Amics BTT-Simat: marzo 2011\nSimat-Sendes Pla corrals-Quatretonda-Sendes Pla-Simat\nRuta realitzada diumenge 27/03/2011.\n08:00 del matí, com de costum a Ka Pruden i Anna, ens presentem 3 amb ganes de pedalejar, en un princicpi, esperavem ser més gent, però entre el canvi d'hora i algun que altre compromís, doncs 3 solament.\nAixí que després de la típica pasteta i el cafenet, comencem a pedalejar, amb direcciò Pla de Corrals.\nEn un tres i no res, ens plantem al Pla, i el nostre amic Moreno, ens porta per uns camins i unes sendetes molt xules, que al final ens portarien a la Font, on aprofitarem per omplir els bidons, i cap a Quatretonda.\nJa al camí de Quatretonda, ferem una sendeta, molt curteta i empinà, però molt xula, on aprofitarem per fer-nos algunes fotos.\nSense ningun tipus de incidéncia, arribarem a Quatretonda, on al Bar Jaguar, gaudirem d'un esmorçar boníssim.\nDe tornada, intentarem investigar una mica els camins que hi han prop de Quatretonda, però com hi havia gent que tenia que arribar a bona hora a casa, o deixarem per un altre dia.\nJa al Pla, ferem el camí, que ferem la setmana passada, però amb les pluges d'aquestos dies, ens veguerem al mig d'un riu, el que atravessarem sense casi ninguna complicaciò.\nEl camí, desde el Pla fins Simat, no tinguerem ningun problema, inclòs, alguna ajudeta, ja que a la pujada del Camp de Tir, teniem l'aire a favor.\nA la ruta de huí hem fet un total de 46,85 kms (43.66 GPS) , dels que 21,38 han sigut pujant, amb una altura màxima de 354 msnm, un desnivell acumulat de 897,39 metres, un desnivell màxim de 11,15%, una velocitat mitja 14,80 kms/h, i un temps total de 4h 48m (1h 53m pujant; 1h 12m baixant i 1h 43m parats).\nEls assistents a la ruta de huí:\nGràcies a tots per passar, i fins la propera ruta.\nPublicado por Alex - Amics BTT Simat en 7:21 1 comentario:\nSimat-Realengo-Rafelguaraf-Carcaixent-Pas del Llop-Simat\nRuta realitzada dissabte 26/03/2011.\nEncara no eren les 07:30 del matí, i com ja va siguent costum, a Ka Pruden i Anna, ens hem presentat 8 membres per fer una mica d'esport.\nDesprés de la tan volguda pasteta i el seu respectiu cafenet, hem començat a pedalejar cap al Pla de Corrals, mentre pujavem, part del grup volia fer una ruta, i l'altra part una altra, així que al final hem decidit anar tots junts.\nJa una vegada hem baixat el camp de tir, ens hem dirigit cap a la cantera, per pujar cap al Realengo. La pujada a anat millor del que ens pensavem, i amb un ratet ens hem plantat dalt.\nUna vegada dalt, hem fet un xicotet troç de senda abans de la cadena, i després part del grup (Bill, Moreno, Josep, Oscar i Voret) han baixat per una senda fins l'Hort de Soriano, els altres (Diego, Julian i Alex) han baixat pel camí.\nUna vegada baix, el grup que a anat pel cami a tingut que esperar a l'altre grup, fins que baixaren de la senda, ja que estava prou mal de baixar, degut a les últimes pluges que hem patit.\nJa tots junts, ens hem dirigit cap a la poblaciò de Rafelguaraf on hem gaudit d'un bon esmorçar i un bon solet al bar El Canto de Pere.\nDesprés d'esmorçar i amb la panxa ben plena, cap a Carcaixent, on una vegada passada la poblaciò i amb direcciò a la Barraca, hem agafat un camí, que ens a portat fins el Pas del Llop. Una vegada fet el Pas del Llop, sense ningún incident, hem seguit per la urbanitzaciò de la Barraca, i per la via cap a Simat.\nA la ruta de huí hem fet un total de 51,95 kms , dels que 24.21 han sigut pujant, amb una altura màxima de 417 msnm, un desnivell acumulat de 727 metres, un desnivell màxim de 15,10%, una velocitat mitja 15,80 kms/h, i un temps total de 5h 34m (1h 49m pujant; 1h 30m baixant i 2h 15m parats).\nSi vols el track, fes click aci:\nJose Gregori "Bill"\nLa gràfica de hui es:\nPublicado por Alex - Amics BTT Simat en 10:07 1 comentario:\nSimat-Pinet (per les Sureres)-Antenes-Monduver-Simat\nRuta realitzada diumenge 20/03/2011\n07.30 h, alguns encara estaven a les falles, però 4 valents estàvem a Ka Pruden i Anna, per fer-nos el cafenet i la pasteta, i com no, fer una ruteta xula amb la bicicleta.\nCom la volta ja estava organitzada, no hi ha hagut el típic, on anem?, sinó, que hem començat a pedalejar cap a Barx, huí féia una mica més fred que ahir, però en un no res hem començat a tindre calor, és el que té començar cap amunt.\nEl ritme de huí, no va ser com el d'ahir, ja que huí ho hem agafat amb més tranquil·litat, ja que ens quedava molta pujada per davant, així que en mitja horeta, hem arribat a la Visteta, i per la Falaguera fins arribar a la Font de la Benita.\nComencen les volgudes Antenes de Barx, i poc a poc, ens vegem dalt de tot, un dia espectacular, amb bones vistes i molt bon oratge.\nAl poc d'estar per la pista forestal, ens hem desviat cap a les Sureres, camí que ens pensàvem que estava més mal del que realment està. Amb molta paciència, ja que no sabíem que ens esperava, hem anat pujant, i quan ens hem volgut donar compte, ja estàvem dalt, i ja sols ens quedava la baixada (quina baixada) i cap a Pinet, on finalment hem esmorçat.\nDurant l'esmorçar hem raonat per on tornar a casa, i finalment hem decidit fer les Antenes i a lo millor la Senda 600. Així que cap amunt, amb bon ritme, ja que en teoria era la última pujada que ens separava de casa.\nHem arribat a l'entrada de la Senda 600, Oscar i Voret, han decidit baixar per la senda i Jose "moreno" i Alex, baixar per les Antenes, així que ens hem acomiadat i hem quedat a un bar de Simat per la cervesseta.\nAl cim, celebrant-ho\n De camí a les Antenes, tens una vista espectacular, el cim Penyalva i el Mondúver, i mirant mirant a sortit una pregunta, "I si fem el Mondúver?" i amb una mirada ens ho hem dit tot, així que cap a dalt.\nQue dir d'aquest magnífic cim, i de la seua pujada, doncs que hi ha que fer-la, per saber de que parlem, així que amb moltíssima tranquil·litat, ja que portàvem alguns metres de desnivell acumulat a les cames, hem començat a pujar, i en 40 minutets hem fet el cim i a gaudir de les magnífiques vistes que hi han desde allí dalt.\nDesprés, baixada i cap al bar a celebrar-ho amb dos bones cervessetes.\nA la ruta de huí hem fet un total de 50,67 kms (47,16 GPS), dels que 23,57 han sigut pujant, amb una altura màxima de 842 msnm, un desnivell acumulat de 1573,20 metres, un desnivell màxim de 19,31%, una velocitat mitja 12,70 kms/h, i un temps total de 5h 40m (2h 45m pujant; 1h 06m baixant i 1h 49m parats).\nSi voleu el track, fes click ací.\nEls assistents a la ruta de huí han sigut.\nLa gràfica de la ruta és:\nGràcies per passar i fins la pròxima.\nPublicado por Alex - Amics BTT Simat en 9:03 1 comentario:\nSimat-Antenes-Pla de Corrals-Sendes Pla-Simat\nRuta realitzada dissabte 19/03/2011\n07:45, a casa Anna i Pruden, i encara que estem en falles, apareixem tres amb ganes de pedalejar, Oscar, Moreno i Alex.\n08.00, després de la pasteta de rigor, comencem a pedalejar direcciò Barx, feia un dia espectacular, amb poc mes de 25 minuts, ens plantem a Barx, i cap a les Antenes, això si, amb la paradeta de rigor a la Font de la Benita, per a agafar aigua. Aci coincidim amb la gent de Tavernes, (els que no eixirien molt anit), i tots junts comencem la pujada a les Antenes.\nJa una vegada dalt, seguim per la pista, ja que teniem pensat anar cap a Pinet per Les Sureres (ruta que farem dema), però haviem quedat amb uns al Pla per esmorçar i no haguerem arribat a hora, així que decidim no fer-les i seguir cap a la cantera, la gent de Tavernes, havien baixat per la Senda .\nLa baixada del Buixcarró, sense complicacions i a esmorçar. Pensavem que no hi hauria molta gent, ja que son falles, però tot el contrari, hem tingut que canviar de bar, ja que el que anem sempre estava ple de gom a gom.\nDesprés de l'esmorçar, hem fet unes sendes al Pla, molt xules per cert, i cap a Simat pel camp de tir.\nLa volta de huí a sigut curteta,(ja que hi havien compromisos fallers) però molt intensa, ja que tant la pujada de les Antenes, com la del Camp de tir, ho hem donat tottttttttt.\nA la ruta de huí, hem fet un total 33,90 kms (15,93 han sigut cap amunt), amb un desnivell acumulat de 785,40 mts, una altura máxima de 566 msnm, un desnivell máxim del 16,86%, una velocitat mitja de 13,30 Kms/h, i un temps total de 4h 05m, (1h 27 m pujant; 0h 51m baixant i 1h 48m parats)\nA la ruta de huí han assistit:\nLa gráfica de hui.\nPublicado por Alex - Amics BTT Simat en 12:49 1 comentario:\nPrimer que res, comentar una mica les rutes de les setmanes anteriors, ja que degut a uns problemes tecnics, no han pogut ser publicades en el seu moment.\nRuta dissabte 05/03/2011\nAquest dia, el GPS (Alex) és va quedar a casa per lesiò, així que no és va poder gravar la ruta, i la ruta va ser, Simat-Pla-Llutxent-Antenes-Simat, però desde el Pla fins Llutxent, anaren per sendes, al igual que desde les Antenes, que les baixaren per la coneguda Senda 600.\nLa ruta, a part de nova, va ser molt, però que molt accidentada, amb algún bac que altre, i algún bac perillós, però al final tots a casa.\nEls dos del Diumenge.\nEl Diumenge 13/03/2011, encara que no hi havia prevista ninguna ruta, degut a que feia 2-3 dies que no havia parat de ploure. Dos dels nostres membres, eixiren, i feren la ruta ja coneguda, de Simat-La Barraca-Pas del Llop-La Casella-Simat.\nLa ruta en si, no va tindre ningún incident a comentar, excepte el que tinguerem per clavar-nos per terrenys no aptes per a bicicletes i menys després d'haver plogut tant. Així que acabarem amb les bicicletes, amb uns 10-15 kilos de fang per damunt, això si, amb bon humor pararem i el llevarem com puguerem. I després, a seguir amb la ruta fins casa.\nLa gráfica es la següent:\nPublicado por Alex - Amics BTT Simat en 12:22 1 comentario:\nQuin traje agafem?\nBon dia, degut a que hi ha molta gent interessada amb el traje que no te facebook, hem decidit penjar al blog els dos trajes que mes vots han rebut fins ara, sols penjem dos i aixi acabarem abans amb l'enquesta.\nels trajes son:\nLa votacio si us pareix be, que cadascu faja un comentari, en el que posse el nom i el model.\ngracies a tots.\nPublicado por Alex - Amics BTT Simat en 23:24 18 comentarios:\nSimat-Sendes Pla corrals-Quatretonda-Sendes Pla-Si...\nSimat-Realengo-Rafelguaraf-Carcaixent-Pas del Llop...\nSimat-Pinet (per les Sureres)-Antenes-Monduver-Sim...


«La dona alada i les feres del Cardós», un conte-guia sobre les Valls de Cardós | Pallars Digital\nEl llibre es va presentar a Ribera de Cardós el passat 28 de desembre i recull el testimoni dels padrins i padrines de la zona i els dibuixos dels nens i nenes de les valls\nper Redacció , 4 de gener de 2019 a les 11:02 |\nLa dona alada i les feres del Cardós és un llibre innovador amb el qual petits i grans poden descobrir indrets màgics de les Valls de Cardós. Aquest conte-guia es va presentar el passat 28 de desembre a l'Hotel la Ribera de Ribera de Cardós i és un conte infantil i a la vegada una guia que conté rutes a peu senzilles que es poden fer des de cadascun dels pobles de la Vall de Cardós. En la presentació, els autors, infants i padrins van compartir escenari explicant els records més impactants, i la Roser Gabriel va posar la música en directe.\nAquest llibre relata la història de com els padrins, padrines, nens i nenes de les Valls de Cardós troben la fórmula perquè els seus desitjos es facin realitat, ja que amb el seu esforç, aconsegueixen tenir els camins nets entre pobles i els seus veïns més contents i units. També són protagonistes del conte el mossèn, la metgessa, la mestra, els bombers voluntaris i la fauna salvatge (o feres). Darrera d'aquesta iniciativa hi ha la difusió de la cultura de les herbes medicinals, el treball manual, la cura de la llar, el camp i la família i, actualment, el sentiment d’abandó del món rural.\nEl conte ve acompanyat d’una guia per conèixer els 18 pobles de les Valls de Cardós i els seus racons màgics, sempre a tocar del poble. En cada passejada hi ha elements descrits pels padrins i padrines, que rememoren tot allò que van conèixer quan eren joves: coves, llobateres, passos, bordes, costums…\nAquesta iniciativa de l'Associació cultural, cívica i esportiva de les Valls de Cardós ha estat possible gràcies a l’ajut europeu FEADER i el recolzament dels tres ajuntaments de les Valls de Cardós, el Parc Natural del l'Alt Pirineu, l’estudi creatiu Infinitgràfic i Edicions Salòria. L'il·lustrador del conte és Jordi Ciborro, que va realitzar unes originals pintures sobre escorça. Les nenes i nens de l'Escola els Minairons de Ribera de Cardós també l'han dibuixat.\nPer altra banda, el Jan de Cassibrós, l’Olga de Boldís Jussà, la Maria de Boldís Sobirà i el Cesc d’Arrós han col·laborat amb la redacció dels textos de les excursions i l’Anna Vega i la Núria Doya han donat els seus consells fotogràfics. Però, sobretot, cal destacar el testimoni dels padrins i padrines de les Valls de Cardós.\nEls imperdibles, Selecció TV, vídeos, Valls de Cardós, contes, il·lustradors, llibre, conte, rutes, guia, associacionisme, senderisme


Finestrat posa en marxa el seu primer Pla de Subvencions Fiscals per a ajudar en el pagament del rebut de l’IBI – Ayto. de Finestrat\nFinestrat posa en marxa el seu primer Pla de Subvencions Fiscals per a ajudar en el pagament del rebut de l’IBI\nFinestrat organitza una visita a la xicoteta Alhambra valenciana i els llacs d’Anna\nLa Bandera Blava torna a ondejar a la Cala de Finestrat\nPublicado por Valencia Finestrat en 07/05/2019\nL’Ajuntament de Finestrat ja compta amb el seu primer Pla de Subvencions Fiscals mitjançant el qual el consistori ajudarà a sufragar part de les despeses del rebut de l’IBI (Impost sobre Béns Immobles). Així el va informar l’alcalde, Juan Francisco Pérez, al terme de la Junta de Govern celebrada ahir. “Hem aprovat les bases que regulen la subvenció per al rebut de l’IBI per a enguany 2019. Són unes ajudes de fins a 300€ que podran rebre els finestratins en situació de desocupació, els pensionistes i les famílies nombroses. Aquesta és la 1a línia de subvencions que aprovem perquè la nostra voluntat és incloure altres taxes locals. Bé és cert que l’impost més important que es recapta des de l’Ajuntament és l’IBI. Per això, hem volgut que les primeres bases de la subvenció per a enguany 2019 fora el rebut de l’IBI”.\nBeneficiaris de l’ajuda de l’IBI\nEls beneficiaris són les famílies més necessitades i col·lectius amb menys recursos com poden ser veïns en situació de desocupació, majors de 65 anys, pensionistes de la Seguretat Social menors de 65 anys i també famílies nombroses que no gaudisquen de la bonificació que ja estableix l’ordenança fiscal reguladora de l’IBI d’aquest Ajuntament.\nL’Ajuntament de Finestrat té contemplada una partida de 40.000€ dels pressupostos municipals de 2019 per al pagament d’aquesta nova línia de subvenció de l’IBI. El termini de sol·licitud d’aquesta ajuda serà de l’1 al 31 d’octubre.\nL’import de la subvenció del rebut de l’IBI serà fins a un màxim de 300 €, sempre que es complisquen els requisits establits en les bases i es presente la documentació en temps i forma. Les bases que regulen aquesta subvenció es podran consultar en el Portal de Transparència de la pàgina web municipal.\n(GABINET DE PREMSA: 7.05.19)


Sarabia avisa que per ser líders cal “estar preparats per a moltes circumstàncies” - Altaveu el diari digital d'Andorra\nSarabia avisa que per ser líders cal “estar preparats per a moltes circumstàncies”\nEl tècnic de l’FC Andorra defensa la fórmula de no disposar d’un onze titular fix i de donar minuts a tots els jugadors: “està sortint bé; el nivell mitjà de la plantilla és alt”\n04/02/2022 (18:40 CET)\nL'entrenador de l'FC Andorra, Eder Sarabia. FC Andorra\nL’FC Andorra afronta aquest cap de setmana un complicat desplaçament, però amb un gran premi. L’equip tricolor es pot situar líder del grup 2 de Primera RFEF si guanyar al San Fernando. Ara bé, no serà una tasca senzilla. Així ho ha volgut advertir l’entrenador tricolor, Eder Sarabia: “hem d’estar preparats per a moltes circumstàncies”.\nAixí ho ha avisat en la roda de premsa prèvia al viatge cap a terres gaditanes on, per cert, espera un vell conegut de l’afició tricolor: el seu antecessor a la banqueta, Nacho Castro. Per tant, no té cap dubte que hauran d’enfrontar-se a un rival “agressiu i valent” i que els comprometrà molt.\nPer això, als seus jugadors els demana que estiguin “el màxim de preparats possible” per tot el que pugui succeir. Una demanda que, de fet, no es limita només a aquest cap de setmana, sinó als “17 partits que ens queden”. Per això, tot i que “estem a dalt”, considera que “encara hem de seguir afinant en aquesta mentalitat i en saber afrontar les circumstàncies”.\nSobre la possibilitat de situar-se al capdamunt de la taula, Sarabia alerta que “posar-nos líders vol dir guanyar i, per això, has de fer molt bé les coses”. I per assolir aquest objectiu, insisteix que “has d’estar preparat pel que et puguis trobar”.\nEl tècnic basc ha volgut defensar la seva forma de fer, sobretot en el desig de donar minuts a tots els jugadors de la plantilla i renunciar a un onze titular fix. “Per a mi, és important que ells pensin que jo crec en tots”, ha explicat. Es tracta, admet, “d’una cosa que he marcat per la meva experiència”. I, a més, considera que “està sortint bé”. En aquest sentit, afirma que “el nivell mitjà de la plantilla és alt i els futbolistes creixen”.


Campanya electoral aprofitant la gala de La Teranyina | La torre del Palau\nCampanya electoral aprofitant la gala de La Teranyina\nQueixes per la projecció d'un documental en què l'alcalde i el regidor de Cultura aprofiten per vendre les "bondats" de l'Ajuntament de Terrassa i el seu govern\nper La Torre , 9 de maig de 2015 a les 09:59 |\nAquest divendres, dia 8, va tenir lloc al Teatre Principal la projecció de la pel·lícula La Teranyina, dirigida per Antoni Verdaguer i basada en la novel·la de Jaume Cabré. Aquesta sessió de gala tenia lloc per celebrar els 25 anys d'un film que es va rodar a la nostra ciutat aprofitant els principals edificis i localitzacions de la Terrassa modernista.\nPerò la nova versió remasteritzada i digitalitzada es va veure enterbolida pel passi previ d'un documental "Mapa de la ciutat de Feixes" que si bé, en un principi mostrava com es va dur a terme el rodatge i parlaven els protagonistes de la història, va anar tombant cap a un espot electoralista del PSC Terrassa. Alcalde i regidor de Cultura aprofiten no només per explicar les "bondats" de Terrassa si no sobretot de treure pit amb la seva "aposta" per la cultura i per la bona gestió del govern.\nAquest fet va provocar queixes i malestar entre diverses persones del públic assistent. Totes coincidien a dir que si aquest documental s'hagués passat ara fa uns mesos o d'aquí uns mesos, s'hauria acceptat de mala gana, però acceptat. Ara, en plena campanya electoral, ha indignat a uns egarencs que anaven a veure La Teranyina, no a sentir un míting electoral.\nEleccions municipals a Terrassa 2015, La Torre Confidencial, gala, pel·lícula, documental, La Teranyina\nJO SI QUE HI ESTIC\nPer Anònim el 14 de maig de 2015 a les 10:52\nLa teva credibilitat, "Anònim", és absolutament nul·la. Pot ser un comentari interessat que hagi fet el mateix Aguado, que espero que tothom resi perquè el PSC tregui, com a molt sis regidors i ell es quedi a l'atur. Que la Terrassa-PSC ha fet en aquests anys una aposta per la cultura? Deu ser una broma, oi? I sinistra, a més a més, tant com ho és el fins ara regidor de cultura i esperem que futur aturat.\nPer Anònim el 12 de maig de 2015 a les 10:15\nJo hi vaig ser i en cap moment vaig veure que volguessin fer campanya ni vaig veure res que m'incomodés i no tinc res a veure ni m'interesa la política, no sé a que venen aquests comentaris.


En marxa diverses campanyes solidàries de recollida de joguines | Catalunya Religió\nEn marxa diverses campanyes solidàries de recollida de joguines\nPer Catalunya Religió. Dv, 07/12/2012\n(CR) Aquest desembre s'inicien diverses campanyes de recollida de joguines per als infants de les famílies i barris vulnerables. L'objectiu és recaptar joguines per Reis i també fomentar els valors altruistes en una societat que està patint la crisi en molts sentits.\nA Càritas, la campanya "Reis per a tothom", que es va iniciar fa 15 anys, és molt més que una recollida de joguines: es fa una crida a fer aportacions també per a persones adultes, ja que la festivitat de Reis desperta il·lusió a qualsevol edat, i moltes de les persones que ho passen malament són gent gran.\nA més, la campanya convida a fer tasques de voluntariat, com per exemple organitzant, classificant o transportant el material recollit. L’objectiu és prendre consciència de les necessitats reals de la nostra societat i augmentar l’esperit altruista, especialment important en temps de crisi.\nEs poden aportar joguines i obsequis nous (és preferible que no portin piles ni bateries) per a nens/es i nois/es de 0 a 18 anys: cavallets, cotxes, construïbles, trencaclosques, nines, tricicles, jocs de taula, necessers, maquillatge, colònia… Per a adults es poden fer donacions de mantes, pintes, màquines d’afaitar, bufandes, gorres, sabatilles d’estar per casa…\nLa data límit de recollida per a la campanya de Càritas és el proper 22 de desembre.\nTambé la Fundació Pere Tarrés un any més ha organitzat la Campanya solidària de recollida de joguines destinades als centres d'esplai del Moviment de Centres d'Esplai Cristians Catalans (MCECC).\nEs tracta d'una campanya dirigida als col·laboradors i col·laboradores de la Fundació, però oberta a la participació de tothom. L’objectiu és ajudar a celebrar el Nadal als infants dels barris més necessitats i, així, poder gaudir d'aquests dies de festa igual que la resta d'infants de Catalunya. Per petició dels responsables dels centres d’esplai també s'ha ampliat la campanya recollint roba per a infants de 0 a 3 anys i accessoris com cadiretes, banyeres, bressols, cotxets, etc.\nLa data límit per a la recollida és el dilluns 17 de desembre a la Facultat d'Educació Social i Treball Social Pere Tarrés i el dimarts 18 de desembre per l'Institut de Formació i a la seu social de la Fundació Pere Tarrés.\nL’any passat la solidaritat dels col·laboradors i col·laboradores de la Fundació Pere Tarrés va desbordar les previsions inicials dels organitzadors, implicant, en molts casos als seus familiars, amics i veïns. També persones anònimes s'han aproximat fins a la seu de la Fundació Pere Tarrés per col·laborar. La resposta va ser tan unànime que, per primera vegada, els centres d'esplai va repartir joguines dos dies, per al Tió i el dia de Reis.\nReis, recollida de joguines, pere tarrés, Càritas, campanyes


divendres, 28 de febrer de 2014 14:06\nCamp Municipal de l'Ascó\nEl C.F. Gavà visita aquest cap de setmana el camp de l’Ascó, líder de Tercera Divisió\nAquest complicat compromís arriba tot just després de que els gavanencs hagin aconseguit la seva primera victòria en moltes setmanes\nL’entrenador del C.F. Gavà, Albert Poch, comentava arran de la victòria del passat cap de setmana que el resultat positiu hauria de servir per trencar la dinàmica de derrotes en la que l’equip estava enfonsat des de feia moltes setmanes, i per tant s’havia de fer bona aquesta victòria confirmant-la en els següents partits. Doncs bé, la primera oportunitat del Gavà per encarrilar aquesta confirmació arriba aquest cap de setmana i és ni més ni menys que amb el líder del Grup V de Tercera Divisió, l’Ascó. I és que així és el calendari i aquesta és la sort de l’equip aquest any: quan per fi s’aconsegueix una desitjada i molt necessària victòria, el primer partit per continuar en el bon camí és amb el primer classificat de la categoria.\nEl tècnic gavanenc, però, refusa de pla qualificar aquest partit com a missió impossible i recorda que “tot i que la diferencia entre ells i nosaltres és molt gran, tant pel que fa a pressupost com a qualitat de jugadors i com a punts, aquest any cap equip de la categoria ens ha passat per sobre com un corró. Nosaltres competim molt bé, i anirem allà a competir”. Poch parla de l’Ascó en uns termes que no deixen lloc pels dubtes: “té la millor plantilla de la categoria juntament amb el Cornellà i l’Europa, és un equip pràcticament de Segona Divisió, amb jugadors de màxim nivell”. L’entrenador gavanenc és conscient a més de que “en el seu camp és molt difícil guanyar-los, no fan un joc espectacular però saben molt bé el que han de fer”.\nUna victòria sobre l’Ascó seria molt important, a banda dels motius més obvis, perquè després d’aquest partit “venen uns set enfrontaments amb equips de la nostra zona i tindríem moltes possibilitats d’enganxar-nos al grupet que està per sobre nostre, a veure si aconseguim treure el cap”.\nEl partit entre l’Ascó i el Gavà es disputarà el dissabte 1 de març a partir de les 17:00h., al Municipal Ascó.\nDarrera actualització de divendres, 28 de febrer de 2014 14:15


L’actuació, llargament reivindicada al municipi, s’executarà en un termini de 18 mesos\nUna excavadora enderroca el primer immoble del barri de la Salut de Salou en l'inici de les obres de canalització del barranc de Barenys MAR ROVIRA / ACN\nDilluns, 24 Gener 2022 12:23\nL'adequació del tram final del barranc de Barenys és una actuació que està inclosa a la planificació hidrològica vigent (2015-2021). La primera fase s'ha iniciat aquest dilluns amb l'enderrocament d'un dels 29 habitatges expropiats al barri de la Salut de Salou. En concret, les obres consisteixen en la construcció de quatre calaixos de formigó de 5 metres d'ample per 2 d'alt, que s'afegiran al calaix que actualment ja existeix. Així, s'actuarà en un tram d'uns 200 metres, situat entre la via del ferrocarril i la desembocadura fins al mar. "En aquest carrer hi ha un calaix que fa 4x2, es posaran quatre calaixos més, fet que multiplicarà per quatre la capacitat de desguàs de la riera", ha detallat el director de l'ACA, Samuel Reyes.\nSegons ha explicat Reyes, per fer possible la construcció d'aquests calaixos caldrà ampliar uns 25 metres cap al marge dret de la canalització al carrer Barenys. Això suposa la demolició dels edificis situats en aquesta zona. Concretament, s'han expropiat 21 habitatges, quatre aparcaments, dos locals comercials, dos solars petits, ubicats als carrers València, Barenys i del passeig Miramar. "S'ha hagut de fer expropiacions valorades en 5 milions d'euros, les expropiacions del segon tram les començarem a fer a finals d'aquest any", ha indicat el director de l'ACA.\nAixí, la segona fase començarà quan s'hagin expropiat els terrenys afectats. Els treballs es faran en el tram entre la via del ferrocarril i el vial de Cavet, el qual té més de 1.000 metres de longitud. En aquest punt, s'executarà un canal trapezial de 30 metres d'ample per 3 d'alçada revestit amb escullera. "Això permetrà que aquesta actuació accepti el cabal programat del període de retorn de 200 anys, també hi ha previst en el futur una possible actuació d'una bassada aigües amunt", ha destacat Reyes.\nA la vegada, Reyes ha recordat que la Generalitat té previst invertir més de 120 milions d'euros arreu de Catalunya en els pròxims sis anys en actuacions per minimitzar el risc d'inundacions. "És prioritari pel Govern fer aquestes inversions, possiblement l'actuació de Salou és una de les més importants que es faran en els pròxims anys", ha assenyalat.\nPere Granados: "Avui és un dia històric"\nPer la seva banda, el batlle de Salou, Pere Granados, ha afirmat que és un "dia històric" pel municipi perquè s'inicia el punt final d'una reivindicació històrica de la localitat. Granados ha recalcat que amb les obres acabaran amb les inundacions que han perjudicat durant molts anys els veïns del barri de la Salut. "No ha estat gens fàcil arribar fins aquí, ha estat un camí llarg, però al final hem vist el fruit", ha manifestat.\nA més, també ha agraït a l'ACA que hagi trobat el finançament necessari per fer realitat l'actuació que finalitzarà el 2023. "És la solució definitiva a les inundacions d'aquest barri, un dels punts més importants de Salou, on viuen moltes persones, i també des del punt de vista de l'atracció turística", ha dit. Pel que fa al projecte d'urbanització, Granados ha avançat que hi estan treballant, però no n'ha concretat cap detall.


ESMUC > Títol superior de música > Professorat > Barbeta, Xavier\nXavier Barbeta (1976) va estudiar al Conservatori Superior de Música de Badalona amb Nati Cubells, on obtingué el títol Superior de Piano amb les màximes qualificacions i els premis d’Honor del Conservatori.\nPosteriorment va continuar la seva formació a Rússia amb el pianista Leonid Sintsev en el Conservatori Rimsky-Korsakoff de Sant-Petersburg (1997-2002). En la seva etapa de formació rep també màster-classes de Ricardo Cechetti , Guennadi Dziubenko, Igor Lebedev, Paul Badura-Skoda, Pierre Reach, Edith Fischer, Victor Teuflmayr o Dimitri Bashkirov, entre d’altres. Obté el 1er premi al “Concurso Nacional de piano Jacinto Guerrero” (Toledo, 1995), i el 4rt premi a la “Dichler-Sato Competition” (Viena, 2002).\nHa actuat en recitals i formacions de cambra per Espanya, Àustria, Itàlia i Rússia. L’any 2003 debutà como a solista a l’Auditori de Barcelona, interpretant la Rapsodhy in Blue de Gershwin, i des de l'any 2005 fins a dia d’avui és col·laborador habitual de l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya (OBC).Ha participat en nombrosos projectes instrumentals i enregistraments amb grups com BCN-216, Banda Simfónica de Barcelona, Murtra Ensemble o Fermata Contemporània. El Juny del 2013 realitza amb Anacrusi un enregistrament a piano sol amb obres de Beethoven, Schumann i Mompou.\nEspecialmente interessat en la docència, ha estat professor de piano al Conservatori Professional de Música de Terrassa (2007-2009) i és, des de l’any 2005, professor a l’Escola Superior de Música de Catalunya (ESMUC). Ha impartit cursos i classes magistrals en diferents escoles de música i Conservatoris Professionals de Catalunya i ha estat convidat a formar part de jurats a concursos musicals per a joves músics (Concurs Joventuts Musicals de Sant Cugat 2011, Concurs de piano de Benaguasil 2011). És membre fundador de l’Associació pianística Leonid Sintsev.\nDes del 2012 participa regularment en els grups de treball dels Seminaris ICON (Innovative Conservatoire) a UK. Actualment prepara la seva tesi doctoral sobre pedagogia pianística a la UAB.


CALENDARI DELS CURSOS DE PRIMERS AUXILIS A TOT EL TERRITORI |\nCALENDARI DELS CURSOS DE PRIMERS AUXILIS A TOT EL TERRITORI\nPer MCF · 6 febrer, 2017\nLa Mutualitat Catalana de Futbolistes i la Fundació de la Federació Catalana de Futbol amb la col·laboració de la Creu Roja de Catalunya ja tenen enllestit el calendari dels cursos de Primers Auxilis que es desenvoluparan a tot el territori durant aquest 2017. El primer curs va ser a Vilafranca del Penedès a finals del 2016, corresponen a la zona de la Delegació Garraf Penedès de la FCF. Ara es faran la resta de tretze cursos per tota Catalunya coincidint amb les diferents Delegacions Territorials de la FCF.\nEl curs correrà a càrrec de la Creu Roja, una organització sobradament preparada en la realització d’aquest tipus de formació. Els cursos seran de 8 hores, i l’alumnat rebrà un diploma certificat en Primers Auxilis, per la Creu Roja, desfibriladors i DEA. El curs té un preu de 35 €. La inscripció es pot fer mitjançant aquest correu electrònic: formacio@mcf.cat .\nAquest és el calendari dels cursos:\nDesfibril·lació Automàtica Externa (DEA)\n– Conducta AVA (Advertir, aValuar, Actuar).\n– Pautes d’actuació davant una situació d’emergència : PAS.\nSuport Vital Bàsic:\n– Algoritme universal.\nObstrucció de la via aèria per cos estrany.\nMobilitat i maneig urgent de la víctima.\nPrimers auxilis en:\n– Alteració de la termoregulació.\nCreu Roja facilitarà els següents recursos:\n– Per suport a l’alumne: Manual de Primers Auxilis a l’Esport de Creu Roja (1 per alumne).\n– 4 maniquins de SVB per practicar RCP.\n– Material per a desinfecció de maniquins i elements de barrera.\n– Mocadors Triangulars (1 per alumne).\nLa primera actuació davant d’un accident és primordial per aconseguir una possible recuperació de la persona accidentada. El futbol català convoca setmanalment un número important de pares, jugadors, entrenadors, àrbitres, aficionats que omplen els camps de futbol. Per això, és molt necessari que sempre hi hagi gent del futbol preparada per a practicar els primers auxilis a un accidentat en un terreny de joc en qualsevol moment. Aquest és l’objectiu que és marca la Federació Catalana de Futbol col·laborant conjuntament amb la Mutualitat Catalana de Futbolistes i la Fundació Catalana de Futbol.


Implantologia en Atròfies Maxil·lars - Centre Medic Valira - Andorra\nImplantologia en Atròfies Maxil·lars\nEspecialistes en Implantologia Dental a Andorra\nImplantologia en Atròfies Maxil·lars a Andorra\nL’atròfia maxil·lar és el desgast excessiu de l’os maxil·lar superior. Comporta que el pacient no present una quantitat o densitat suficient d’os romanent per a fixar els implants dentals, fent inviable la restauració de les peces dentals perdudes mitjançant la implantologia convencional.\nLes peces dentals són un element fonamental de la cavitat oral amb una important funció dins de la masticació, però també són un element estètic que forma part del nostre somriure i l’expressió facial.\nQuan s’ha perdut alguna peça o existeixen peces dentals en mal estat, el tractament amb implants pot resultar efectiu gràcies a l’ús d’una estructura de titani biocompatible i amb la capacitat d’integrar-se dins de l’os, que farà de base per a la posterior rehabilitació amb una corona que substituirà la peça dentària.\nQuan no hi ha suficient os per a la col·locació d’implants es pot resoldre el problema mitjançant la col·locació d’empelts ossis que augmentin la quantitat d’os disponible o la col·locació d’implants en posicions anatòmiques on si que hi ha disponibilitat òssia i que garanteixin una correcta *osteointegración (implants zigomàtic i *pterigomaxilars)\nQuan ens trobem en una situació amb pèrdua d’os, pot ser necessària la regeneració òssia del maxil·lar i la mandíbula. Mitjançant aquestes tècniques de cirurgia preprotètica es prepara el camí per a la col·locació d’implants dentals amb la finalitat d’aconseguir una rehabilitació dental satisfactòria.\nExisteixen diferents tècniques i tipus d’empelts ossis, ja siguin propis o de mineral ossi, que es poden emprar per a regenerar les zones del maxil·lar i la mandíbula que han perdut peces dentals i que desitgem rehabilitar:\nCirurgia d’elevació de si maxil·lar\nÉs una tècnica quirúrgica que permet l’augment d’os en arcada superior amb l’objectiu de tenir una base òssia adequada on poder col·locar implants osteointegrats en aquells casos en els quals no hi ha os suficient.\nCal tenir una bona història clínica del pacient i una minuciosa exploració radiològica abans de realitzar aquesta tècnica. La col·locació dels implants pot ser alhora que l’elevació de si, si hi ha suficient os per a aconseguir fixar les primeres espires de l’implant i si no hi ha gens d’os caldrà fer primer l’elevació i passats entre 6 i 9 mesos col·locar els implants.\nLa tècnica en si consisteix a crear un espai aixecant la membrana del sòl del si i en aquest espai col·locar allí os del propi pacient o material adequat per a tècniques de regeneració òssia com per exemple os liofilitzat i membranes de col·lagen.\nPassats uns 6 mesos d’haver col·locat els implants es procedeix a prendre mesures dels mateixos i elaborar les corones protètiques, que aniran fixades sobre els implants.\nÉs la col·locació d’implants en la tuberositat maxil·lar, la part més distal del cos del maxil·lar superior, a nivell de l’apòfisis pterigoides. És una zona anatòmica on hi ha un os molt cortical, que permet estabilitzar un implant en casos d’atròfia maxil·lar severa. A\nAquests implants proporcionen un bon suport posterior i permeten evitar els cantilever (extensions de la pròtesi sense suport implantológic) en la rehabilitació del maxil·lar atròfic mitjançant pròtesi fixa. Una altra indicació és la rehabilitació de pacients en els quals no es pugui fer una elevació de sins perquè tinguin alguna patologia sinusal.\nEvita grans i traumàtiques operacions quirúrgiques de regeneració òssia\nÉs una tècnica ràpida. Dura entre 10 i 20 minutos.\nÉs indolora. Es realitza amb anestèsia local.\nRecuperació molt ràpida del pacient.\nSón implants que mesuren entre 35 i 55 mm i que queden ancorats en l’os zigomàtic. Cal posar-los de manera bilateral i combinats, com a mínim, amb dos implants en la zona anterior del maxil·lar superior i ferulizar amb una supraestructura protètica.\nSón una bona alternativa per al tractament de grans atròfies del maxil·lar superior posterior i hi ha molts estudis que demostren un alt percentatge d’èxit.\nEls pacients també refereixen un alt grau de satisfacció encara que les pròtesis sobre implants zigomàtics tenen un disseny especial a causa de l’emergència cap a la zona del paladar d’aquests implants.\nÉs una tècnica complicada, que compromet diferents estructures anatòmiques i que per tant està reservada a cirurgians amb experiència en aquesta tècnica.\nEl nombre de visites amb implants zigomàtics és menor que amb reconstruccions amb empelts. Els implants zigomàtics permeten tractar situacions amb maxil·lars molt atròfics (sense os).


LLISTAT DEFINITIU EQUIP EDUCATIU CASAL D'ESTIU 2016\nA continuació podeu trobar l'enllaç amb el llistat definitiu de persones que han estat admesses i que formaran part de l'equip educatiu del casal d'estiu de Vilanova del Camí 2016.\nFins el 6 de juny a les 10h hi ha de temps per enviar el número de compte bàncari (on es sigui titular) i talla de samarreta a la següent direcció de correu elèctronic: secretaria_endinsa't@fundesplai.org.\nLLISTAT DEFINITIU 2016.PDF (232,3 kB)\nA continuació, trobareu el link amb el llistat provisional de persones que han passat l'entrevista personal i opten a formar part del Equip Educatiu del Casal d'Estiu 2016 de Vilanvoa del Camí.\nSELECCIÓ PROVISIONAL.pdf (238788)\nPUNTACIONS I HORARIS ENTREVISTES\nA continuació trobareu les puntuacions i l'horari de les entrevistes per poder formar part de l'equip educatiu del Casal d'Estiu 2016.\nHORARI ENTREVISTES I PUNTUACIÓ.pdf (87566)\nCANVI D'HORARI D'ENTREGA DE CARPETES DE DOCUMENTACIÓ\nDegut a l'Assamblea General de la Fundació Catalana de l'Esplai que es realitza el mateix dia 16 d'Abril, l'horari d'entrega de carpetes de documentació pel Casal d'Estiu 2016 de Vilanova del Camí queda modificat, i serà de 17h a 19h al mateix Centre Cívic del Barri de la Pau (costat de la llar d'infants "La Baldufa")\nCERTIFICAT NEGATIU ANTECEDENTS PENALS\nA tothom que es vulgui presentar a la selecció de personal del Casal d'Estiu de Vilanova de Camí 2016, ha de presentar el certificat negatiu d'antecedents penals.\nA la següent pàgina, trobareu tota la informació:\nConvocatòria Casal d'Estiu 2016 a Vilanova del Camí.\nA partir d'avui us podeu descarregar la convocatòria del Casal d'Estiu 2016 de Vilanova del Camí, fins al pròxim dia 14 d'Abril del 2016.\nA la convocatòria s'explica tot allò que es necessita per a poder-se presentar, dates, distribució horària... també podeu trobar el formulari a la següent direcció:\nCLICA AQUÍ (Formulari d'inscripció)\nCONVOCATÒRIA CASAL 2016.pdf (383317)\n*Reunió Inicial de l'Equip Educatiu: Dilluns 27 de Juny.\nFORMANT PERSONES AL CENTRE D'ESPLAI ENDINSA'T\nEn els darrers dos cursos, el Centre d'Esplai Endinsa't, en col·laboració amb el Centre d'Estudis de la Fundació Catalana de l'Esplai, ha organitzat un curs de formació ofert, principalment, al seu equip de voluntaris de l'esplai per a la seva formació personal. En aquest cas, el curs d'Intervenció socioeducativa amb infants amb necessitats educatives especials s'ha obert a la participació de tots aquells monitors que ho desitgessin i formessin part de la borsa de monitoratge de l'entitat.\nEl curs ha permès treballar, reflexionar, aprendre i compartir experiències pràctiques relacionades amb infants amb necessitats educatives especials. S'ha convertit en un recurs formatiu per a conèixer la realitat de la societat envers la diversitat, els prejudicis i estereotips. A més s'ha tractat temes sobre el retard mental, l'autisme i els trastorns profunds del desenvolupament. I sobretot, la figura de l'educador, les seves funcions i pautes d'actuació, i la relació amb les famílies que tenen un fill d'aquestes característiques.\nDes del Centre d'Esplai Endinsa't i el grup que ha format part de la formació, s'ha valorat molt satisfactòriament aquestes propostes formatives a nivell de l'equip voluntariat, i també, que es permetés l'accés a altres persones de l'àmbit del lleure.\nDins de la línia de treball dels propers cursos de l'entitat, ja està previst organitzar un curs per any i que aquest, pugui obrir-se a la participació d'altres professionals del lleure. La següent proposta per aquest 2015 serà l'organització d'un Curs de Directors d'activitats de lleure infantil i juvenil semipresencial amb l'objectiu de formar a l'equip del centre d'esplai que ja disposa de la titulació de monitors en el lleure i que vol ampliar els coneixement amb la direcció d'activitats. Aquesta nova proposta s'està treballant a nivell municipal amb l'Ajuntament de Vilanova del Camí, per tal d'arribar a acords i subvencionar part de la inscripció dels participants.


Joan Gaspar, el material com a llenguatge.\nL'estudi d'en Joan Gaspar és un petit secret de Barcelona. Un espai íntim arrecerat del bullici de la ciutat on es respira una altra activitat. Els prototips i peces del mateix dissenyador configuren un espai de dos nivells, on conviuen taules de despatx, reunió i taller d'una forma fluida. El passat és present a l'espai, on els indicis d'una anterior activitat del lloc queden revelats per les sutures d'una distribució anterior. Les múltiples miniatures de cadires, donen una dimensió domèstica a les lleixes de l'estanteria on conviuen amb llibres, catàlegs i projectes. En definitiva, un lloc que parla per si mateix d'una ja dilatada producció en disseny que abraça cadires, làmpades, penjadors i petits mobles entre d'altres.\nA la gran taula, il·luminats per un dels seus llums de suspensió seiem cara a cara amb en Joan, que s'està movent frenèticament per l'espai mentre soluciona algunes qüestions, aquí hi ha molts fronts oberts.\nEl pròxim 14 de setembre a les 19.00, tens l'ocasió per sentir de la seva pròpia veu, com dissenya i pensa el món el dissenyador Joan Gaspar.\nEn la segona edició del cicle de conferències Objecte de Desig #2 a La Capell, el guionista i presentador de ràdio i televisió Òscar Dalmau moderarà aquesta trobada entre Joan Gaspar i Lluís Porqueras, dues generacions de dissenyadors amb una estreta relació entre ells.\nVas aprendre la professió de dissenyador de la mà d'un dels pioners, com va ser aquella experiència?\nSí, amb en Lluís Porqueras, un referent per mi, de fet al meu web l'anomeno d'entrada. En lluís era autoeditor, havia fundat una empresa on ell mateix dissenyava i produïa làmpades i allà va ser on realment vaig aprendre l'ofici.\nEstava al Poblenou preolímpic, era un barri amb certa decadència, però conservava un teixit industrial, molt ric encara.\nEn Lluís dissenyava amb el que trobava, repensant o modificant elements de ferreteria i amb molt pocs mitjans.\nEls teus dissenys conserven quelcom d'aquella forma de treballar?\nCrec que segueix sent l'essència del meu treball. Aprendre a desenvolupar projectes o objectes amb pocs recursos, va ser una experiència que em va donar una molt bona base. Si bé, no podia exercir sempre d'aquesta forma, segueix sent una forma de pensar. La voluntat de solucionar els encàrrecs amb el mínim de processos sempre és una prioritat, encara que a vegades no s'aconsegueix aquesta essencialitat.\nEra una altra forma de dissenyar doncs?\nNo diria això, però sí que teníem la sort o particularitat que per aquest teixit industrial a l'abast, la majoria dels nostres proveïdors eren molt a prop. Això ens permetia sortir de l'estudi i poder presenciar els processos que s'estaven duent a terme. Un aspecte essencial per a la feina del dissenyador ja que els processos esdevenen un element clau de llenguatge, quan els pots conèixer i controlar, et permeten interpretar-los o repensar-los i amb aquest exercici obtens una eina clau a l'hora de desenvolupar nous dissenys.\nAra que anomenes nous dissenys, com veus el panorama actual del disseny a Barcelona, especialment entre els emergents?\nTinc la sensació que al disseny se l'està conduint a un carreró. Sembla que se'l vol vestir de quelcom més extraordinari del que és. Per mi el disseny és una disciplina important, és evident, m'hi dedico, m'hi guanyo la vida i gaudeixo amb el que faig, però a voltes sembla que el disseny no sigui suficientment important i se l'estigui vestint d'una altra cosa.\nEt refereixes a massa concepte?\nLa importància recau en generar bons professionals. La formació humanística s'adquireix bé a les escoles, però hi ha sovint una falta de coneixement de la matèria i de control dels processos industrials entre d'altres, que és el que et permet desenvolupar les idees.\nSembla que estiguem esperant que els dissenyadors esdevinguin gurús. Jo crec en un disseny amb essència d'ofici, una disciplina que pot abordar molts fronts des de la seva naturalesa. A la indústria tot el que es produeix necessita ser dissenyat i això es pot fer bé o malament.\nLa desaparició d'un teixit industrial com el que explicaves del Poblenou ha dificultat molt la feina?\nBé, jo diria que la xarxa no ha desaparegut, tanmateix s'ha reduït, allunyat i disgregat, però els recursos i processos segueixen existint. El que sí que ha variat amb els anys, han estat les empreses d'edició. Abans tot i ser més petites, comptàvem amb més d'una quarantena, això ens permetia un assaig interessant pels qui començàvem, poder presentar els treballs a diferents editores i rebre diferents opinions sobre el treball que estaves desenvolupant. Actualment aquest panorama s'ha complicat, les empreses que editen són menys i més grans i això en dificulta més l'accés, d'alguna manera aquesta agilitat amb què comptàvem ha minvat molt.\nParlant d'agilitat, veig que treballes amb una impressora 3D aquí al despatx.\nHa esdevingut una molt bona eina, la usem molt per veure volumetries o inclús per poder fer alguna simulació de comportament de material. Amb aquesta eina també construïm prototips a mida real a base de parts ensamblades.\nCom dissenya Joan Gaspar?\nParteixo gairebé sempre des d'un material i és des d'aquest, a partir d'on començo a desenvolupar. Però pel que fa al desenvolupament de les idees, segueixo treballant amb paper i llapis indiscutiblement. Constantment dibuixo. L'ordinador és una eina que entra posteriorment al procés i que no m'interessa per treballar, és simplement necessària. En aquest sentit el procés és el de sempre. Em sento molt més àgil en aquesta part del procés, la llibertat del paper i el llapis no té la dóna res més, les noves tecnologies n'han potenciat encara més el seu potencial.\nDesprés de tantes icones, encara es poden dissenyar clàssics?\nPenso que si, bé ja ho veurem. En aquest terreny el temps és el que té la clau. Si la teva proposta és molt tendenciosa, és més difícil que duri en el temps, però si aconsegueixes treballar d'una forma més oberta, tot i que això sembla paradoxal, tens més possibilitats de definir el que pot ser un clàssic. No obstant això, no penso que la feina dels dissenyadors sigui fer clàssics, nosaltres ens hem d'encarregar de fer un disseny que funcioni per les empreses i que després la gent se l'estimi i vulgui que l'acompanyi durant molt de temps.\nEls clàssics a més, també sorgeixen quan hi ha l'aparició d'un nou material i de les desenes d'objectes que es dissenyen per aplicar-lo, n'hi ha un o una minoria que saben llegir i interpretar aquell nou recurs de forma exemplar, i normalment aquests esdevenen en clàssics.\nEl teu treball evoluciona en paral·lel amb els avenços tècnics, o tens predilecció per materials o processos en concret?\nNormalment treballem amb materials que ja existien fa trenta anys o més, el que ha canviat o s'ha sofisticat és la forma i els processos que utilitzem. En aquest sentit el paper del dissenyador és essencial.\nA més, sovint el client ja compta amb una forma concreta de producció, segons aquest recurs industrial, intentem explorar nous terrenys o formes de treballar-hi. Fem una interpretació nova. Crear un nou llenguatge amb els mateixos materials.\nEm segueixen fascinant quan miro llibres dels anys quaranta i cinquanta. Quan veig aquell grau de modernitat que van assolir, em sento lluny de poder aconseguir-la. Però un, és també el que l'envolta. Del passat en fem potser també una visió idealitzada, però sí que és sorprenent el que es va poder assolir en consonància amb el seu temps.\nCreus doncs, que hi havia més cultura del disseny llavors que ara?\nNo, en tot cas en un temps passat, era una cultura més elitista i ara s'ha popularitzat, actualment el disseny compta amb força bona salut.\nCom podem fer més extensiu el treball de dissenyadors com tu que potser queda eclipsat per algunes grans firmes que s'abanderen de comercialitzar disseny en massa?\nJo crec que el dissenyador i el disseny existeixen al cap i a la fi per les empreses, quan veiem que el disseny ha de ser promocionat per l'administració, em fa pensar que potser quelcom està fallant. En el nostre context, tinc la sensació que les empreses que es dediquen a fabricar elements per la llar o domèstics, llums, mobles... han assolit molt bé aquesta comunicació, però en molts altres terrenys no es veu aquesta atenció a l'hora de comunicar el seu producte, com si no anés amb ells.\nTanmateix tu has desenvolupat el paper de direcció d'art per algunes empreses.\nSi, aquesta faceta del treball dels dissenyadors també ha influenciat a aquesta bona comunicació del producte amb tot el que això suposa.\nVolem agrair a Joan Gaspar el temps que ens ha dedicat per a poder realitzar aquesta entrevista. Podreu saber més sobre ell a www.joangaspar.com


Living TIC, CAT, TIC, CAT...: Intel·ligència competitiva i Administració: missió impossible?\nIntel·ligència competitiva i Administració: missió impossible?\nPels volts de 1990, Gibbons i Prescott comencen a parlar d'intel·ligència competitiva (IC) com a procés d'obtenció, anàlisi, interpretació i difusió de la informació de valor estratègic sobre la societat i els competidors, que es transmet als responsables de la presa de decisions en el moment oportú.\nEn la societat del coneixement hi ha una gran acumulació d'informació i cada vegada tenim més problemes per captar-la, tractar-la i analitzar-la: les habilitats de competència informacional poden ajudar-nos a resoldre aquests problemes amb eficàcia i efectivitat (American Library Association). De la mateixa manera que una societat moderna no es pot permetre ciutadans sense educació (analfabets o incultes), una societat de la informació no es pot permetre ciutadans informacionalment incultes (Alfons Cornella, 1997).\nLa IC i la vigilància tecnològica s'han convertit en una de les pràctiques més ben considerades per recollir informació externa i han passat a ser part fonamental del procés de direcció estratègica: tant les empreses com els organismes públics necessiten cada cop més gestionar els recursos d'informació d'una manera més ràpida, estratègica i efectiva.\nActualment, el 45% de les multinacionals catalanes disposa d'un sistema d'investigació competitiva habitualment vinculat al departament de màrqueting o d'investigació i desenvolupament (I+D): la vigilància tecnològica de François Jakobiak, consistent en l'observació i l'anàlisi de l'entorn científic, tecnològic i dels impactes econòmics presents i futurs, per identificar les amenaces i les oportunitats.\nManuel Castells, l'acadèmic de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) més citat del món, ha optat per denominar aquest model 'empresa xarxa' o 'el pas de les burocràcies verticals a la gran empresa horitzontal'.\nPerò realment podem traslladar aquest concepte a l'Administració?\nSegons Ramon Maspons (21a sessió web del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada: 'La intel·ligència competitiva a l'Administració'), la IC només encaixa al sector públic si maximitza el valor dels stakeholders o parts interessades. Tot i exemples d'èxit rellevants com la UDIAT Centre Diagnòstic de la Corporació Parc Taulí de Sabadell o l'Isdefe (Ingeniería de Sistemas para la Defensa de España, S.A.) del Ministeri de Defensa, d'entrada el benefici econòmic no és l'element motivador i els incentius estan més relacionats amb el pressupost que amb la mesura de resultats.\nCom premiem, doncs, la innovació a l'Administració?\nEns reinventem? Ens fem intel·ligents?


L’hotel-restaurant Risech és, sens dubte, una proposta interessant per aquestes festes, sigui per pernoctar-hi o per degustar-hi les seves elaborades propostes gastronòmiques.\nEl rosinc Risech, ubicat a l’avinguda de Rhode número 185, és un dels emblemes gastronòmics de la comarca que ens pot fer gaudir, encara més, d’aquestes festes. Molt actius amb els tradicionals sopars d’empreses, tenen obert diàriament, excepte els dies 24 i 25. Des de Sant Esteve fins al dia 6 de gener els seus fogons cremaran, doncs, ininterrompudament. Un cop celebrada la Diada de Reis, es prendran un descans per realitzar reformes, i reobrir el mes de febrer.\nLa seva situació immillorable, amb vistes al mar i a la badia de Roses, i el tracte familiar són alguns dels motius per conèixer i gaudir del Risech. Més concretament, rigor, serietat i professionalitat són els tres valors que sempre han acompanyat aquesta empresa familiar de més de 60 anys. Les habitacions de l’hotel, moltes d’elles amb vistes al mar, estan totalment equipades, amb preus que van de 49 a 96 euros la nit. En Jordi, en nom de tot l’equip que comanda, aprofita per desitjar unes molt bones festes a tothom i un pròsper any 2019. Llarga vida, doncs, al Risech!


Inspecció tècnica d'edificis ITE Girona\nEl seu edifici té més de 45 anys i no ha passat encara la Inspecció tècnica dels edificis ITE?\nLa seva comunitat vol demanar una subvenció per a realitzar obres de rehabilitació i l’administració els demana que el seu edifici disposi de la Inspecció tècnica dels edificis?\nAMB HABITÈCNIA EL SEU EDIFICI ESTÀ EN BONES MANS.\nLa Inspecció Tècnica dels Edificis, anomenada de forma abreviada ITE, és la revisió que han de passar els edificis de forma periòdica (similar a la ITV dels vehicles), i que serveix per comprovar el seu estat de conservació i manteniment.\nEl Decret 187/2010, de 23 de Novembre, sobre la Inspecció Tècnica dels Edificis, obliga a realitzar la revisió esmentada a tots els edificis d’habitatges plurifamiliars que tinguin més de 45 anys, i fixa uns terminis per a fer-ho.\nDes d’habitècnia posem la nostra experiència, coneixement i professionalitat a l'abast de la seva comunitat, perquè el seu edifici pugui disposar de la ITE de forma ràpida, eficient i al millor preu.\nEL NOSTRE EDIFICI HA DE PASSAR LA ITE?\nLa Inspecció Tècnica dels Edificis és obligatòria quan es compleix algun dels següents supòsits:\nEdificis plurifamiliars d’habitatges (blocs de pisos) de més de 45 anys d’antiguitat.\nQuan un edifici es vol acollir a programes de foment de la rehabilitació o rebre algun tipus de subvenció pública.\nQUAN HA DE PASSAR LA ITE EL NOSTRE EDIFICI?\nEls terminis establerts per la Generalitat de Catalunya per passar la Inspecció Tècnica, varien en funció de l’antiguitat de l’edifici i es resumeixen en el següent quadre.\nQUINES OBLIGACIONS TENIM LA COMUNITAT DE PROPIETARIS D’UN EDIFICI D’HABITATGES?\nLa comunitat de propietaris d'un edifici d'habitatges, i en relació a la conservació i manteniment del mateix, té les següents obligacions:\nConservar i rehabilitar l'edifici per a mantenir-lo en bones condicions.\nEncarregar la realització de la Inspecció Tècnica de l’Edifici.\nEncarregar les obres de rehabilitació o reparació necessàries, en el supòsit que la ITE així ho determini.\nPER A QUÈ SERVEIX LA INSPECCIÓ TÈCNICA DELS EDIFICIS?\nLa ITE és un document molt important, que permet disposar a la comunitat de propietaris d’una radiografia complerta de la composició i de l’estat de conservació de l'edifici.\nConèixer l’estat actual de la finca, és un primer pas imprescindible alhora de definir les actuacions que cal realitzar a l’edifici i establir un ordre de prioritats correcte.\nCal tenir en compte que un manteniment adequat i programat, allarga la vida útil de l’edifici en unes condicions òptimes de confort i seguretat.\nQUIN PROCEDIMENT ES SEGUEIX A L'HORA DE PORTAR A TERME UNA ITE?\nEl procediment per fer la Inspecció Tècnica d’un Edifici es resumeix en el següent esquema.\nQUÈ CAL FER SI LA QUALIFICACIÓ DE L'EDIFICI ÉS AMB DEFICIÈNCIES GREUS O MOLT GREUS?\nEn el supòsit que la qualificació del seu edifici en l’informe sigui amb deficiències greus o molt greus, caldrà portar a terme les obres de reparació necessàries per a corregir-les.\nEn funció del tipus de deficiències detectades i de la seva gravetat, s’establiran conjuntament amb el tècnic, uns terminis per a portar a terme les actuacions de reparació o rehabilitació necessàries, que s’executaran sota la seva direcció.\nUn cop finalitzades les obres, el tècnic entregarà a la comunitat el certificat final d’obra, que conjuntament amb l’informe ITE s’entregarà a l’administració per obtenir el certificat d’aptitud.\nAmb la voluntat de fomentar les actuacions de reparació o rehabilitació dels edificis existents, les administracions (Generalitat, Ajuntaments,...) posen periòdicament a disposició dels propietaris, subvencions i ajudes a les que molt probablement es puguin acollir.\nQUÈ HEM DE FER UN COP OBTINGUT EL CERTIFICAT D’APTITUD DEL NOSTRE EDIFICI?\nTal i com ja s’ha comentat amb anterioritat, el certificat d’aptitud té una vigència de 10 anys, durant els quals l’administració no els obliga a realitzar cap altre tràmit.\nTot i això, des d'Habitècnia, considerem que és fonamental portar a terme un manteniment periòdic i planificat de l’edifici, i per això els recomanem que disposin d’un pla de manteniment redactat per un tècnic, on es descriguin i programin totes les actuacions de conservació necessàries per a mantenir l’edifici en bon estat i evitar així que en el futur sigui inevitable portar a terme costoses obres de reparació i rehabilitació.\nQUINA NORMATIVA REGULA LA INSPECCIÓ TÈCNICA DELS EDIFICIS?\nLa inspecció tècnica dels edificis ITE es troba regulada per:\nQUIN COST TÉ LA ITE DEL NOSTRE EDIFICI?\nPer tal de poder-los oferir el millor preu, no establim un import fix per a la realització d’inspeccions tècniques d’edificis, sinó que el determinem en funció de la superfície i nombre d’entitats de la finca.\nContactin amb Habitècnia i els calcularem el cost de la ITE del seu edifici a l’instant i sense cap mena de compromís.


Tancats els ports de València, Gandia i Sagunt al trànsit marítim pel temporal\ndissabte, 20 d’abril 2019 - 12:09h\nImatge del Port de València | València Diari\nEls ports que gestiona l'Autoritat Portuària de València a Gandia, Sagunt i València estan tancats al trànsit marítim a causa del temporal de pluja i vent que afecta a la Comunitat Valenciana aquest dissabte.\nAixí ho ha indicat l'Autoritat Portuària de València en el seu compte de Twitter. El port de la capital porta tancat des d'aquest divendres a les 23.45 hores per la climatologia.\nAquest dissabte al matí s'ha tancat el port de Sagunt entorn de les 9.30 hores per les mateixes causes. Una hora més tard tancava també la instal·lació portuària de Gandia, per mala mar i ratxes de vent de fins a 40 quilòmetres per hora.\nLes precipitacions seran les protagonistes de la jornada en gran part de la Comunitat Valenciana, especialment en la meitat sud, on podrien ser localment forts i persistents i vindre acompanyades de tempesta.\nSegons la predicció de Aemet, en la resta del territori valencià les pluges seran de caràcter més dispers i el vent bufarà del nord-est moderat amb ratxes molt fortes. Quant a les temperatures, es mantindran per baix dels 20 graus en tota la Comunitat Valenciana, amb màximes de 19 a Castelló; 18 a Alacant, Dénia, València i la Vall d'Uixó i 17 a Elx i Gandia.\nPel que respecta a les mínimes, tan sols a Morella i Requena han baixat dels 10 graus, amb 6 i 8 respectivament. A les ciutats més grans, s'han registrat les més altes, amb 15 graus a Alacant i Castelló, i 14 a Elx, Oriola i València.\n"ARA MATEIX: Les fortes pluges inunden el Vinalopó" "MÈTEO ESPECIAL: Pluges generalitzades durant la jornada de hui a la Comunitat Valenciana"\nPort de València Gandia Sagunt


«Flashdance» torna la música dels vuitanta a l'Auditòrium de Palma\nL'espectacle, amb la Dècada Prodigiosa, es representa fins diumenge\nEl 1983 el realitzador Adrian Lyne aconseguia fer de Flashdance un dels llargmetratges de referència de la dècada. Ara, l'Auditòrium de Palma ofereix tot el cap de setmana l'oportunitat de rememorar aquell film a través d'un espectacle homònim al de la pel·lícula i amb música de la Década Prodigiosa.\nSota l'argument de la història de la soldadora de dia i estripper de nit, se recupera la força de la música dels vuitanta amb temes com ara el gran èxit d'Irene Cara Flashdance / What a feeling del qual es varen vendre més de 700.000 còpies en dues setmanes, Maniac o He's a dream.\nEn ells, l'espectacle afegeix diversos mixos amb grans èxits d'aquells anys tant internacionals com del pop nacional. Entre aquests darrers hi ha cançons representatives de Tino Casal, Mecano...\nEl director del muntatge, Eliseo Peris, explicà que es tracta d'un espectacle non-stop en què el públic va a «veure ballar i escoltar música». Un conductor orienta el públic en la successió d'històries que ocorren sobre l'escenari, on durant hora i mitja se succeeixen temes com ara Last dance o She works hard for the money i Hot stuff de Donna Summer així com You're the first, my last my everything de Barry White i Fame de Michael Gore i Dean Pitchford, entre molts altres.\nEl repartiment artístic està integrat per Vanessa Calderón, Graciela Peña, Carlos Doñan, Juanjo Hinoojosa, Ivan Martínez i Marta Velasco, qui representen tant les vivències de dia com de nit de la protagonista de la història.\nEl muntatge s'estrenà el passat mes de novembre a Madrid i d'ençà ha visitat algunes de les principals sales d'actuacions d'arreu de l'Estat amb bona afluència de públic. El director reivindicà «la moda del teatre musical» i atribuí l'èxit d'aquest gènere en ser «un espectacle molt viu i complet» que té com a única pretensió «fer passar una bona estona al públic».\nFlashdance es representa avui a les 22.00 hores, demà a les 19.00 i a les 22.00 i passat demà a les 19.00 hores.


Cayeli Sahil Hotel Rize Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nErdal Ata Bulvari Liman Karsisi Cayeli, Cayeli, Rize, Turquia, 53400 - Veure al mapa\nBarri Cayeli Rize Rize Rize Rize Rize Rize Rize Rize Rize\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Rize, no busqui més enllà de Cayeli Sahil Hotel. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nCayeli Sahil Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Rize. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, mini bar, insonorització, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Rize, el Cayeli Sahil Hotel és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


91 popular festivals projects\nSant Andreu de Palomar: ajuda'ns a fer ballar la Festa Major!\nCreació de dos balls populars a Sant Andreu de Palomar: el Ball del Corpus de Sang i el Ball de Teixidores.\nLa Llegenda del Verro\nLa Colla de Diables de Cardedeu volem editar un àlbum il·lustrat amb La Llegenda del Verro perquè tothom, petits i grans, a casa seva puguin gaudir d'aquesta història i conèixer l'origen de la nostra bèstia de foc, el Verro.\nBooks / Traditional festivals\nProject crowdfunded on October 20, 2016 🎉\nCreació de la Geganta del Pi infantil\nArriba l'Elisenda petita, una rèplica en petit de la famosa geganta del Pi que acompanyarà per sempre més en Mustafà petit. Serà ballada per nens i nenes d'entre 6 i 10 anys. Però ara és el teu moment. Ajuda'ns a aconseguir-ho, apadrina-la i assegura't un lloc a la història!


L’AcPpJ amb FESTCAT - AcPpJ\nL’AcPpJ amb FESTCAT\nJa es coneixen les dates de la nova edició de FESTCAT, les escoles d’estiu de cultura popular del Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana (CPCPTC). Per segon any consecutiu, l’AcPpJ hi dona suport\nEnguany, FESTCAT ofereix uns continguts renovats que integren col•lectius artístics ben diversos del nostre país, des dels que atresoren llargues trajectòries fins als que fa poc que renoven els nostres escenaris. Totes les activitats es distribueixen territorialment per diversos indrets de Catalunya.\nUs recordem que El Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana i l’Associació Catalana de Professionals de Les Polítiques de Joventut (AcPpJ) van arribar l’any passat, a un acord perquè les sòcies i els socis de l’AcPpJ gaudeixin d’un descompte a totes les Escoles d’Estiu de Cultura Popular FESTCAT. Un any més, si ets sòcia o soci de l’AcPpJ, tens l’avantatge de matricular-se amb un preu reduït:\n– Preu anticipat per inscripcions abans del 18 de maig: 125 €\n– Preu de la inscripció entre el 19 de maig i el 30 de juny: 135 €\n– Sòcies i socis AcPpJ: 100€\nProfessionals de Joventut, movem-nos amb la cultura popular!\nFormació en Polítiques de Joventut Abril-Juliol 2010\nXXVI Encuentros Internacionales de Juventud Cabueñes\nDescomptes per a les sòcies i socis de l’AcPpJ per al segon trimestre de formació del 2014 a COLPIS\nTot a punt per l’onzena edició de la Trobada Triangle Jove


L'Associació Celíaca d'Euskadi prepara una guia de restaurants aptes | Consumer\nL’Associació Celíaca d’Euskadi prepara una guia de restaurants aptes\nAquesta referència permetrà que les persones que no toleren el gluten puguin alimentar-se sense risc a sofrir una crisi\nL’Associació Celíaca d’Euskadi està elaborant una guia de restaurants on els afligits d’aquesta dolència, uns 20.000 al País Basc, persones amb intolerància crònica al gluten present en el blat, l’ordi, el sègol i la civada, puguin alimentar-se sense risc de sofrir una crisi caracteritzada per vòmits i diarrees.\nSeguir la dieta adequada no és senzill. La indústria alimentària empra les farines amb profusió. Prop del 80% dels productes manufacturats conté gluten: embotits, postres làctiques, xocolates, salses… usen diferents tipus de farines en la seva composició. En el cas dels celíacos, articles com el pa, la farina, la pasta italiana i la rebosteria han de ser substituïts per productes especials i més cars. Una situació pal·liada parcialment, explica Apraiz, després que Eroski inclogués productes sense gluten en “la seva línia blanca”. L’associació persegueix que els escolars afectats, uns 700, puguin prendre en cantines i menjadors plats idèntics als dels seus companys, això sí, sense traços de gluten.\nA la llista actual, composta per les Escoles d’Hostaleria d’Artxanda (a Bilbao) i Mendizorrotza (a Vitòria), el Palacio Larrea (a Barakaldo), l’Etxanobe de Fernando Canales (a Bilbao) i el també de Vitòria La Parada del Follet, acaba de sumar-se el restaurant Ikea, del complex dedicat al mobiliari en Megapark. Aquesta associació ha establert també convenis de col·laboració amb empreses de cátering que serveixen menús a escoles.\ncelíacs guía-ca restaurants


INVOLUCIÓ DEMOCRÀTICA - TOTLLEIDA\nPer Octavi Pereña i Cortina\t Última actualització Sep 23,2019\nEls vinyataires acostumen a ser molt punyents a l’hora de criticar situacions d’actualitat. No ens ha d’estranyar que siguin objecte de durs retrets de part dels qui es consideren objecte dels la comentaris humorístics. El mateix passa amb les paràboles que pronunciava Jesús. Els seus enemics com es sentien al·ludits se’n volien desfer d’Ell. Al final, gràcies a la traïdoria nocturna de Judes van aconseguir fer-lo presoner, jutjat il·legalment de nit pels jerarques religiosos i de bon matí lliurat al governador romà perquè fos condemnat a mort malgrat que Pilat el considerava innocent. No tots els vinyataires o crítics humoristes acaben així. Alguns, però, veuen com les seus de les seves redaccions són objectiu de la violència dels qui no volen ni sentir-ne parlar de la llibertat d’expressió. A d’altres se’ls acusa d’incitació a l’odi. La crítica que se li hauria de donar la benvinguda perquè ajuda a corregir els defectes dels criticats no se la rebi com cal. Això és conseqüència del pecat que no vol que les seves malifetes siguin conegudes.\nJ L Martín en una de les seves vinyetes ens mostra el seu personatge Quico Jubilata assegut en un banc d’un parc llegint el diari: “Puja l’extrema dreta”. En la següent seqüència segeix llegint: “Més escons pels populistes europeus”. En la que segueix pensa: “Els científics encara no han aconseguit viatjar al futur”. En la que introdueix el The End de la història segueix capficat en els seus pensaments: “En canvi a alguns polítics no els costa gens viatjar al passat”. Els pensaments que té Quico Jubilata són els mateixos que tenen molts ciutadans, especialment els qui vam veure la mort de Franco i estat testimonis de la transició democràtica que es va produir amb l’aprovació de la Constitució del 1978. Els 41 anys de democràcia que portem ens han decebut. En lloc de portar-nos un arrelament dels valors democràtics, som testimonis de la seva devaluació. Tal com pensa Quico Jubilata “a alguns polítics no els costa gens viatjar al passat”.\nQuina és la causa de la involució democràtica? El primer símptoma és la degradació del cristianisme. No és que abans del 1978 no estigués degradat. És que l’esperança de renovació política no ha anat acompanyada d’una regeneració religiosa que apropés l’Església a la font del cristianisme. A partir de la legalització dels cristianisme per l’emperador Constantí amb la proclamació de l’Edicte de Milà l’any 313 de la nostra era, s’accentua la decadència del cristianisme a causa de la ´seva relació adúltera amb ‘Imperi romà. El maridatge Església-Estat ha estat nefast al llarg dels segles perquè ha afeblit el vincle conjugal que l’uneix a Jesús. Deixant Jesús de ser l’únic Senyor de l’Església s’ha anat incrementant la prostitució doctrinal i la dependència de l’Estat. Fruit d’això, en lloc de irradiar la llum de Déu difon tenebres satàniques. L’Església s’ha convertit en un cec que guia un altre cec. Ambdós cauen en el clot.\nEl segon símptoma de la involució democràtica és conseqüència de que l’Església s’ha convertit en un far espatllat que no irradia la llum que l’home necessita per evitar el esculls que poden destruir-lo. L’home sense Jesús que és la llum del món s’extravia. Perd el nord. No sap on va. La ceguesa social és la manifestació de la ceguesa espiritual de l’ésser humà.\nDarrerament la política s’ha convertit en un drama. Els protagonistes de l’espectacle no saben el que fan. S’assemblen a cecs que en territori desconegut ensopeguen amb els obstacles que es posen davant seu. Parlen molt de regeneració democràtica ignorant el què significa democràcia. El cert és que són la causa del seu desgavell. Tant els d’un partit com els de l’altre es proclamen defensors de la Pàtria. S’embolcallen amb la seva bandera. S’agafen a les tradicions patriòtiques del passat que valdria més oblidar. El nus se’ls va estrenyent al coll. L’asfixia és imminent.\nLa involució democràtica no és només una qüestió de partits polítics. D’on surten els que es dediquen a la política? Dels ciutadans que caminen en la tenebra que segons les regles democràtiques són escollits i col·locats en els diversos llocs de poder. La regeneració política no s’assolirà si primer no s’aconsegueix la regeneració espiritual dels ciutadans. Què és primer l’ou o la gallina’ l’Església que hauria de ser depositària dels oracles de Déu ha deixat de ser-ho perquè no ha emprés el retorn a la font del cristianisme que és la Bíblia, per això no deixa les tradicions humanes que per ser-ho són tenebra. Déu per la ploma del profeta ens descobreix el secret de la regeneració política: “Si tornes, Israel, declaració del Senyor, torna a mi, i si apartes les teves abominacions de davant del meu rostre, llavors no aniràs d’aquí cap allà” (Jeremies 4: 1).\nOctavi Pereña i Cortina 104 posts 0 comments\nINICI DE LES AULES DE FORMACIÓ DE LA NOGUERA\nEls pilots del SGR es queden a les portes del podi amb Espanya en el SM de les Nacions\nDavid diu 5 meses ago\nBones Octavi. M’agrada moltissim la Teva reflexió. La gent ens pensem que som algú sense creure en un Deu tot poderós o varis Deus com en altres cultures, o profeta, profetes… Avui tenim molta informació i Massa teories de la creació inclusive la de Darwin. La falta d’un missatge clar, géneros i repetitiu, es la carencia que la societat arrastra, pero ja no nomes de temps de de la constitució Espanyola. Si no que al meu paré a estat desde la invenció de la radio i la televisió. De la capsa tonta i l’humor exagerat que es práctica Avui en dia sobre temes seriosos.\nUna amigable salutació tinguis.


QUÈ T'ANAVA A DIR: Els polítics 2.0 frugals i interessats\nEls polítics 2.0 frugals i interessats\nEm fa motla gràcia que ara amb les eleccions tot polític te blog, twiter i facebook. Jo crec en l'alcalde el meu poble, Albinyana, que des de sempre que el fa servir, però tots aquests que s'hi posen ara per quatre dies jo crec que és veu que por el "interès te quiero andres". Val més que no ho fessin que se'ls hi veu el plumero, si encara no se'ls ha vist. La gràcia és que molts cops ni els gestionen ells i no saben ni que hi posa.\nPublicat per Miquel Casellas a 15:43\nes que s'apunten a modes que no saben ni de que va. El quim nin posa una canço i/o frase al facebook cada dia, d'altres fan anys que no el fan servir\n5 de maig de 2011 a les 17:54\nMiquel, amb candidats de l’any 1979 com vols que funcioni?\nI encara gràcies si algú del partit els hi va actualitzant, perquè alguns encara tenen blocs i webs amb informació del 2007!!! tot i que després de donar-se per al•ludits han intentat esmenar-ho amb més o menys gràcia.\n5 de maig de 2011 a les 20:37\nLes preguntes al llarg de la vida\nPer conservar la flama de la Festa de Moros i Cris...\nel Barça, un model a seguir\nFelicitats a la Penya Blaugrana de Santa Oliva\nSilencis sospitosos al Vendrell\nVíctimes del 22-M\nMoltes felicitats a tots els de Radio i televisió ...\nLes gestes electorals de Masllorenç i Bellvei\nMolt recomenable Agua para elefantes\nNoves retallades a la vista.\nPiratas del Caribe, per passar l'estona\nMartí Carnicer, també guanya a les enquestes\nEl xist del dia\nEls guanyadors de la nit\nSempre queden els de sempre\nConsells pel cap de setmana\nCiU al Vendrell tindrà la paella pel mànec\nUn Vendrell on imperem els negocis de l'extrem Ori...\nGrans i petits i la casa sense escombrar\nMal rollo periodistic per culpa dels polítics dole...\nFent campanya per a l'hospital\nLa millor sèrie de la Tv-3 és Ventdelplà\nLes idees clares\nSin Identidad, una gran peli.\nEurovisió és com la vida\nHi ha nervis a les municipals\nEls perfils polítics de cada dia\nOn són les coses importants?\nEl present s'acaba el 22-M\nLa gent ja sap qui votarà, sobra la campanya elect...\nLa gent no anirà fora de vacances\nUna bona recomanació anar a veure Aguila Roja al c...\nGran festa de Primavera de l'Esplai Zig Zag del Ve...\nExel.lent per l'organització de la Setmana Medieva...


novembre de 2014 – Ajuntament de Castellolí\nL´Ajuntament de Castellolí està actualment executant obres de Millora i d´ Ampliació a la Zona Esportiva de “Les Passeres”. ...\nBy:joanserra Zona esportiva les passeres 0 comment Llegeix més\nAprovat DEFINITIVAMENT el POUM de Castellolí\nEl passat dia 18 de novembre de 2014 es va aprovar DEFINITIVAMENT el POUM (Plà d´Ordenació Urbana Municipal) de Castellolí. La Comissió d’ Urbanisme de la Generalitat de Catalunya,...\nBy:joanserra 0 comment Llegeix més\nJovent de Castellolí! El dilluns 1 de desembre a les 18h farem un taller de cuina sense pares! Si tens més de 14 anys apunta’t enviant un whatsapp al...\nBy:samcercam cuina, joves, taller 0 comment Llegeix més\n2ª Nit de l’Esport de Castellolí.\nL’Ajuntament de Castellolí organitza la Segona Nit de l’Esport de Castellolí. L’acte tindrà lloc dins els actes de la Festa Major de Sant Vicenç de Castellolí. Per fer-ho possible...\nBy:samcercam Esport, Esportista, festa de l'esportiva, Nit de L'esport 0 comment Llegeix més\nImpulsem els compostadors comunitaris\nReciclem la matèria orgànica ! S’han instal·lat cartells informatius als dos punts de compostatge comunitari que tenim al Passeig de la Riera, per facilitar la participació i la generació...\nBy:teresaguixa compost, compostatge comunitari, Escola, orgànica, Passeig de la riera, reciclatge 0 comment Llegeix més\n1r Campionat de Tall de fusta amb motoserra\nEl dia 21 de desembre, a la pista Polisportiva, celebrarem el 1r Campionat de tall de fusta amb motoserra a Castellolí. Inscripcions del 3 de novembre al 15 de...\n1r Concurs Boletarire #9N2014\n9:30-10:00 Inscripcions davant l’ajuntament. 10:00-13:00 Trobada de bolets. 13:00-13:15 Entrada cistells, classificació i pesada. 13:30 ENTREGA DE PREMIS Puntuació: ...\nBy:samcercam 9N2014, Concurs Bolets, festes, inflables 0 comment Llegeix més


La Sagrada Família i les escultures de Manuel Cusachs i X...\n16 de setembre de 2020 (12:18 CET)\nLa Sagrada Família i les escultures de Manuel Cusachs i Xivillé\nLa pandèmia del coronavirus ha deixat Barcelona a mig gas. Aquell turisme massiu i per tant invasor s’ha quedat a casa, la ciutat presenta la imatge d’una urbs espaiosa i acollidora. Els visitants perifèrics ho agraïm. És bo o és dolent? Sincerament, crec que cal una reconsideració profunda\nAquests dies he visitat l’inacabat Temple Expiatori de la Sagrada Família i l’he gaudit com mai: l’espai m’ha donat ocasió d’admirar la grandesa del seu interior, amb la llum translúcida del migdia, vitralls que generen un ambient de pau enlairada i no deixen res a l’ombra. Tot s’eleva i no hi ha res superflu, amb sentit místic i genial. Gràcies Gaudí.\nDefora, les façanes del naixement i la de la Passió, de l’escultor Josep Maria Subirachs, les torres que es van enlairant... i, a la part que dona al carrer Provença, representació mataronina, hi ha obra de l’escultor Manuel Cusachs i Xivillé. Quatre escultures gens fàcils de localitzar: Sant Josep de Calassanç (1998), Sant Ignasi de Loyola (1998), Sant Benet de Núrsia (2013), Sant Antoni Abat (2014). Vaig interessar-me a informació per la seva situació i poca cosa en vaig treure. Em va doldre.\nManuel Cusachs i Xivillé (18 d’agost de 1933-14 de febrer de 2019) ha estat un artista de molta categoria i no em sembla bé la desídia amb què el tenen. L’obra de Gaudi és extraordinària, cert; universal, també. Tot i així no es pot obviar la dignitat de l’aportació de Manuel Cusachs i Xivillé. El seu record em portava a les visites al seu taller d’Òrrius, el seu entusiasme quan mostrava la seva obra i les interminables converses tan gratificants. Una colla d’entitats han preparat fer-li un homenatge que la maleïda pandèmia l’ha deixat a l’espera. Espero que sigui realitat tan aviat com sigui possible.


L’Ingrid s’ha quedat cega a poc a poc. L’Ingrid té encara memòria de les coses i les persones, però en va perdent la imatge. L’Ingrid es troba insegura i té por. Per això es tanca a casa seva amb la companyia del seu marit i la seva imaginació. Perquè el que no ha perdut l’Ingrid és la capacitat d’imaginar la vida dels altres. El seu marit, la seva veïna i un home desconegut li serveixen per crear una xarxa de relacions on el sexe i els seus desitjos més reprimits s’entrecreuen amb totes les pors que l’envaeixen. 'Blind' ve a sumar-se a la llarga llista de pel·lícules amb dones cegues. Però hem d’agrair al noruec Eskil Vogt que per al seu debut no hagi caigut en el fàcil parany del film de terror i més aviat hagi escrit una història que es mou entre el cine eròtic, la comèdia i el melodrama.


La Generalitat no construirà allotjaments pels temporers - Món Rural\nLa Generalitat no construirà allotjaments pels temporers\nUn grup de treball tècnic haurà d'analitzar i determinar abans si existeix una necessitat en aquest sentit a les comarques lleidatanes\nReunió celebrada el 20 de març del 2019 a la seu d'Agricultura a Lleida amb institucions i agents socials per preparar la campanya de la fruita | ACN\nEl Govern no destinarà ajuts per a la construcció o reforma d’allotjaments per a temporers que participen a la campanya de la fruita. Segons ha informat el delegat del Govern a Lleida, Ramon Farré, la Generalitat funciona amb pressupostos prorrogats i aquests no preveuen una partida específica en aquest sentit. Amb tot, ha deixat la porta oberta a la possibilitat que se’n puguin habilitar el 2020 segons la disponibilitat pressupostària i que el grup de treball tècnic que es preveu constituir pròximament determini si existeixen necessitats al territori pel que fa a allotjament. Aquest grup de treball s’encarregarà de fer un seguiment de forma continuada de les campanyes agràries a Ponent.\nEl president d’Asaja-Lleida, Pere Roqué, ha lamentat la manca enguany d’ajuts per a allotjaments. “El que haurem de fer és buscar de manera privada de quina manera podem garantir un allotjament digne a aquella persona que tenim a treballar que vingui de més de 75 quilòmetres”, ha dit Roqué. Mentre el sector no compti amb finançament públic, des d’Asaja-Lleida han tornat a posar damunt la taula la proposta de llogar cases o mòduls prefabricats perquè s’hi allotgin els temporers, que poden suposar un cost d’entre 500 i 600 euros mensuals.\nMalgrat que no s’habilitaran ajuts per a allotjaments, el delegat del Govern a Lleida ha explicat que hi hauran recursos públics per aquesta campanya agrària. Així, ha exposat la voluntat de la Diputació de Lleida de destinar uns 140.000 euros per a la constitució d’aquest grup de treball tècnic. També ha dit que el SOC està estudiant destinar ajuts per a la contractació a través de plans d’ocupació de mà d’obra per a la campanya i ha recordat els recursos que també hi destinen els consells comarcals.\nFinalment, Farré ha reiterat que els empresaris agraris “fan bé les coses” i compleixen el conveni del camp, de la mateixa manera que passa a les centrals fructícoles i magatzems. “No hem detectat cap situació de frau exceptuant algun cas molt concret”, ha dit. El president d’Asaja-Lleida també ha defensat l’actuació dels empresaris del sector i ha remarcat que són mínimes les irregularitats detectades per la Inspecció de Treball.


«Les pensions públiques no es troben en crisi i no ens hem de creure això» |\nPublicat el 15 gener 2011 per Toni\nAquesta reforma beneficia les pensions privades?\nL’objectiu de tota l’operació no és un altre que aquest. Té un calat que supera l’europeu, és mundial. Tot això s’inicia amb l’informe del Banc Mundial de l’any 1994; des de llavors estan fent passos en aquesta direcció. El Pacte de Toledo l’any 1995 va anar cap a aquests objectius i ara han vist una oportunitat fantàstica de fer-ho dins dels programes d’ajust. Si acceptéssim que tot això és necessari, em pregunto per què es vol fer el 2011 quan, en el pitjor dels casos, els problemes del sistema públic començarien l’any 2023.\nEl benestar de la gent gran els preocupa poc, perquè aquí a Hego Euskal Herria el 71% dels pensionistes estan per sota del llindar de la pobresa.\nA l’Estat espanyol arriba al 84%. Cal fer un esforç per desmitificar el seu plantejament. Ens diuen que hi ha més vells i menys treballadors, el que ens porta a la conseqüència que falten diners. Cal contestar què fem amb els vells, qui els mantindrà. Aquesta és la clau, perquè un cop abandones la feina ja no compten amb tu.\nQuè li sembla que, malgrat aquestes retallades i agressions als pensionistes i als treballadors, UGT i CCOO hagen donat suport a les mesures derivades del Pacte de Toledo des de l’any 1995?\nTristament són còmplices en el procés de privatització de les pensions. No són ximples. Ho justifiquen com a complement de les pensions. Han assumit que les pensions públiques es troben en perill. Si això fos veritat, el complement de les pensions podria ser públic també. A Catalunya una part de l’augment de salaris dels funcionaris va a fons privats [com a la CAB] i no hi pots renunciar. BBVA, amb CCOO i UGT, té muntada una empresa per gestionar les pensions privades. Ho justifiquen dient que si hi són és millor, perquè controlen aquest tema. Però això els dóna un munt de diners. Si ells creuen el que diuen, és que estan mal assessorats, i si no ho creuen, és molt més greu encara. Quina capacitat tindran davant el BBVA, si ni tan sols el BBVA en té.\nSi no hi ha diners en el sistema públic per garantir les pensions, tampoc n’hi haurà en el privat?\nAquest és un altre dels problemes. Si de debò no tenim recursos, imagina’t en una situació de guerra, hi ha racionament per tothom. Però ens diuen que no hi ha per sostenir el sistema públic, però sí que pots fer un pla de pensió privat. Hi ha diners.\nPerd sempre aquell qui menys té?\nAquell qui més té sempre és la banca i el sistema financer. Segons Ignacio Zubiri, un economista ortodox que ha estudiat aquest tema, el cost de les comissions és el 37% de la pensió en 35 anys, perquè et cobren més d’un 1% en comissions. Una tercera part del que aportes al sistema es va en comissions per als bancs i les entitats. És un cost altíssim.\nL'entrada va ser publicada el Treball i economia per Toni. Guarda l'enllaç permanent.\nSocialista revolucionari i estudiant d'informàtica. A estones animal social.\nMostra totes les entrades de Toni →