. Però al territori, tal com s'ha fet públic aquest divendres, «ja es sospitava que la feina no era correcta».\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, ha retret al govern espanyol que hagi deixat aquests residus tòxics sense extreure al fons de l'embassament. Rull assegura haver tingut coneixement d'aquestes dades arran d'una reunió de la comissió tècnica per abordar la finalització pendent del projecte amb representants de la Generalitat i el govern espanyol, i ha qualificat l'escenari de «greu incompliment» i situació «inaudita». Tant la Generalitat com l'Ajuntament de Flix han anunciat que reclamaran al govern espanyol que actuï per retirar els llots tòxics restants de forma immediata.\nAquesta, però, no és la primera polèmica que envolta l'empresa, principal instrument del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient pel desenvolupament del Programa d'Actuacions a les conques mediterrànies i l'activitat de la qual està relacionada amb la contractació, construcció, adquisició i explotació de tota classe d'obres hidràuliques a l'estat. Acuamed està sent investigada per un cas de corrupció d'adjudicació fraudulenta de contractes públics inflats per obres hídràuliques i mediambientals entre el 2007 i el 2014. A més, el passat mes de juny va sortir a la llum que l'empresa tenia intenció de contaminar el riu Ebre per tal d'estalviar les despeses de depuració a l'empresa contractista FCC.\nDesprés d'aquestes filtracions a l'estiu, es va dur a terme una investigació per tal de comprovar l'estat del fons del pantà. Es va descobrir que la contaminació seguia allà, tot i que es manté a l'interior del tancat que es va instal·lar per dur a terme la descontaminació, de manera que aquest fang no afecta la resta de pantà i de riu Ebre.


WikiSciW – Ciència, Viquipèdia i Dones – Càtedra de Cultura Científica i Comunicació Digital\nCiència, Viquipèdia, Dones\nSi hi ha una cosa que actualment s’associa a les xarxes, és la Viquipèdia. Pràcticament tothom la coneix, i moltes persones la fan servir. En aquest sentit, s’ha tornat una eina molt important per al coneixement lliure. La Viquipèdia té sentit en un món de xarxes digitals. Per tant, és intrínsecament una ferramenta en xarxa. Però la Wikipedia té molts vèrtexs: el de la consulta, el de l’edició, el de la base de dades (Wikidata), el de fotografies, vídeos i altres continguts (Wikicommons), el de connectivitat (dades obertes enllaçades), per exemple amb OpenStreetMap, el sistema d’informació geogràfica obert.\nAquest projecte, a on es fa ciència en xarxa, és una doble iniciativa (WikiSciW) per a l’ús de la Viquipèdia i projectes afins en la millora de la cultura científica de la societat: d’una banda, incrementar la visibilització de les dones científiques, i de l’altra promoure que el grau de presència de científiques i científics a la Viquipèdia estigui com a mínim al mateix nivell d’altres col·lectius. Com a prova pilot, hem estudiat recentment la quantitat i la proporció de persones de ciència en els noms de carrers i d’institut de Catalunya, essent la nostra intenció estendre aquest estudi a altres àrees ia altres tipus d’equipaments públics. Aquí hem pogut constatar la baixa proporció de persones de l’àmbit científic entre els noms esmentats, i per descomptat, el baix percentatge de dones i la seva menor visibilització. Però no es tracta només de reivindicar, es tracta també de catalitzar el bon ús de la Viquipèdia per a temes de ciència, alhora que fomentar que hi hagi noves persones editores, en particular dones i joves.\nAhir vam presentar la iniciativa “Més Dones a la Viquipèdia”, que ha resultat en un Viquiprojecte anomenat “Més Dones”. Recullo aquí la nota de premsa que es va enviar: NOTA DE PREMSA: Comença un projecte per visibilitzar les dones que donen nom a equipaments públics Amb dades d’aquest 8 de març de 2022, el Dia Internacional… Continue Reading →\n10 Març 2022 17 Març 2022\nEn ocasió del 8-M, Dia Internacional de la Dona, hem iniciat una col·laboració entre Amical Wikimedia i la Càtedra de Cultura Científica i Comunicació Digital de la UdG. En aquest marc, avui s’ha presentat un informe sobre els noms dels Instituts de Catalunya tot comparant els noms d’home i noms de dona que tenen els… Continue Reading →\n9 Març 2022 17 Març 2022\nDimarts 8 de març és el Dia Internacional de les Dones. Precisament avui, Dia Internacional de les Dades Obertes (#OpenDataDay), la Mercè Piqueras ha publicat una columna al diari ARA titulada “Criptogínia o ocultació de les dones“, on esmenta aquest concepte de voluntat d’amagar el paper de les dones. Criptogínia és “l’ocultació de les dones i de… Continue Reading →\n5 Març 2022 17 Març 2022\nHi ha moltes maneres de visibilitzar les dones científiques. Normalment es centra l’atenció en la presència de les científiques als mitjans, en els seus càrrecs en institucions i empreses, en els percentatges mestres o d’investigadores, etc. A la societat, però, hi ha dos àmbits que poden contribuir especialment a reforçar la percepció de la importància… Continue Reading →\n11 febrer 2022 17 Març 2022\nL’any passat vaig comprar, a la fira Liberisliber de Besalú, el llibre “Dones negres en la ciència”, una traducció d’un altre de Zinthia Palomino i Nina Sefcik que comenta de forma il·lustrada l’aportació d’una dotzena d’investigadores negres americanes a disciplines relacionades amb la ciència. Em va semblar que seria bo tenir les biografies d’aquestes investigadores,… Continue Reading →\n8 febrer 2022 17 Març 2022


Estimats i enyorats amics lectors; torno després d’una pausa més llarga del que jo esperava. Més endavant diré coses breus dels llocs on hem estat i on som, Boí i Mont-ral. No vull atabalar ningú. Però primer, permeteu-me que parli de LA CONNEXIÓ.\nCada estiu, en un poble mort com és aquest, contractava una precària línia d’Internet a través del telèfon, lenta com per provar la paciència de Job, però suficient per blog i correu. Aquest estiu, des del 21 de juny que la meva filla insistia a Telefònica perquè em posessin un nou producte, SUBA, sembla que apte per casos com el d’un poble amb dues petites indústries i sense wifi ni serveis de cap mena. No hi havia cobertura, ens van dir no de seguida, sinó després de setmanes d’insistir. Llavors vam demanar el DUO de cada estiu, Internet i trucades, línia ínfima. Sembla que el 23, dia de santa Primitiva, el van concedir i ja em podia connectar, ajudada per les indicacions d’un amable “telefònic”. Penjat ja el telèfon, no hi havia connexió sembla que a causa del meu ordinador, que és nou de trinca. Aviso el meu tècnic i arriba al vespre, disposat a adaptar en un no-res.\nComença a remenar. Nosaltres llegíem, per no destorbar-lo. Res. En un moment donat, treu el seu ordinador de la cartera –igual que el meu-, el mira per tots costats i mig el desmunta, i llavors ho fa amb el meu. Muts. Truca a un company. Ja feia gairebé una hora quan ens diu la realitat ¡¡que ell no sabia!!: l’ordinador nou no porta modem. Gran perplexitat, desconcert, sorpresa, enrabiada, culpabilitats: els nous ja no en porten, com no porten aparells per cassettes els cotxes d’ara, ens diu. ¡¡Però això ja ho veus quan el compres, carai!! Va concloure que em pujaria un modem, que jo afegiré a les moltes andròmines que pengen del meu port USB, com un feix d’espaguetis.\nSe suposa que a tot arreu hi ha cobertura. Mentida seca. Aquí, a la civilització (és un dir), a l’Alt Camp, sobre la petroquímica i a trenta quilòmetres de la ciutat, un alcalde no facilita connexions, ¿per a què, si vivim entre cabres i senglars? Un fabricant ja no posa modems per estalviar costos i entremig una escriptora confia no morir-se abans de poder tornar a publicar un post per connectar amb els amics benvolents.\nContinuació: el tècnic m’ha deixat penjada i no ha comparegut més. El veí m’ha deixat un modem que no em funciona. “Ad te clamamus, ad te suspiramus gementes et flentes...”\nFinal: avui, 4 d’agost, dia de santa Perpètua, que puja el tècnic amb un modem i per fi s’ha pogut connectar l’andròmina (amb una velocitat de paciència inaudita). Però la foto em surt de l’inrevés. A veure si ara, diumenge, Mare de Déu de les Neus, les coses surten del dret. Laus Deo.\nFoto: racó del bosquet de casa.\nPaciència...encara que sembla que no te'n falta i un bon agost sota els pins.\n5 d’agost de 2012, a les 11:47\nBenvinguda de nou. Jo estic més o menys en les teves mateixes condicions de precareitat informàtica.\nAquests dies he estat molt per Tarragona perquè tinc un fill a Sta Tecla (suposo que demà li donen l'alta); allí em vas ajudar en l'espera amb el teu article del Diari de T. i he pensat tu quan, aprofitant l'ocasió he anat a tocar ferro o simplement, mirar el mar.\n5 d’agost de 2012, a les 13:27\nLAUS DEO, ben arribada!\nUna gran abraçada que embolcalli totes les que t'he donat cada vegada que pensava en tu.\n5 d’agost de 2012, a les 13:32\nAu, però ara ja has arribat! i aquí estem (alguns, a la France) per llegir-te i, si podem, comentaqr-te.\n5 d’agost de 2012, a les 16:08\nJa et trobàvem a faltar, Olga. Tant de bo funcione ben bé la connexió i puguem gaudir dels teus apunts i comentaris. Una abraçada.\n5 d’agost de 2012, a les 17:57\nBen tornada (no ho sé dir en llatí)!!\n5 d’agost de 2012, a les 20:32\nLA CONNEXIÓ sembla un títol dels teus llibres! Que bé que tornis.\n6 d’agost de 2012, a les 12:41\nDéu n'hi do. Les companyies només treballen per a les masses, i així ens volen, com una massa impersonal, amuntegats i dòcils com els xais.\n7 d’agost de 2012, a les 11:14\nEstic d'acord amb l'Helena, podries utilitzar La connexió com títol de llibre i de pas carregar-te algun d'aquests comercials "tan amables" de l'operadora de torn encara que sigui literàriament...\n9 d’agost de 2012, a les 13:26\nHola Olga, suposo que enfadada per la connexió, però més fresqueta que la majoria...\nAra amb la tecnologia el poble potser no serà tant idíl·lic...\n13 d’agost de 2012, a les 1:25


natal orange (en)\nAquest arbre pot ser trobat creixent solitari en sòls ben drenats. Es troba en vegetació de la sabana arbrada d'Àfrica austral, ribes riberenques, boscos sobre sorres i matollars costaners des de la Província Oriental del Cap, a KwaZulu-Natal, Sud-àfrica, Moçambic i terra endins fins Swazilàndia, Zimbàbue, el nord de Botswana i el nord de Namíbia, i al nord s'estén fins a Àfrica tropical. És capaç de créixer en terres semiàrides i àrides.\n↑ «Strychnos spinosa a The Plant List» (en anglès). [Consulta: 1r agost 2017].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Strychnos_spinosa&oldid=25752180»\nDarrera modificació: 20 des 2020 a les 22:54\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 des 2020 a les 22:54.


Neguit de pantorrilla: Arrels nòmades\nde Pius Alibek\nMolt bona! L'he llegida sense ni adonar-me'n i m'ha sabut greu acabar-la.\nL'autor va néixer a l'Irak i viu a Barcelona. Pertany a la minoria assiriocaldea que com altres minories kurdes habita el nord del país. Alibek té com a llengua materna l'arameu, és educat en kurd i més tard format en àrab. Del català n'ha fet la seva llengua, fins al punt d'escriure-hi el primer llibre. La seva filla gran, de 3 anys, barreja a l'escola el català i el castellà amb l'arameu i l'àrab. Es troba diferent i pregunta com és que ella no té avis. El pare li diu que sí que en té, d'avis, i comença a escriure un llibre sobre la seva vida i la seva família perquè quan la seva filla sigui gran conegui les seves arrels i i pugui decidir qui vol ser.\nI el pare de debò que té un vida interessant. De petit viu en una petita ciutat, Ankawa, al nord de l'Irak, on tothom es coneix i respecten la seva família. Per l'honradesa del pare han de fugir i van a parar a Bàssora, una gran ciutat, on seva mare s'ha de tapar i no pot sortir sola i ell, que és molt entremaliat, ha de créixer i fer-se home a base de cops que el seu pare li fa entendre com ha de superar-los. Té uns pares que valen molt i que saben educar-lo i fer-li entendre les coses. Conviuen els musulmans baaistes i els catòlics. Ell és catòlic i fins i tot entra al seminari. Vol anar a estudiar a Anglaterra i acaba sortint del país en els inicis de la guerra amb l'Iran.\nTot i que la seva història et fascina i et fa seguir llegint encara que sigui hora de dormir, el millor d'aquest llibre és la narració: com explica el dia a dia, les petites coses que succeeixen, la manera de dir i fer de cada personatge; costums i maneres de fer i de pensar; olors i colors, reaccions sota situacions difícils i diferents... I també veus la diferència de vida d'una ciutat petita, lliure, a una ciutat gran, dominada i sense llibertat. I com un nen es va fent gran i va adaptant-se a les diferents situacions on el porta la vida. Dos anys va durar el servei militar i potser és un dels episodis més colpidors i més forts, potser perquè costa de creure que allò fos un servei militar.\nDe la mà de Pius Alibek pots conèixer l'Iraq abans de l'arribada de Saddam al poder, de la guerra amb Iran i sobretot abans de la invasió de l'Iraq per part de les tropes nord-americanes.\nVal la pena llegir-lo. Us el recomano!\nPublicat per Maripepa a les 22:42


Nicolette Shea (model) Wiki, biografia, edat, alçada, pes, xicot, valor net, carrera, família, fets\nNicolette Shea és una actriu nord-americana de cinema pornogràfic, model adulta, estrella porno. És més coneguda pel seu treball nu a la popular revista masculina Playboy. Ha aparegut en edicions de Playboy com Voluptuous Vixens i Sexy Girls Next Door. Es va convertir en la Cyber Girl of the Month de Playboy l'octubre de 2011. Ha actuat en gairebé dues-centes pel·lícules per a adults i ha aparegut en més de mil articles de revistes i quatre-centes portades de revistes. Als 20 anys, havia començat a actuar en pel·lícules per a adults. Es va traslladar a Los Angeles i va continuar treballant a la indústria de l'entreteniment per a adults. La seva primera gran pel·lícula per a adults va guanyar premis i aviat es va convertir en una estrella per a adults sol·licitada i d'èxit. Fes una ullada a aquesta biografia per saber més sobre la seva infància, família, vida personal, etc.\nNicolette Shea Edat\nQuants anys té Nicolette Shea? Actualment, té 34 anys. Ha vist molts alts i baixos a la seva vida. Però és una inspiració per a aquells que tenen la voluntat de triomfar fins i tot davant l'adversitat. És una gran defensora de la comunitat LGBT.\nBiografia i família de Nicolette Shea\nNicolette Shea va néixer el 18 de novembre de 1986 a Las Vegas, NV. Té la nacionalitat nord-americana i pertany a una ètnia mixta. Els detalls de la seva mare i pare no es coneixen de domini públic. A més, el seu pare era alcohòlic i treballava a la indústria siderúrgica. Sempre tornava a casa borratxo i abusava de la seva mare, cosa que va provocar el seu divorci, quan Nicolette tenia set anys. Les noies van ser criades per la seva mare a casa dels seus avis. La seva mare va començar a treballar a temps parcial a la Universitat d'Ohio per arribar a fins de mes. Ella també té germans. Pel que fa a l'educació, està ben educada.\nLlegiu també: Emily Tosta (actriu) Edat, biografia, xicot, alçada, pes, valor net, informació ràpida, família, fets\nNicolette Shea Novio\nActualment, no ha donat cap visió de les seves cites, relacions i nuvis. Les seves cites anteriors tampoc es coneixen de domini públic. És de naturalesa secreta i manté la seva vida personal lluny de l'abast de qualsevol protagonisme i mitjans de comunicació.\nLlegiu també: Alina Baikova (model) Wiki, biografia, edat, alçada, pes, nòvio, valor net, carrera, família, fets\nCarrera de Nicolette Shea\nParlant de la seva carrera, a mesura que es va consolidar gradualment com una de les principals estrelles de la indústria, va mantenir un enfocament estricte de la seva professió, treballant cada dia, inclosos els caps de setmana, fins i tot fent dues o tres escenes al dia. Va escriure als seus fans a Twitter i al seu bloc sobre la seva decisió. Va començar després d'inscriure's a una Cyber Girl Casting Call i va guanyar Cyber Girl of the Week el juny de 2011. S'ha convertit en una sensació de les xarxes socials, acumulant més de 5 milions de seguidors i creixent. També va aparèixer en edicions de Playboy com Voluptuous Vixens i Sexy Girls Next Door. Es va convertir en la Cyber Girl of the Month de Playboy l'octubre de 2011. També té els títols de Playboy Cyber Girl of the month.\nLlegiu també: Biografia de Katie Bell (model d'Instagram), edat, alçada, pes, xicot, valor net, cònjuge, família, fets\nValor net de Nicolette Shea\nQuant val la Nicolette Shea? El seu valor net s'estima al voltant de $ 700-900K com el 2020. Es troba a una alçada de 5 peus i 5 polzades d'alçada. Pesa uns 60 kg. Les seves mesures corporals són de 36-28-42 polzades. Porta una copa de sostenidor de 34 D.\nNom real Nicolette Shea\nAniversari 18 de novembre de 1986\nProfessió Actriu, model adulta, estrella porno\nFamós per Pel seu treball nu per popular\nrevista per a homes, Playboy\nLloc de naixement Las Vegas, Nevada\nResidència actual Las Vegas, EUA\nTalla de copa de sostenidor 34 DD\nColor de cabell Rossa Platí\nPatrimoni net Aproximadament 700-900.000 USD dels EUA\nGuanys del patrocinador 35.000 $ - 40.000 USD\nLlegiu també: Caitlin Fink (model adult) Wiki, biografia, edat, alçada, xicot, valor net, família, carrera, fets\nFets de Nicolette Shea\nVa tenir una infància dura i una relació problemàtica amb els seus pares.\nSovint la pegaven amb un cinturó, deixant-li talls, contusions i cicatrius.\nDurant els seus anys escolars, va ser animadora i aspirava a ser model i cuinera.\nTambé és coneguda per ser una intèrpret contractual de Digital Playground, líder en màrqueting, marca i promoció.\nEs va convertir en una estrella amb pel·lícules per a adults extravagants.\nTambé té un immens seguidors a les seves plataformes de xarxes socials.\nEl seu compte d'Instagram està ple de les seves imatges calentes i corbes.\nPrincipalment penja imatges en bikini i banyadors.\nTambé s'ha fet diversos tatuatges a les seves diferents parts del cos.\nLi encanta fer sessions de fotos i comprar.\nÉs una fan del fitness i té els llavis més carns.\nLi encanta tenyir-se els cabells amb diferents tons de color.\nLlegiu també: Abby Rao (model d'Instagram), biografia, xicot, edat, pes, alçada, mesura corporal, valor net, família, fets


Xerrada – Una relació sana amb els videojocs en temps de COVID és possible\nComentaris tancats a Xerrada – Una relació sana amb els videojocs en temps de COVID és possible\nUs compartim la grabació de la xerrada “Una relació sana amb els videojocs en temps de COVID és possible”, impartida el 3 de juny per el Santiago Dopazo Hilario, professor de desenvolupament de videojocs i emprenedor. Així com una llista d’enllaços…\nComentaris tancats a Acompanyament emocional a les famílies: tenir un espai per a mi\nReciclatge i vida quotidiana. Algunes reflexions\nComentaris tancats a Reciclatge i vida quotidiana. Algunes reflexions\nJa fa algunes setmanes que l’escola va engegar el Projecte d’Art que, com és habitual, es porta a terme durant el segon trimestre del curs escolar. En general, les famílies ens assabentem poc del punt de partida. Aquest any però,…\nS’acosta el Nadal, veiem les llums per tot arreu. Hi ha qui ho viu amb alegria i il·lusió, amb ganes d’estar amb la família i reviure les tradicions igual que els nostres fills i filles, però també hi ha qui…\nResum de la xerrada sobre primers auxilis\nComentaris tancats a Resum de la xerrada sobre primers auxilis\nPer tercer any consecutiu la Comissió de Formació de l’AMPA ha organitzat conjuntament amb l’àrea de pediatria del CAP Pare Claret les accions formatives sobre Primers auxilis que es portaran a terme a la nostra escola durant aquest curs. Així,…\nEl passat 28 de novembre la Comissió de Formació de l’AMPA va organitzar una xerrada sobre la prevenció de l’assetjament escolar o bullying a càrrec de l’entitat Panδora. Tot seguit us fem un petit resum de les idees més rellevants.…


Robert Wadlow - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n2Taula de creixement\n3Últims dies de vida\n22 febrer 1918\n15 juliol 1940 (22 anys)\nEl Gegant d'Alton\nHome més alt del món\nRobert Pershing Wadlow (22 de febrer de 1918 - 15 de juliol de 1940), nascut a Alton, Illinois, va ser l'home més alt de la història mèdica. També conegut com The Alton Giant (en anglès, el gegant d'Alton) va arribar a fer 272 cm amb un pes de 220 kg poc temps abans de la seva mort. De fet, Wadlow no va parar de créixer fins a morir a l'edat adulta de 22 anys, a causa d'un tumor a la glàndula pituïtària.\nRobert Wadlow, fill de Harold Franklin i Addie Johnson, va néixer amb un pes d'uns 3,8 kg i una alçada normal a Alton, una ciutat situada al sud-oest de l'estat d'Illinois (EUA) sent el fill més gran de cinc germans. El seu creixement fou el normal fins a l'edat de 4 anys on des de llavors la seva alçada va començar a cridar l'atenció. Amb 10 anys ja superava el seu pare.\nEl 1936 després de graduar-se a l'escola Alton High, es va inscriure a la universitat de Shurtleff amb la intenció d'estudiar dret. El 1937, amb 19 anys, ja havia batut el rècord de l'home més alt del món.\nWadlow no només va ser l'home més alt de la història fins al moment, sinó que a més a més també va ser l'home amb les mans més grans. Li mesuraven poc més de 32 cm.\nTaula de creixement[modifica]\n4 160 Inici del creixement ràpid.\n5 163 48\n8 183 77 Ja superava la mitjana d'alçada d'homes adults del seu país.\n13 220 - Va aconseguir ser el Boy Scout més alt del món.\n17 248 Prop de 180\n18 254 180 Utilitzava sabates de 47 cm de llargada.\n21 265 223 Les seves mans van arribar a mesurar 34,4 cm.\n22 272 220 Morí sent l'home més alt de la història.\nÚltims dies de vida[modifica]\nL'alçada començà a dur-li problemes. Necessitava crosses per a caminar i havia perdut sensibilitat a les extremitats. El 27 de juny de 1940 (divuit dies abans de morir) va ser mesurat pels doctors Charles i Cyril MacBryde de la Universitat Washington de Saint Louis, que certificaren una talla de 272 cm.\nEl seu enterrament va reunir a unes 40.000 persones.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Robert Wadlow\nEstàtua de bronze de mida real en honor de Robert Wadlow\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Robert_Wadlow&oldid=30370749»


Fukushima 3 anys | Ecologistas en Acción\nEstás en: Inicio » Ecologistas en Acción » Catalunya » Fukushima 3 anys\nFukushima 3 anys\nMarzo de 2014, por Catalunya | Visitas: 424\nEcologistes en Acció juntament a la Campanya 25 aniversari de l’accident de Vandellós I s’han concentrat avui davant del consolat japonès de Barcelona en un acte simbòlic en record a les víctimes de Fukushima que ha comptat amb la participació de Marc Sanglas d’ERC, Hortènsia Grau i Ernest Urtasun d’ICV-EuiA i Xavier Sabaté de PSC.\nCarta al Consul japonés\nLes organitzacions han lliurat una carta dirigida al Cònsol General del Japó acompanyada de l’Informe ¨Fukushima, l’accident i les seves seqüeles en el tercer aniversari" elaborat per Ecologistes en Acció. A la carta demanen al govern japonès que controli la crisi encara oberta a la planta, desenvolupi un Pla per desmantellar els reactors accidentats i lideri la lluita per la fi de l’energia nuclear al món.\nBarcelona, 11 de març de 2014. La realitat desafia en ocasions a l’estadística, amb conseqüències desastroses en el cas del sector nuclear. Els càlculs de probabilitats apunten a un accident greu al món amb fusió del nucli cada 200 anys, però n’han passat molts menys entre els últims sinistres. El de Fukushima va demostrar que els fenòmens sísmics i també els errors humans poden tirar per terra els còmputs teòrics. Després de cada accident, la indústria nuclear proclama que ha après les lliçons i que les incorpora als nous dissenys en una cursa impossible contra els imponderables. En el cas de l’estat espanyol, el risc és encara més gran, amb la possible reobertura d’una central vella i perillosa, la de Garoña, i la instal•lació d’un cementiri nuclear a una zona inestable de Villar de Cañas.\nEntre l’accident de Harrisburg (1979) i el de Txernòbil (1986) van passar gairebé 17 anys i d’aquest al de Fukushima gairebé 25. Tot indica que la probabilitat real d’accident és deu vegades més gran que la calculada. No hi ha garanties de seguretat suficients per controlar l’incontrolable, ni tan sols quan les centrals funcionen normalment i els organismes reguladors (CSN en el cas espanyol) fan la seva feina de forma rigorosa.\nL’accident de la central de Fukushima es va produir l’11 de març de 2011. Un terratrèmol de grau 9 en l’escala Ritcher al qual va seguir un tsunami una hora després va generar la destrucció dels sistemes auxiliars dels sis reactors de la central, el que finalment va donar lloc a un gravíssim accident amb la fusió dels nuclis dels reactors 1, 2 i 3, que estaven en funcionament i amb severs danys en els altres tres reactors, que estaven en parades de recàrrega o de manteniment. Les emissions radioactives van arribar al 40% del que es va produir a Txernòbil i es van estendre per l’interior del Japó i també pel mar. Al costat dels sis reactors d’aquesta central es van accidentar els quatre de Fukushima i els quatre d’Onagawa, el tancament ja ha estat decretat.\nL’accident nuclear de Fukushima té dues característiques que el fan particular. D’una banda, es va produir en un país tecnològicament molt avançat i amb institucions democràtiques, el que mostra que l’energia nuclear pot generar disgustos fins a les situacions més favorables. D’altra banda es va desencadenar per un iniciador extern, amb les implicacions que això té sobre la seguretat: es pot controlar l’estat en què està l’ instal•lació nuclear, però mai no es poden preveure tots els successos externs. La seguretat nuclear esdevé una cosa massa complexa que depèn de factors imprevisibles.\nS’han complert ja tres anys de l’accident i la situació segueix sent catastròfica, malgrat el temps transcorregut i dels mitjans tecnològics i econòmics d’un país com el Japó. La gestió en un primer moment va ser molt deficient i segueixen registrant errors de pes. Està sent necessari recórrer a procediments totalment nous per a aquesta lluita desigual contra la radioactivitat, el que mostra el lluny que estem de controlar tècnicament l’energia nuclear.\nEncara queden 52.000 persones que no poden tornar a casa perquè els nivells de radioactivitat són massa alts. Molts nens es veuen forçats a restringir el temps que passen a l’aire lliure per reduir el temps d’exposició a la radioactivitat. Alguns peixos i cultius presenten nivells de radioactivitat per sobre dels permesos i han de ser sotmesos a controls. L’accident va motivar l’evacuació d’unes 142.000 persones i les seves conseqüències per a la salut s’aniran coneixent al llarg de les futures dècades, però ja s’ha registrat un augment de càncers de tiroides en els nens.\nLa generació de milers de tones d’aigua contaminada, i les freqüents fugues al mar han motivat que les aigües pesqueres i els ecosistemes marins es contaminin. Ha estat fins i tot necessari folrar de ciment el sòl marí prop de la central. Les últimes fugues més greus s’han localitzat en els tancs d’emmagatzematge que haurien de servir per mantenir en lloc segur l’aigua procedent dels reactors. L’empresa TEPCO s’ha vist obligada a fabricar emmagatzematge per 800.000 tones d’aigua.\nQuan la radioactivitat estigui controlada al territori, caldrà plantejar-se el futur dels sis reactors accidentats, especialment dels números 1, 2 i 3, que van patir la fusió parcial o total del nucli. El combustible gastat, els materials més radioactius, està al descobert dins del vas i la seva extracció serà extremadament difícil. És possible que sigui necessari sepultar els reactors sota un sarcòfag de formigó per evitar les enormes dosis radioactives i l’augment de radioactivitat ambiental que implicaria el seu desmantellament.\nL’accident de Fukushima hauria de servir a la indústria nuclear en el món, i en particular a l’espanyola, com a mostra del que pot arribar a passar si se segueix usant aquesta font d’energia. El més sensat és aprendre la lliçó i anar prescindint de mica en mica d’aquesta perillosa i cara tecnologia. Ja hi ha prou fonts d’energia netes que poden anar substituint gradualment a les brutes, perilloses i cares centrals nuclears.\nL’impacte de Fukushima ha estat molt important sobre la indústria nuclear que ha vist com es truncaven els seus plans d’expansió en molts països i com s’ha reduït la seva contribució al mix energètic mundial. En aquests moments la producció eòlica supera amb escreix a la nuclear. La situació econòmica dels operadors de centrals també s’ha vist afectada i les seves accions han estat declarats com bons escombraries per Standard and Poors.\nNo obstant això encara s’observa una resistència a prescindir d’aquesta perillosa tecnologia en països com l’estat espanyol, on la indústria nuclear té una gran influència política malgrat els enormes problemes que genera. L’energia nuclear és una tecnologia immadura, malgrat els seus 60 anys d’existència, que encara no ha resolt els seus problemes tècnics: risc d’accident, gestió dels residus d’alta activitat, proliferació nuclear i escassetat del combustible.\nActualment les C.N. catalanes són les que segueixen tenint més incidències d’estat espanyol i el lobby nuclear ha llançat l’amenaça de perllongar la vida de les CN de tot l’estat fins als seixanta anys. Per tot això, la Campaña impulsada amb motiu del 25 aniversari de l’accident de Vandellós I, el més greu de l’Estat Espanyol i que va a estar a punt d’acabar en catàstrofe, ha explicat al final l’acte les accions que està duent a terme per pressionar per un canvi urgent en la política energètica actual.


Ksix comprar i ofertes material nàutica i pesca de Ksix a Waveinn\nKsix a waveinn - la millor selecció de productes al millor preu. Mai havia set tant fàcil navegar i comprar per internet articles de botiga-nautica-pesca. I el millor de tot és que et portem el material de botiga-nautica-pesca que necessitis directament a la porta de casa. La majoria de productes Ksix s’envien ràpidament, 24 hores després d’haver fet la compra a waveinn. Com a distribuïdor autoritzat de Ksix tenim un ampli coneixement de tots els productes i últimes tecnologies. Podem assessorar-te amb els millors consells per utilitzar i cuidar el material Ksix de la millor manera. Sempre que ho necessitis rebràs el millor servei del nostre equip d’esportistes experts. Creiem que una part important per a la satisfacció del client és garantir que la compra es fa en un entorn 100% segur i confidencial. Volem que estiguis 100% satisfet amb la teva compra a waveinn, però si per algun motiu això no passés, tens 30 dies per fer la devolució de la compra. Si tens una pregunta o necessites que t’assessorem, no dubtis a contactar amb el nostre equip d’atenció al client de waveinn. Estarem encantats en donar resposta a totes les teves preguntes i a ajudar-te en tot el que necessitis!


Últim dissabte abans de la Festa de Nadal! – C.E. L'Esquirol\nÚltim dissabte abans de la Festa de Nadal!\n9 diciembre, 2015 celesquirol Leave a comment\nHola de nou famílies!! Ja són aquí les notícies de l’Esplai de cada dimecres, que cada vegada oloren més a Nadal 😀\nRecordem a la Comissió de Mares i Pares que estan convocats aquest dissabte per preparar tot el necessari per gaudir d’una gran Cavalcada de Reis. Un cop més, us animem a apuntar-vos a la Comissió, us necessitem a tots! Podeu fer-ho enviant un correu a la nostra adreça: ce.lesquirol@gmail.com\nLa festa de Nadal se celebrarà l’últim dia d’esplai de l’any! Tots els pares i mares de l’esplai esteu convidats a participar-hi, no hi falteu! Serà el dia 19 de desembre a partir de les 16:30 fins les 18.30, on farem un munt d’activitats pares i mares, monitors i infants. Tot seguit, realitzarem el quinto de cada any al mateix Esplai amb un pica-pica que posarem tots conjuntament: famílies i monitors. Si sou experts fent pastissos o qualsevol berenar, és la vostre oportunitat per lluir-vos!! Tanmateix, tota mena de pica-pica (patates de bossa, olives, etc) serà benvingut!\nMares i Pares, des de la Parròquia de Barberà, us demanem que si teniu joguines dels vostres fills i filles que ja no fan servir ens les porteu a l’Esplai, aquestes seran destinades als infants més necessitats de la ciutat. Que cap infant es quedi sense un somriure aquestes festes!\nEns veiem aquest dissabte, l’últim abans de la gran Festa de Nadal!\nEsplai\tcasal, festanadal, paresimares, recollidajoguines, reis, somdesplai


EL SABADELL SANT NICOLAU NO SUPERA AL MARTORELL I JA NO DEPÈN D'ELL MATEIX PER SEGUIR A EBA\nEl Sabadell Sant Nicolau no va poder superar el BC Martorell (69-72) i arriba a la darrera jornada de la Lliga EBA sense dependre d’ell mateix per seguir a la categoria. Un pavelló ple i amb un gran ambient no va ser suficient per catapultar els homes d’Adrià Alonso cap a la victòria en un matx molt igualtat i que es va decidir al darrer minut. Els sabadellencs, conscients del que hi havia en joc, van començar molt bé el partit, contenint el joc interior visitant i anotant gràcies a l’encert d’Iikka Maki des del perímetre.\nEls locals van agafar un petit avantatge al marcador que ràpidament es va perdre degut a l’aparició del jove sudanès de 2.18 (19 anys), Deng Mayot, que va dominar la pintura al segon període i va permetre als visitants arribar al descans amb el marcador igualat (33-33).\nEls primers minuts de la segona meitat van ser els pitjors del conjunt sabadellenc, que es va veure superat per un Martorell més intents i on l’americà Darius Campbell començava a anotar amb facilitat. Els visitants van acabar aquest període amb el marcador favorable (46-55) i controlant el ritme del partit. La remuntada semblava difícil, però l’equip va reaccionar gràcies a un seguit de defenses alternatives que col·lapsaven el joc visitant. A més, en atac, la mobilitat de Sobrepera i Carbonell posava en dificultats als pivots rivals. Així, i després d’una tècnica xiulada al ex-jugador grana Nil Sabata, Iikka Maki anotava tres tirs lliures seguits i donava la possessió al Sant Nicolau. Quedaven quatre minuts i tot estava per decidir (64-65).\nEn aquest tram final el Sant Nicolau va acusar la pressió, errant diversos tirs lliures, mentre que a l’altre costat de la pista a Campbell i Morales no els va tremolar el pols. En la darrera jugada el triple dels locals no va entrar i el marcador es va quedar en el definitiu 69-72.\nLa derrota deixa al Sabadell Sant Nicolau virtualment fora de la lliga EBA, però no de manera matemàtica. La salvació passaria per una carambola força complicada: guanyar al camp del Pardinyes i que l’Arenys guanyi al Martorell per una diferència de punts en base a si l’Andorra guanya o no el seu partit davant el Masnou. Mentre hi ha vida, hi ha esperança.\nFinalment, des del CE Sant Nicolau no volem acabar aquesta crònica sense agrair el suport a tota la gent que va omplir el Pavelló aquest cap de setmana, tant en el partit del sènior masculí (EBA) com en el del sènior femení (Copa Catalunya). Gràcies!


Barcelona inverteix 5 MEUR en ajudes a famílies, clubs i entitats esportives La República\nBarcelona inverteix 5 MEUR en ajudes a famílies, clubs i entitats esportives\nACN Barcelona.-L’Ajuntament de Barcelona, a través de l’Institut Barcelona Esports, ha activat un pla de rescat al sector valorat en 5 MEUR, que s’invertiran en ajudes a les famílies, els […]\nACN Barcelona.-L’Ajuntament de Barcelona, a través de l’Institut Barcelona Esports, ha activat un pla de rescat al sector valorat en 5 MEUR, que s’invertiran en ajudes a les famílies, els clubs i les entitats esportives de la ciutat. El pla de reactivació econòmica contempla tres grans eixos d’actuació. Hi haurà un ajut extraordinari a clubs i entitats esportives, que han patit un greu impacte de liquiditat per la manca de cobrament de quotes, el que els ha provocat problemes per pagar lloguers, subministraments i assegurances. El segon bloc és per reforçar l’accés universal a l’esport per als menors, mentre que el tercer busca restablir l’equilibri econòmic de les instal·lacions esportives municipals.\nLes instal·lacions municipals han tornat a obrir ja i s’han hagut d’adaptar a la nova etapa, limitant alguns serveis, amb mesures sanitàries preventives i reducció d’aforaments. Però el més greu ha estat la seva inactivitat des del 14 de març, que provocat un impacte en la seva gestió econòmica que ara el consistori treballarà per revertir.


Jaouad Hssini, de l’Esportiu Penedès, sotscampió estatal cadet de 1.500 metres obstacles | lafura.cat\nJaouad Hssini, de l’Esportiu Penedès, sotscampió estatal cadet de 1.500 metres obstacles\nL’atleta Jaouad Hssini, de l’Esportiu Penedès, va obtenir el passat cap de setmana la medalla de plata al campionat estatal cadet de 1.500 metres obstacles i, a més, va pulveritzar el rècord de Catalunya de la categoria de tots els temps, deixant-lo en 4’ 22’’ 67 centèsimes. De fet, Hssini ja hi arribava com a flamant campió de Catalunya de la disciplina i en un gran moment de forma.\nHssini va fer una cursa molt valenta, a un ritme elèctric que el va situar molt a prop del triomf. Una victòria que tenia a tocar, però es va precipitar en el seu atac i va ser superat en el darrer instant per un corredor aragonès. La marca del penedesenc era la millor marca espanyola de la història.\nVa ser a l’estadi d’atletisme de Huelva, on hi competien els atletes nascuts als anys 1999 i 2000 que prèviament haguessin assolit la marca mínima que imposa la federació estatal d’atletisme. A banda de Hssini, l’Esportiu Penedès hi va portar Pol Retamal (17è en salt de llargada, després de patir una lesió), Miquel Compte (20è als 100 metres tanques i 22è als 300 metres tanques) i NaimaAit Alibou (23a als 600 metres llisos).


FACUA Catalunya imparteix una xerrada sobre les clàusules terra al costat de la CGT-Baix Llobregat\nEl secretari general de FACUA Catalunya, Gerard Hernández, respondrà les preguntes dels assistents i tractarà d'aclarir els dubtes que aquests plantegen.\nCatalunya - 18/05/2017\nFACUA Catalunya impartirà el divendres 26 de maig una xerrada informativa sobre les clàusules terra, al costat de la CGT-Baix Llobregat.\nEl secretari general de FACUA Catalunya, Gerard Hernández, serà l'encarregat d'impartir la xerrada i facilitarà informació sobre les noves sentències del Tribunal de Justícia de la UE i del Tribunal Suprem relacionades amb les clàusules terra, així com del Reial Decret 1/2017, de 20 de gener, de mesures urgents de protecció dels consumidors en matèria de clàusula terra.\nGerard Hernández respondrà les preguntes dels assistents i tractarà d'aclarir els dubtes que aquests plantegen. Així mateix, explicarà com es poden reclamar davant les entitats bancàries la devolució de les quantitats cobrades indegudament per les esmentades clàusules terra.\nL'acte se celebrarà a partir de les 19.00 hores del divendres 26 de maig, en els locals de la CGT Baix Llobregat a la carretera d'Esplugues, 46, a la localitat de Cornellà de Llobregat.


FRIDA KAHLO. Viva la vida - Club TR3SC\ndel 4 al 14 d'octubre\nSala Fènix - Barcelona\nEn un dia de morts, Frida Kahlo espera als seus convidats i mentre cuina, evoca Diego, Rockefeller, Trotski, exposa la seva opinió sobre els artistes, Mèxic, Estats Units, França i sorgeix inevitablement el record de l'accident i la presència de la mort. Un monòleg entre el dolor, la passió i l'humor.\nAquest monòleg va ser escrit el 1998 per Humberto Robles i va sorgir a partir d'una investigació que l'autor va fer per realitzar una altra obra de teatre que mai va escriure, es tractava de la trobada imaginari entre quatre de les dones més importants i emblemàtiques de Mèxic dels anys 20 i 30: Frida Kahlo, Tina Modotti, Nahui Ollín i Antonieta Rivas Mercat. El primer personatge que va decidir estudiar Humberto va ser Frida i d'aquí va sorgir aquest text. Molts dels textos de l'obra van ser extrets de cartes i escrits de Frida, són les seves impressions sobre Paris, Estats Units, Mèxic, André Breton, el que pensava sobre els artistes i els intel·lectuals, la narració de l'accident; el text està esquitxat de títols de quadres de Frida, així com frases o poemes escrits en el seu diari. La veu de Frida es deixa escoltar nítida i veraçment en aquest monòleg.\nCarrer Riereta 31, 08001 Barcelona\nDates: del 4 al 14 d'octubre\nAnthony Kmeid arriba a la Sala Fènix amb aquest espectacle sobre l'amor\ndel 27 al 30 de juny\nUn xou basat en el late night emès a través de Youtube de la mà dels humoristes Facu Díaz i Miguel Maldonado\nMaru Candel - Todo pasa por algo, amor!\nMaru Candel, habitual del Club de la Comedia, fusiona humor i cançó en aquest espectacle.\nDiumenge 30 de juny a les 20:00h\nMorir en tiempos revueltos · Sergio Picón\nJa que ens morirem, almenys que sigui del riure.\nDel 31 al 31 de maig i Del 7 al 28 de juny\nAprofita l'oportunitat i viu l'hora golfa amb l'humorista més golf.\nDel 1 al 30 de juny\nRic per no follar · Marisol Galdón\nun monòleg eròtic festiu, que representa el desparrame escènic d'una dona madura que sexualment es troba encallada.\n26 DE JUNY per TR3SC\nArriben les vacances i, per fi, el moment de fer la maleta per marxar de viatge a aquell indret que portes temps esperant. Si el que vols és endinsar-te en el teu destí encara més i descobrir-lo des d’una altra perspectiva, mirar una bona pel·lícula o llegir un llibre sobre aquest territori poden servir-te d’inspiració. Però, si et dels que aquest estiu es queda a casa, també pot ser una bona manera de viatjar sense haver de moure’s del sofà ni del costat del ventilador. Descobreix la tria de llibres i pel·lícules que et proposem perquè facis un tastet d’alguns indrets ben especials!\nFeliç Dia de la Música!\nAl TR3SC pensem que la música ens cura del soroll del nostre dia a dia; per això, amb aquest vídeo, volem reivindicar una de les nostres activitats pròpies amb la qual gairebé cada setmana celebrem el poder de la música: els Més que música!\n21 DE JUNY per TR3SC\n20 pel·lícules per celebrar el Dia de l'Orgull LGTBIQ\nLa celebració popular de l'Orgull LGTBIQ és el 28 de juny. Aquí tens 20 llargmetratges que, més enllà de la seva temàtica LGTBIQ, són una autèntica preciositat i formen part d'aquelles pel·lícules que porten el segell 'veure un cop a la vida'. Avui i cada dia amb la llibertat i la diversitat sexual!\n18 DE JUNY per TR3SC\nTot el que has de saber sobre l'ou com balla\nQuant fa que barcelonins i barcelonines celebren la festa de l'ou com balla en places i patis guarnits amb flors per a l’ocasió? Quins són els seus orígens? Aprofitant que s'apropen les festes de Corpus, repassem els origens d’aquesta festivitat i, sobretot, totes les activitats municipals, al voltant del 20 de juny, que s’organitzen per commemorar-la!\n14 DE JUNY per TR3SC\nEls socis i sòcies recomanen Grec!\nTorna el festival Grec a Barcelona i al TR3SC no podem deixar escapar l’oportunitat de recomanar-te les millors propostes.\nAquesta vegada, de la mà de socis i sòcies com tu, que han volgut fer la seva aportació i ens han deixat aquest recull d’opinions perquè puguis escollir entre tota la programació què aniràs a veure. Viu el Grec amb el TR3SC!\n13 DE JUNY per TR3SC\nEls nominats als Premis Butaca, amb especial presència del TR3SC\nÀngels a Amèrica és la favorita a emportar-se més Premis Butaca en aquesta nova edició que se celebrarà el 14 de juliol. Aquest any, s'ha introduït un nou premi amb la complicitat del TR3SC, que valora la Millor Iniciativa per als Públics.


Máster en Enseñanza de Español como Lengua Extranjera | Fundació URV\nUn programa de postgrau que proporciona una preparació qualificada i sòlida en la docència de l'Espanyol com a Llengua Estrangera (ELA), combinant elements teòrics i pràctics\nGraduats, llicenciats o diplomats, especialment de l'àmbit de les humanitats.\nProfessionals en actiu que vulguin aprofundir en els coneixements sobre metodologia, didàctica i recerca en l'ensenyament-aprenentatge d'ELE.\nEstudiants d'últim any de grau i persones interessades en l'ensenyament-aprenentatge d'ELE.\nTambé es consideraran les sol·licituds de professionals vinculats a l'ensenyament d'altres llengües estrangeres\nFacilitar als participants els elements de reflexió necessaris per a orientar la seva formació cap a l'exercici professional de l'ensenyament d'ELE.\nProporcionar als participants les bases teòriques i els instruments pràctics necessaris per a organitzar la docència d'ELE.\nFamiliaritzar als participants amb les tècniques i recursos actuals de l'ensenyament d'ELE amb la finalitat d'optimitzar el procés d'ensenyament-aprenentatge.\n(Mòdul 1. Del 14/10/2019 al 19/01/2020) Bases per a l'ensenyament-aprenentatge d'ELE\n(Mòdul 2. Del 20/01/2020 al 19/04/2020) El lèxic, la gramàtica, la pragmàtica i la pronunciació en l'ensenyament-aprenentatge d'ELE\n(Mòdul 3. Del 20/04/2020 al 21/06/2020) Recursos i eines per a l'ensenyament d'ELE\n(Mòdul 4. Del 19/10/2020 al 14/02/2021) L'ensenyament-aprenentatge d'ELE en contextos específics\n(Mòdul 5. Del 15/02/2021 al 13/06/2021) Qüestions específiques en l'ensenyament-aprenentatge d'ELE\n(Mòdul 6. Del 14/06/2021 al 19/07/2021) Bases de la recerca per al professorat d'ELE\n(Mòdul 4. Edició Màster 2018-2020. Del 14/10/2019 al 16/02/2020) L'ensenyament-aprenentatge d'ELE en contextos específics\n(Mòdul 5. Edició Màster 2018-2020. Del 17/02/2020 al 07/06/2020) Qüestions específiques en l'ensenyament-aprenentatge d'ELE\n(Mòdul 6. Edició Màster 2018-2020. Del 08/06/2020 al 19/07/2020) Bases de la recerca per al professorat d'ELE\n1. Docència de l'espanyol: en centres d'ensenyament de llengües, nacionals o internacionals; en lectorats d'espanyol en universitats estrangeres; en aules d'enllaç dels centres de primària i secundària; en el món empresarial.\n2. Col·laboració amb editorials especialitzades en l'elaboració de materials d'ELE.\n3. Professionals del món del turisme.\n4. Mediació cultural i traducció.\ndel 14/10/2019 al 19/09/2021\nedició online continuada\nVeronica Ferrando Aramo\nDiego Pascual Cabo\nEl Màster és un títol propi de postgrau de la Universitat Rovira i Virgili.\nAquest màster està a càrrec del Centre d'Estudis Hispànics de la mateixa universitat, centro examinador dels exàmens DELE (Diplomas de Español como Lengua Extranjera del Instituto Cervantes) i entitat avaluadora dels centres que sol·liciten l'acreditació de qualitat de l'Institut Cervantes.\nCom a títol propi d'una universitat espanyola el títol que s'obté està reconegut nacional i internacionalment, si bé no dóna accés a cursar el doctorat a Espanya.\nLes matèries del programa estan comptades en crèdits ECTS (1 crèdit ECTS correspon a 25 hores de treball de l'alumne), que representen la suma del treball de l'alumne, més les hores lectives i les hores de tutoria personalitzada.


GR 83 - Etapa 5: D’Osor a les Planes d’Hostoles\nAquesta llarguíssima etapa comença als boscos de les Guilleries, passa per la riba del pantà de Susqueda i per un extrem del Collsacabra, abans d'acabar a la comarca de la Garrotxa, a poca distància de la zona volcànica.\nLa ruta surt d'Osor en direcció nord-oest, per la carretera de la Mare de Déu del Coll. Se'n desvia de seguida per un camí a l'esquerra que, entre els boscos de les Casulles, dins l'Espai Natural Protegit de les Guilleries, puja fins a la capella de la Mare de Déu del Part, documentada des del segle XIV. L'ascens continua fins assolir el coll de Nafrè, que divideix els termes d'Osor i Susqueda i on es torna a coincidir amb la carretera del santuari del Coll.\nAquí cal travessar la carretera i enfilar un camí asfaltat de baixada cap al pantà de Susqueda. Un cop a la riba de l'embassament, cal resseguir-la cap a la dreta. Més endavant, hi ha un mirador on gaudir de les millors panoràmiques d'aquesta massa d'aigua de la conca del Ter. El camí passa per un extrem de la presa construïda durant la dècada de 1960 i continua riu avall fins un pont que creua el Ter i va a parar a la petita església romànica de Sant Miquel de Maifré. El temple es troba mig amagat entre dos grans edificis que van servir per allotjar els enginyers de la presa i que actualment formen part de la Fundació Font Picant.\nEl camí asfaltat remunta ara el Ter fins que arriba a l'altre extrem de la presa per continuar vorejant l'embassament. No obstant, aviat se'n desvia per pujar amb força pel camí de Sant Martí, que s'enfila durant set quilòmetres fins arribar a Sant Martí Sacalm. Aquest entitat de població dispersa, que destaca per l'església romànica de Sant Martí, compta amb 38 habitants i és la capital del municipi de Susqueda.\nL'últim tram de l'etapa és en baixada i sempre entre boscos de relleu accidentat, per l'extrem de l'Espai Natural Protegit de Collsacabra. És la benvinguda a la comarca de la Garrotxa, on una plana agrícola i amb cert desenvolupament industrial acull les Planes d'Hostoles, punt final de l'etapa.\nDistància del recorregut: 27 km\nDurada: 7 h 30 min\nDesnivell positiu (m): 1213\nDesnivell negatiu: 1186\nOficines de turisme: Sant Hilari Sacalm, les Planes d'Hostoles.\nComarca: Garrotxa, Selva\nPunts d'interès: Osor, Espai Natural Protegit de les Guilleries, capella de la Mare de Déu del Part, pantà de Susqueda, església de Sant Miquel de Maifré, Sant Martí Sacalm, Espai Natural Protegit de Collsacabra, les Planes d'Hostoles.


Puigdemont retreu a la Comissió Europea l'exclusió del català de la Conferència sobre el Futur d'Europa La República\nRecorda que “és un tema de voluntat política, no pas de pressupost”\nDubravka Šuica, Guy Verhofstadt i Ana Paula Zacarias durat la roda de premsa de presentació de la plataforma digital per a la Conferència sobre el Futur d'Europa.\nEl president Carles Puigdemont retreu a la Comissió Europea que promocioni l’entrada en funcionament d’una plataforma digital multilingüe de la Conferència sobre el Futur d’Europa que exclou el català, llengua amb la qual també s’hi podran fer aportacions. Aquest és el missatge que ha publicat a Twitter: “Seria molt important que en algun lloc del web es destaqués que també es podran fer aportacions en català. I, posats a fer, encara seria millor per al futur d’Europa que el web també fos accessible en la nostra llengua. És un tema de voluntat política, no pas de pressupost”\nSeria molt important que en algun lloc del web es destaqués que també es podran fer aportacions en català. I, posats a fer, encara seria millor per al futur d'Europa que el web també fos accessible en la nostra llengua. És un tema de voluntat política, no pas de pressupost. https://t.co/nh1ZzefnJq\n— Carles Puigdemont (@KRLS) April 19, 2021


Segons dades d'Asempleo, hi ha un 13% menys de menors de 25 anys afiliats a la Seguretat Social respecte de 2019\nEls joves segueixen a la coa de la recuperació de l'ocupació i, alhora, els contractes de pràctiques cauen un 31%. Ismael Velázquez\nLa taxa de reincorporació al mercat laboral dels joves de les Illes es va col·locar sobre el 4% en el primer trimestre de l'any. La majoria d'aquests menors de 25 anys que van trobar feina ho van fer en sectors com sanitat, educació o hostaleria, segons l'informe d'Asempleo. A més, quatre de cada cinc d'aquests joves que van trobar feina durant els primers mesos de l'any, va ser amb contractes temporals. Així i tot, cal tenir en compte que en termes generals l'atur durant el primer trimestre a les Balears va créixer un 4,63%.\nLa patronal d'agències privades d'ocupació ha fet patent que el maig, amb un creixement del 8% de l'ocupació, s'ha recuperat el sector jove en la immersió dins el món laboral, però, alhora, també han explicat que aquest bon mes no compensarà un any que ha estat especialment dur per als menors de 25 anys. Hi ha un 13% menys de menors de 25 anys afiliats a la Seguretat Social i un 30% menys de joves amb contracte de pràctiques respecte de 2019. A més d'això, Asempleo ha evidenciat que si es contemplassin els joves que estan en ERTO, és a dir aquells que no compten com a desocupats encara que d'alguna forma hi estiguin, les xifres serien encara més grans.\nEls contractes temporals segueixen liderant\nDels 940.000 joves de menys de 25 anys afiliats a la Seguretat Social, el 53% tenen un contracte temporal, el 33,7% indefinit i un 5% un contracte de pràctiques o formació. En comparació amb 2019, l'únic grup que ha crescut és el dels contractes indefinits, amb un 1,7%. Per altra banda, els contractes parcials han disminuït un 20% en dades interanuals, els fixos discontinus un 22% i els contractes de formació o pràctiques un 31%. Amb relació a aquest darrer col·lectiu, si el maig de 2019 hi havia 61.000 joves en pràctiques, ara només n'hi ha 42.000.\nDes de 2017 la probabilitat dels joves de trobar la seva primera feina ha anat caient en picat. Així com el 2017 era del 12%, avui és del 6% i gairebé tots ho van fer amb un contracte temporal. Així i tot, de cada 100 joves amb contracte temporal al quart trimestre de 2020, el 16% el van transformar en indefinit. És una bona dada comparada amb el tan sols 5% que significa la mitjana estatal.\nmercat laboral joves ATUR Illes Balears


Qualitat alta plena de líquid automàtic afegint el sistema\nTotalment automàtic de tipus líquid afegint sistema generalment treballa amb sistema de processament per lots. 1. breu introducció escala líquid és regulable per pantalla tàctil. Original de processament per lots d'ordinador cal oferir començant o afegir senyals o controlar directament. 2. el sistema de control es pot instal·lar...\nTotalment automàtic de tipus líquid afegint sistema generalment treballa amb sistema de processament per lots.\n1. líquid escala és regulable per pantalla tàctil. Original de processament per lots d'ordinador cal oferir començant o afegir senyals o controlar directament.\n2. el sistema de control es pot instal·lar en el control d'habitació o al lloc, que el convenient per a la operació.\n3. el controlador pot aportació algunes fórmules normals per endavant per la pantalla tàctil o fórmula de líquid d'entrada directa a l'ordinador.\n4. funcionament passos: determinar la quantitat líquida fórmula i lot abans de pesatge. Formigó ordinador enviar tret de sortida i llavors automàtica pesant i addició es duen a terme. Després d'això, sala de control enviar comenci a afegir senyal i llavors esprai líquid a mesclador. El sistema s'aturarà quan líquid tot estigui descarregada. Per fi, senyal acabat serà enviat a l'ordinador de formigó. Les operacions seran reciclats al seu torn.\n5. hi ha dues maneres de control: operacions manuals i automàtiques. Tots els dispositius pot iniciar o aturar individualment manuals. De funcionament automàtic, líquid s'afegiran en el tanc automàticament quan és líquid a baix nivell i afegint es parada si líquid és a nivell alt.\nS'aplica àmpliament a pesant tipus líquid afegint sistema en alimentació, aliments, indústries de Medicina etc..\nHot Tags: líquid plena automàtic afegint el sistema, Xina, fabricants, proveïdors, fàbrica, a l'engròs\nUn parell de: Director de filtre de pols\nSegüent: Automatització carregar el controlador per al molí de martell


S'aprova la llei que fixa el termini de pagament per a empreses i administracions a 60 dies - FÒRUM.ad\nS’aprova la llei que fixa el termini de pagament per a empreses i administracions a 60 dies\nOn: 28/11/13 20:06\nLa sessió de Consell General d’aquest dijous ha començat amb el debat i l’aprovació de la primera Llei en què s’estableixen mesures contra la morositat amb els vots a favor del grup parlamentari demòcrata, l’abstenció del grup parlamentari mixt i els vots en contra del grup parlamentari socialdemòcrata. La llei estableix que el termini de pagament de factures per a l’administració pública i entre empreses no excedeixi els 60 dies, deixant la porta oberta a pactes per ampliar els terminis a 90 dies. El grup parlamentari socialdemòcrata ha votat en contra de la mesura perquè considera, entre d’altres, que calia reduir el termini progressivament fins a 30 dies i suprimir la possibilitat de pactar el termini fins a 90 dies, per la qual cosa, el president del grup, David Rios, ha assegurat que el text final no tindrà efecte i no millorarà l’economia andorrana. De la seva banda, des del grup mixt, Jaume Bartumeu, ha justificat l’abstenció del seu grup pels greuges comparatius que considera que imposa la llei a nivell de les indemnitzacions que es poden reclamar. El conseller demòcrata Carles Ensenyat s’ha mostrat convençut que la llei ajudarà a molts petits empresaris que actualment passen per dificultats, i ha reconegut que l’ideal seria que en un futur el termini es pogués escurçar fins a 30 dies.\nEl debat sobre la Llei en què s’estableixen mesures contra la morositat ha començat amb la defensa, per part del grup parlamentari socialdemòcrata, de quatre reserves d’esmena, que han estat desestimades. El president del grup parlamentari socialdemòcrata, David Rios, ha defensat la necessitat de suprimir la possibilitat de pactar l’allargament del termini de pagament a 90 dies, ja que obre la porta al fet que els grans empresaris puguin imposar condicions abusives, i que el termini s’anés reduint progressivament fins a arribar a 30 dies el 2016. Rios també ha demanat que es votés a favor de fixar l’interès de demora en cinc vegades l’interès legal, i no el doble com ha quedat fixat finalment per evitar que els empresaris es financiïn a través del no pagament de les factures en lloc d’acudir als bancs; i d’introduir el concepte de mediació per solucionar conflictes.\nEn canvi, el conseller general demòcrata Carles Ensenyat, ha assegurat que la llei segueix la directiva europea, respectant la llibertat d’empresa però posant límits clars perquè no hi hagi abusos. També ha assegurat que l’ideal seria reduir el termini en un futur, però que no es podrà fer fins que no s’analitzin els fruits de la llei aprovada aquest dijous. Així, Ensenyat ha anunciat que en un futur el termini s’haurà d’escurçar a 30 dies per als pagaments de l’administració pública i a 30 dies amb possibilitat de pacte d’extensió fins a 60 dies per als pagaments entre empresaris.\nPel que fa a la modificació del càlcul de la mora que proposava el PS, el conseller demòcrata ha aprofitat per instar Rios a recordar quin govern va ser el que va abaixar l’interès legal, i ha dit que si bé fins al 5% l’interès legal seria superior amb la fórmula dels socialdemòcrates, a partir d’aquest percentatge, s’haurà de pagar més interès amb el sistema que finalment s’ha aprovat. Finalment, Ensenyat ha dit que en matèria de morositat, la mediació ‘no toca’, ja que en tot cas s’hauria d’aplicar un arbitratge, i ha criticat el PS per voler introduir aquesta figura sense estar legislada.\nD’altra banda, el grup parlamentari mixt s’ha abstingut en la votació perquè, tal com ha indicat el seu president, Jaume Bartumeu, la llei s’ha millorat durant el treball en comissió, però continua sent perjudicial per als petits empresaris, que considera que estaran en inferioritat de condicions amb les grans empreses. Bartumeu ha dit que els petits empresaris podrien haver de suportar interessos massa elevats en cas de quantiats inferiors a 30.000 euros, i que considera aquest fet ‘confiscador i espoliador’.\nPrevious Post: Ordino amortitza 2.056.000 d’euros de deute durant el 2013\nNext Post: La xarxa wi-fi de l’avinguda Meritxell estarà en marxa per la Puríssima


2022/04/22-ACTIVITAT-PRI56-Sant Jordi | Col·legi Sant Josep\new PRI — 22 abril, 2022\nEnguany la diada s´ha avançat un dia, avui 22 d´abril els alumnes de Cicle Superior hem celebrat Sant Jordi fent moltes activitats molt diverses. Aquest matí hem anat a esmorzar a la plaça del Gat Cendrer on hem pogut córrer i gaudir d´un matí preciós. Seguidament hem assistit a la l´entrega dels premis del concurs literari; s´han lliurat un total de 16 diplomes als millors dos contes de cada grup classe. A continuació els alumnes de 6è hem participat a la venta dels llibres i l´intercanvi de punts de llibre de tots els alumnes de la Primària. A la tarda hem anat a plaça de la Bòbila on hem fet la tradicional Gimcana; catorze proves divertidíssimes que ens han fet riure i gaudir de valent. Agraïm als nois i noies que han decidit fer d´organitzadors de les proves el seu esforç i la seva paciència, GRÀCIES!!\nUna jornada intensa, bon Sant Jordi a tots!\nNext post 2022/04/22-ACTIVITAT-1I2PRI-SANT JORDI\nPrevious post 2022/04/08-ACTIVITAT-2INF-ELS CONILLETS HEM PINTAT AMB XOCOLATA


Coffee and Slow Fashion: Intercanvi de roba amb un toc cafeter (Clàudia) - ZEROWASTEBCN.com ZEROWASTEBCN.com\nCoses que fem\nLlocs on anem\nGent que ens agrada\nCatàleg Zero Waste Bcn\nabril agenda aprofitament aula ambiental Barcelona calendari cicles cosmetica cuina diy food waste foodwaste healthy hort japchae kale lones publicitàries malbaratament manualitats Moda sostenible nadal nowaste pasta pastanaga punt verd receptes reciclar reciclatge recipes regals residus residuzero residu zero secrets sostenible spork staytuned sustainable tallers teaser tips trucs xmas zero waste zerowaste\nCoffee and Slow Fashion: Intercanvi de roba amb un toc cafeter (Clàudia)\nEl segon cap de setmana d’Abril, la Clàudia (companya de Zero Waste BCN) va co-organitzar un esdeveniment d’intercanvi de roba amb un toc cafeter al barri de Gràcia: Coffee and Slow Fashion.\nA través d’una col·laboració amb Slomov, una cafeteria d’especialitat al carrer Luís Antúnez, la Clàudia i l’Aïda Massana van organitzar el seu primer esdeveniment d’intercanvi de roba. El funcionament era senzill: La gent arribava amb les seves bosses de roba, deixava aquelles peces que no necessitava, i si volia, se n’emportava d’altres. Les peces que no es van intercanviar van ser donades a la Fundació Maria Raventós, una associació que acull dones i criatures en risc d’exclusió social. Podeu trobar més informació sobre la Fundació a la seva web.\nCoffee & Slow Fashion, que a més del nom de l’esdeveniment és també el nom del projecte conjunt, promou el consum responsable de roba, el trencament amb el “fast fashion” i la sostenibilitat en el món de la moda. A més, compta amb un lligam molt especial que comparteixen les seves dues fundadores: El café d’especialitat. “Volíem celebrar el primer intercanvi en un lloc acollidor, on la gent se sentís còmoda i on poguessin passar la tarda mentre gaudien d’una bona tassa de cafè” – explica la Clàudia. “Al organitzar un esdeveniment així en un espai normalment freqüentat per gent jove, pretenem que el missatge arribi als grans consumidors de “fast fashion” en aquesta societat”.\nTant l’Aïda com la Clàudia tenen clar que hi haurà una segona edició de Coffee & Slow Fashion. “Segurament ja cap a l’Agost/Setembre, però no volem adelantar res!” ens comenta l’Aïda. Si els voleu seguir la pista, les podeu seguir a través del seu compte d’Instagram. Allà, podreu trobar contingut sobre hàbits de moda sostenibles, idees i molt més. I si voleu veure el muntatge en vídeo de l’últim esdeveniment d’intercanvi, el podeu trobar aquí.\nZero Waste BCN amb Lush Maremàgnum (Clàudia)\nA Barcelona, aprofitem els aliments (Xènia)


Floquet d’Hereu – estherdelcampo.cat\ngen. 18 2010 6 gener, 2013\nNo. No parlarem en aquest bloc de ja-sabeu-què i de ja-sabeu-quan. Ni de neu, que en tenim un empatx. Però sí d’us-podeu-imaginar-d’on. De Barcelona, que està de moda. Fixeu-vos-hi, doncs, a les bosses de les rebaixes: Mango BAR-CE-LO-NA.\nPerquè ahir, a l’entrevista publicada a les pàgines salmó -que a Madrid són blanques per alguna raó inescrutable- de La Vanguardia feta a l’alcalde Hereu hi llegíem una idea ben interessant i encertada:\n¿La marca Barcelona está debilitada?\nNo, todo lo contrario. […] Es de las cuatro o cinco marcas más potentes de mundo. Siendo una ciudad mediana, compite con las grandes metrópolis del mundo y está más fuerte que nunca. […] Por tanto, cuidado con la marca, porque no es patrimonio ni mío ni de este Ayuntamiento, sino de la ciudad.\nLluís Bassat, cèlebre barceloní, deia al seu Libro rojo de la publicidad que les marques són “emocionals”. Barcelona, la ciutat, és emocional? Les ciutats, en general, són emocionals? Els que es mouen per emocions, per extensió, són els seus ciutadans, concloc jo. Que són els que fan ciutat. Bassat, responsable publicitari de ja-sabeu-què va passar el 1992, tenia Barcelona com a “producte a vendre”, ara fa 18 anys. Però és ara el moment de tornar a vendre la ciutat de Barcelona?, m’ho pregunto jo al nord de les comarques tarragonines, s’ho pregunten als Pirineus, s’ho pregunten els que han vist aterrar el primer avió a Alguaire-Lleida, i els barcelonins també, amb disparitat d’opinions arreu de Catalunya.\nEn termes tècnics, Barcelona és una ciutat global gamma de 4 punts. Déu n’hi do. Una traducció fidedigna al llenguatge de carrer seria un “al loro, que no estamos tan mal“, del president d’un club de futbol que ha passejat el nom de Barcelona pel món sencer. Que segur que s’ha embadalit amb els velers de la Barcelona World Race i que ha ensumat la nova colònia de Custo Barcelona.\nPerò vet aquí el problema: quan la ciutat escull ser actor mundial i internacional i perd de vista els vertaders protagonistes, els ciutadans.\nO quan la política perd els seus orígens, la polis. Això passa bastant sovint, amb exemples per donar i per vendre, i parlo de totes les ciutats. Barcelona només era l’excusa per parlar-ne.\nPD. La vinyeta, de Fer, apareguda a l’Avui el 15 de gener.\nDani Gàmez ha dit:\n18 gener, 2010 a les 19:39\nTens raó en què possiblement el govern d'Hereu ha pecat de poc proper. El discurs de CiU ha estat ben senzill. Nosaltres pensem en tots els ciutadans que estan a l'atur, vosaltres penseu en el 2022. El que pretenia Hereu era que Barcelona i en general Catalunya tinguessin un nou projecte col·lectiu. Una nova il·lusió que reanimés als catalans per fer reflotar la confiança en els ciutadans. Ara bé, el 2022 no és com el 1992. BCN en aquells moments estava vivint un temps únic. Necessitava desenvolupar-se i mostrar-se al món. Tenia set de projectar-se de fer-se atractiva i de posicionar-se com a una de les ciutats més importants del planeta. Però ni Hereu és Maragall ni els ciutadans pensen ara en Jocs Olimpics.\n18 gener, 2010 a les 21:32\nÉs que imagina't al senyor Hereu fent balanç del que ha fet per la ciutat mentre ha estat alcalde. Fer pujar tant una marca com Barcelona, fa que la por perquè caigui en picat i perdi tot el renom també sigui gran. I ningú vol ser l'alcalde protagonista d'una devallada de la popularitat de la ciutat que encapçala. Potser per això necessita treure cap. Que aviat hi han eleccions, i cal començar a demostrar mèrits. Però bueno, només són suposicions, ja que no sóc de Barcelona i tampoc és que ho conegui prou. Per cert, per la resta de catalans Barcelona vindria a ser una espècie d'Estats Units si ho extrapolem a nivell mundial: la majoria no som d'allà, però tots atents a què hi passa. Bueno, en part perquè els mitjans barcinocentristes també estan tot el dia parlant-nos d'Hereu com si a tots ens hi anés la vida.\n19 gener, 2010 a les 00:52\nJo m'estalviaré parlar de la problemàtica de Barcelona, i només parlaré del tuf de la mateixa. Aquests jocs son molt macos, i dir que no vull que la meva ciutat concentri les mirades del món es ésser un hipòcrita, però no hauriem d'oblidar que els jocs olímpics van ser una obra de execució miraculosa en una ciutat il·lusionada, però que no estava preparada per acollir-los. Des de llavors, hem esdevingut una fira constant, una façana plena de banalitat, que s'esvau en creuar per exemple el llindar de les rambles per anar al Raval. I tenim la sort de que la obra de Cerdà poc a poc es va acomplint, com aquell qui diu, per la porta del darrere, reinterpretada i desdibuixada amb favors urbanístics de dubtosa utilitat (2004).Crec que abans de enbarcar-nos en projectes faraònics altre cop, ens hauriem de preguntar a qui es complaurà al realitzar-los, que crec jo que és a tots aquells que no hi son de pas i que al cap i a la fi, son els que decideixen, els que paguen i els que rebutgen.\n19 gener, 2010 a les 07:44\nEl que està clar és que Hereu va cap a una banda i la majoria de barcelonins cap a una altre..\n19 gener, 2010 a les 07:47\nEstic d'acord amb molts dels comentaris, en aquests moments BCN i el seu model de ciutat s'està veient abocada a reinterpretar-se i reinvertar-se cada vegada de forma més ràpida per mantenir el seu estatus dins de la jerarquia de ciutats. Barcelona, el que hauria de fer en aquests moments, primer que tot és decidir que vol ser quan sigui gran, deixar aparcat el projecte del 2022 i focalitzar els esforços en la BCN del 2010, 11, 12…\n19 gener, 2010 a les 22:21\nOsti Esther, podríem crear la Ràdio Bloc Catalunya o alguna cosa així no? estaria bé :). Entre estudiants d'últim any que ens entenem per la quantitat d'hores que arribem a pringar per aprovar, només dir-te que tinguis molta sort i que això ja s'acaba :).\ncoses2 ha dit:\n20 gener, 2010 a les 12:32\nEl meu poble és un bon exemple d'això també. El preocupant és que molts dels ciutadans estan també més preocupats per la imatge o marca que no pas pels serveis o qualitat de vida. Els preocupa més tenir el millor castell de foc o carnaval de Catalunya que un bon geriàtric o llar d'infants, per exemple. Donat que la marca genera beneficis (turisme, etc) s'ha de cuidar, però a qualsevol preu?\n20 gener, 2010 a les 17:15\nNo em queda clar, Esther, si tu estàs a favor de l'esquiada del 22.\n20 gener, 2010 a les 22:35\nDani, al contrari. El problema que jo hi veig aquí és que el govern d'Hereu ha pecat de voler ser massa proper. D'un discurs ultra-elitista (no només d'ell, que quedi clar, de tots els polítics!) que ha fet que l'abstencionisme estigui com està s'ha passat a voler ser l'amic del poble, això en termes de comunicació. Però jo celebro el seu reeixit interès per Barcelona, que de retruc ens toca a tots els catalans. Tu vius més a cavall de Barcelona, així que em guiaré pel que em dius. Gràcies per comentar.Illa dels Monstres, tens tota la raó. L'alcalde Hereu té totes les paperetes per sortir-ne no tan ben parat com els seus successors, i hi pesa una responsabilitat gran a sobre. I és que sembla que sí, que la cursa electoral ja comença (i encara queda més d'un any!). D'acord amb això dels mitjans barcinocentristes, bona definició, però crec que la tendència està disminuint.Bobbin, doncs se'n van sortir molt bé dels Jocs del 92, encara diuen que són els millors de la història! 😀 I la il·lusió encara queda ara… jo no sé gaire d'urbanisme i de tot plegat, però ho trobo molt interessant com s'ha anat construint la ciutat de Barcelona, amb algun "total fail", però què hi farem. I un dels posts que m'han quedat de l'any 2009 ha sigut el de l'Any Cerdà! Poc se n'han recordat els mitjans per lo molt que ha significat per a tal com és avui en dia Barcelona… molt poc ressò, gairebé res! Això demostra que es parla del que a algú li interessa i ja està. A veure si el faig i no ha arribat encara el 2011.Més tuf que Tarragona ciutat no crec que faci. No per això, sí, caldrà preguntar-se a qui beneficia tot plegat, humm…Doommaster, així es demostra que no es cert que "Vicente va donde va la gente" :)Anònim, no podria estar més d'acord. Barcelona -i qualsevol ciutat- ha de saber què vol ser quan sigui gran, no escampar als set vents una decisió que estava consultada, però no ha tots els que havien de ser consultats. Una bona observació al post, "Barcelona està abocada a reinventar-se i reinterpretar-se…". Estarem a l'aguait de com comença a forjar-se aquesta Barcelona dels propers anys i no la d'anys llum. Merci per passar per aquí!!Jordi, molta sort a tu també 😀 I sí, això s'acaba senyors….! Una ràdio bloc Catalunya? Doncs no estaria malament la idea!!! Potser un podcast algun dia… Ànims amb els estudis!!! 😉\n20 gener, 2010 a les 22:46\nCoses2, és clar, la marca val molt diners. És, si no m'equivoco, un valor intangible. Però un altre valor intangible d'una ciutat és el benestar dels seus ciutadans… Aquí, al Camp de Tarragona, també ho tenim això. Corren rius de tinta, analògica i digital pel tema de la capitalitat, i cada vegada la troca està més embolicada. A veure si hi posen remei al teu poble! ;)Miquel, de fet, amb aquest apunt volia deixar més de banda el tema de l'esquiada del 22 i centrar-me en el model de la ciutat de Barcelona, que s'ha deixat més de banda a la polèmica dels mitjans. Ja que m'ho demanes -i fent un esforç d'empatia, tot i que no sé realment quins són els problemes reals del ciutadà barceloní en el dia a dia, tot i que vaig llegint-ho a la premsa-, jo crec que aquestes només són paraules, i les paraules se les endú el vent. La tònica general a Catalunya, ara mateix, és la de la desil·lusió i, no es pot oblidar, les eleccions, que estan aquí. A més, avui La Vanguardia publicava que la decisió de les olimpíades és fruit d'un altre estudi o informe, o alguna cosa per l'estil…\n23 gener, 2010 a les 16:01\nEls jocs d'hivern se'ls poden ficar on els hi càpiga. Sembla mentida que tal i com estan les coses haguem de caure en aquestes infantolades de l'Hereu que solament ens vol engatusar fent veure que aqueñi no passa rien. Vergonya ens hauria de donar de ficant-se ara amb aquesta mandanga dels jocs d'hivern. Primer la crisi i després ja ens posarem a ballar el mambo…saludus i perdoneu que remugui:)!\n23 gener, 2010 a les 20:28\nCada vegada han de dir-la mes grossa i posar cortines de fum mes gruixudes per amagar la penosa realitat. Aixo del 2022 es pura extravagancia. Salut!\n24 gener, 2010 a les 18:36\nNoctas, pel que veig, la crispació va en augment. Estàs perdonat de remugar, fa dies que intento escriure alguna cosa un pèl més positiva, però és difícil. Miquel, cortina de fum? No pas! Cortina de neu, en tot cas… innovació en aquest camp! Salutacions! 🙂


Puma select TFS Negre comprar i ofertes a Dressinn\nDescripció Puma select TFS\nInspirats en els clàssics PUMA retro dels anys ´90, aquests leggings són tots elegants contemporanis, amb un gran impacte de colors i un tall que abraça la figura que et farà distingir el pack.\nCintura elàstica de cintura alta\nInsercions de panells paral·lels\nCompra avui mateix l’article Puma select TFS i rep-lo a casa en poques hores! A més a més, pots escollir diferents talles i colors per al Puma select TFS i comprar el que més s’adapti a les teves necessitats. En aquests moments el Puma select TFS està en estoc i al preu de 30.99 $. Amb la gran varietat de Leggings que tenim al catàleg, trobaràs tot el que necessites per practicar esport aquí mateix.\nCaracterístiques Puma select TFS\nSostenibilitat Puma select TFS


pis cambrils eixample amb terrassa de 30 m2\nPis CAMBRILS IMPECABLE AMB TERRASSA DE 30 m2\n120 m2 4 Habitacions 2 Banys Ref. 1608\nGran pis de 120 m2 amb 4 habitacions, 2 banys complerts, sala d'estar i menjador, cuina independent amb terrassa safareig, calefacció de gas, terra de parquet i una gran terrassa posterior de 30 m2. El seu estat és impecable, a punt per entrar a viure-hi.\nMolt cèntric amb tots els serveis a l'abast, escoles, instituts, etc. i accés directe a les carreteres principals.\nIdeal com a residència per a famílies.\nPis Cambrils · A 100 mts DE LA PLATJA


Ben jugat! Jocs tradicionals. Biel Pubill: Activitats pedagògiques al Museu del Joguet de Catalunya\nActivitats pedagògiques al Museu del Joguet de Catalunya\nEl Museu del Joguet de Catalunya a Figueres és un espai d’aprenentatge i d'experiència cultural en el qual el patrimoni esdevé una eina d’educació, de socialització i de comunicació al servei de la comunitat. El Servei Educatiu posa els recursos del Museu a l’abast d’institucions educatives, cíviques i culturals per afavorir l’intercanvi d’experiències pedagògiques i la creació de sinergies.\nPer aquest nou curs, hem elaborat un programa d’activitats i propostes de visita basades en els currículums escolars actuals. D’entre aquestes, destaca la innovadora proposta d’un recorregut per la història del joguet des de la perspectiva de gènere.\nPodeu consultar les propostes al web: www.mjc.cat/activitats-escolars/\nPublicat per Biel Pubill a 9/05/2018


La política e-monetària de la nova economia digital | CaixaBank Research\n11 octubre 2019 | Informe mensual - DossierAdrià Morron Salmeron, Ricard Murillo Gili\n• Liquiditat: per exemple, si cada unitat d’una criptomoneda té el suport d’una cistella de bons denominats en euros, el proveïdor tindrà la capacitat de liquidar aquests bons i de poder convertir la criptomoneda en euros, per als usuaris que ho desitgin, fins i tot en moments de molta demanda o d’estrès financer?\n• Impagament: si el proveïdor privat fa fallida, què passa amb les criptomonedes que tinguin els usuaris?\n• Valor: imaginem que els actius que donen suport a la criptomoneda (per exemple, bons sobirans denominats en euros) perden valor bruscament. De facto, el proveïdor haurà emès més diners digitals del que deuria (atès el nou valor dels actius que donen suport a la seva oferta), de manera que es pot veure forçat a «devaluar» la criptomoneda (intercanviar-la per menys euros del que inicialment havia establert), la qual cosa podria comportar pèrdues per als usuaris.\n• Poder de mercat: la naturalesa dels diners comporta efectes de xarxa (una divisa és més atractiva com a mitjà de pagament a mesura que creix el nombre d’agents que la fan servir) que poden fer que s’imposi un monopoli natural: una única divisa per regir tots els intercanvis. Així, sense una regulació adequada, el proveïdor pot fixar barreres d’entrada al mercat i extreure rendes dels usuaris que utilitzin la seva criptomoneda.\nAquests riscos individuals de l’usuari condueixen, a més a més, a altres riscos que afecten el conjunt de la societat. En particular, des del punt de vista de les polítiques econòmiques, destaquen:\n• Pèrdua de control de la política monetària: si una criptomoneda emesa per un proveïdor privat s’imposa a la moneda del banc central, s’erosionaria la seva capacitat d’influenciar l’oferta monetària i els tipus d’interès que realment afecten els consumidors, els estalviadors i els inversors de l’economia. Alguns exemples:\n■ «e-dolarització» de l’economia: aquesta substitució seria semblant a la que pateixen algunes economies en què el dòlar nord-americà, i no la moneda local, és el principal mitjà de canvi, per la poca confiança de la població en les seves institucions. De la mateixa manera que les condicions financeres d’aquestes economies es mouen al so de la Reserva Federal dels EUA, en un món de diners digitals, les condicions financeres estarien influenciades pel proveïdor privat de criptomonedes.\n■ Prociclicalitat (un risc de les stablecoins): la majoria de les stablecoins, com la libra, tenen el suport d’una cistella de divises i d’actius de baix risc (com podrien ser els bons sobirans dels EUA o d’Alemanya). Així, en una fase expansiva de l’economia, els agents demandarien més stablecoins, de manera que augmentarien les compres dels actius que els donen suport. Segons defensen alguns autors,3 això pressionaria a la baixa els seus tipus d’interès, la qual cosa, al seu torn, podria retroalimentar la fase expansiva i condicionar la implementació de la política monetària desitjada.\n• Riscos d’estabilitat financera:\n■ Font de risc sistèmic: si una criptomoneda privada dominés una fracció important de les transaccions, una possible fallida o feblesa del proveïdor repercutiria en el conjunt del sistema de pagaments internacional.\n■ Disrupció en el sistema bancari: els diners digitals ofereixen una alternativa als dipòsits bancaris perquè les famílies i les empreses emmagatzemin els estalvis. Així, un ús estès dels diners digitals obligaria la banca tradicional a competir pels dipòsits i a buscar fonts de finançament alternatives (segurament, menys estables), la qual cosa podria encarir el crèdit i incentivar una major presa de riscos.\nEn temps passats, els bancs centrals van acabar monopolitzant l’emissió de bitllets i han garantit fins a l’actualitat un sistema de pagaments únic, segur i accessible a la totalitat de la població. Així, una alternativa natural a les criptomonedes privades és que el banc central emeti la seva moneda digital:\n• A grans trets, una moneda digital del banc central (MDBC) podria consistir en el fet que el banc central obrís comptes corrents directament a les llars i a les empreses: per al consumidor, seria semblant al sistema actual de dipòsits i de transferències bancàries, amb la diferència que el seu compte corrent es trobaria al banc central.\n• Tot i que podria semblar un pas natural, aquesta alternativa exigiria que el banc central jugués un paper anormalment actiu: atreure als clients, verificar-ne les dades i interactuar amb ells, desenvolupar tecnologia, etc. Tasques en què un banc central no disposa d’experiència i que, a més a més, podrien posar en risc la seva reputació.\n■ En permetre l’accés a múltiples proveïdors, es garantiria la competència al mercat.\n■ Per garantir la seguretat de la moneda i mantenir el control de l’oferta monetària, el banc central hauria d’exigir que els proveïdors donessin suport al 100% de la moneda amb reserves al banc central.5\n■ S’aprofitarien els avantatges competitius del sector privat (per exemple, la gestió dels clients o la innovació) i els del banc central (supervisió i regulació, reputació i confiança).\n■ Per exemple, si el banc central ho estimés oportú, podria emetre una moneda digital que pagués interessos i podria ajustar aquest pagament com a part de la seva política monetària.\n■ A més a més, una MDBC que substituís completament els diners en efectiu permetria al banc central reduir els tipus d’interès a nivells més negatius del que és factible en l’actualitat.\n■ Fugides de dipòsits: com en el cas d’una moneda digital privada, l’MDBC ofereix una alternativa als dipòsits bancaris. En períodes d’estrès, l’MDBC podria ser percebuda com més segura, perquè, tot i que no comptaria necessàriament amb una garantia com la que ofereix un fons de garantia de dipòsits, tindria el suport de les reserves dipositades al banc central. Això podria afavorir les sortides de dipòsits de la banca comercial cap als proveïdors d’MDBC, indirectament, per tant, cap al banc central.6\n■ Coordinació internacional: la digitalització elimina les barreres físiques, de manera que facilita que un usuari triï l’MDBC que més li convingui, independentment de la jurisdicció. És a dir, genera més competència entre MDBC i, per tant, requereix d’una major coordinació internacional de la política monetària.\n• Suècia: el banc central de Suècia (Riksbank) va ser dels primers a l’hora de estudiar la possibilitat d’emetre la seva moneda digital, arran de l’enfonsament de l’ús de l’efectiu (és habitual trobar negocis que no l’accepten). Té el projecte de l’e-krona força avançat i l’ha presentat al Parlament suec, que haurà de decidir sobre la necessitat que el banc central «encunyi» una MDBC. El Riksbank encara no n’ha decidit el disseny (si els usuaris podrien obrir un compte al banc central mateix o si es tracta d’una versió més semblant a l’MDBC sintètica).\n• Uruguai: el Banc Central de l’Uruguai va llançar el 2017 la seva moneda digital (e-peso) en una prova pilot de sis mesos que limitava la quantitat d’e-pesos que es podien emetre. L’e-peso tenia característiques d’MDBC sintètica, però només un proveïdor privat podia accedir a la plataforma. Per aquest motiu, no s’ha pogut observar una competència entre diferents proveïdors ni els beneficis en innovació que aquesta competència genera. No obstant això, les conclusions que el banc central va treure del projecte van ser relativament positives.8\n3. Vegeu Pettis, M. (2019), «Facebook’s Libra: Does the World Need Frictionless Money?», Carnegie Endowment for International Peace.