La urbanització massiva ha degradat la majoria de la costa catalana\nCatalunya és la zona de l'Estat amb més superfície litoral malmesa i Barcelona encapçala la llista de províncies amb més costa urbanitzada\nL’informe ‘A Tota Costa’, elaborat conjuntament per l’Observatori de la Sostenibilitat i l’organització ecologista Greenpeace, posa de manifest que la construcció a les zones costaneres del nostre país està degradant tot el litoral i els seus recursos naturals. Per primera vegada, un informe ha avaluat l’estat de la costa a tot l’estat espanyol basant-se en la pèrdua de béns i serveis ambientals als primers 10km de franja costanera. A nivell espanyol, el 80% dels recursos ambientals estan degradats a causa de la urbanització massiva. D’ençà de l’aprovació de la Llei de Costes, el 1988, la superfície urbanitzada s’ha duplicat i, en comparació amb el 2% del territori interior de l’Estat que es troba urbanitzat, el percentatge a les costes s’enfila fins al 13,1%. Els ecosistemes costaners proporcionen béns i serveis ambientals que són claus per al desenvolupament econòmic i social de les comunitats que hi viuen, contribuint a la seguretat alimentària, la recerca i el desenvolupament i el turisme, entre d’altres. A més, també ajuden a adaptar-nos als impactes del canvi climàtic, generant pluges per frenar les sequeres, amortint les inundacions i controlant l’erosió del sól.\nActualment, però, el desenvolupament immobiliari ha saturat les costes i impedeix que proporcionin els beneficis que podrien permetre un futur sostenible. Segons afirma l’estudi, la urbanització i la destrucció dels ecosistemes estan concentrats en diverses zones. En destaca Barcelona, amb un 40,9% del litoral urbanitzat -la xifra més alta de l’Estat- i que contribueix a que Catalunya també lideri la llista de comunitats autònomes espanyoles amb més urbanització, situant-se en un 26,4%. El País Valencià, per la seva banda, es situa segon amb un 23,1% del litoral degradat i un 74,3% de la seva línia de platja urbanitzada. Pel que fa als serveis ambientals, la superfície ocupada per cultius i pasturatges s’ha reduït un 13,1% a tot l’Estat, reflectint un canvi en l’activitat econòmica i els usos del sol el favor del turisme massiu. La vegetació de la ribera dels rius i altres llits d’aigua també ha caigut més d’un 10%, augmentant la vulnerabilitat de les poblacions humanes davant fenomens climàtics extrems. També s’està perdent la capacitat d’extracció de sal de les salines, la generació de pluges per la pèrdua de boscos i aiguamolls i les opcions d’oci a l’aire lliure per l’artificialització del medi natural. Greenpeace, en un comunicat, ha recordat que “el benestar de milions de persones depèn dels ecosistemes costaners” i que cal “aturar la destrucció de la costa i dels seus serveis per no hipotecar el nostre futur.\nL’organització ecologista reivindica una gestió adequada de tot el territori costaner, que tingui en compte els béns i serveis que aporten els ecosistemes i que vagi més enllà de les fronteres dels espais naturals protegits per estendre’s a tot el litoral. Concretant, fa una sèrie de propostes per revertir la situació actual:\n– Elevar la consideració política de la protecció del medi ambient i la biodiversitat, i reconèixer-ne el valor com a vector de la transició ecològica de l’economia.\n– Augmentar el nombre d’àrees protegides al litoral, tant terrestres com marines per aturar el procés de degradació de la costa i garantir el bon funcionament dels ecosistemes.\n– Una planificació integral del litoral per sobre de l’escala municipal orientada a la conservació dels ecosistemes i que tingui en compte els efectes del canvi climàtic.\n– Declarar les zones de la Xarxa Natura 2000 europea com a espais naturals protegits pels governs autonòmics, especialment els que es troben en l’àmbit de competència de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar.\n– Crear infraestructures verdes i corredors que protegeixin els processos ecològics essencials.\n– Establir les infraestructures ambientals necessàries per aconseguir la depuració de totes les aigües residuals continentals i acabar amb els abocaments al mar.\nCosta degradació litoral urbanització


TÀNDEM VUIT | Tornemi\nPosted 6 mesos ago on divendres, gener 27th, 2017\nPEP MOLIST i MONTSE GUILLÉN\nPep Molist (Sant Hilari Sacalm, 1970) mestre artesà, ebenista, fuster i artista, va créixer amb el filaberquí i la garlopa com a íntims amics, la flaire del vernís i el martell marcant el tempo de la fusteria familiar. Després de molt reblar claus, va aprendre l’ofici i els flocs i el llapis a l’orella mai l’han abandonat. Ha recuperat tècniques antigues que cap màquina pot copiar, i si t’ha de prendre mides… parleu-ho en privat pepmolist@gmail.com\nDe ben petita, ja em captivaven les paraules i vaig parlar abans de caminar. De seguida que vaig començar a llegir, podia passar hores a l’habitació llegint contes i els prínceps, les princeses, les fades i els follets aviat foren part de la meva vida. Tot d’una, se’m va despertar el gust per l’escriptura i uns contes primerencs, de belles princeses, pastors, animalets, noiets entremaliats…campaven pels fulls blancs de les meves llibretes.\nMés grandeta, m’agradava escriure poemes i relats i hi vaig guanyar alguns premis. No sempre he pogut dedicar el temps que hauria volgut a l’escriptura, però, recentment, gràcies al fet de formar part del grup TARATS PELS RELATS, amics i companys de creació, escric més, especialmente microrelats i he quedat finalista en alguns concursos (ARC 2015, ARC 2016, DIARI DE TERRASSA 2015…). D’ara en endavant miraré de trobar estonetes per dedicar-m’hi, perquè sóc realment feliç quan escric.\nEls meus fills també escriuen, especialment el gran, l’Eduard, i voldria que sabessin sempre buscar moments per continuar-ho fent\n← TÀNDEM DINOU TÀNDEM TRENTA-VUIT →


Sons de la Mediterrània : Un sol barri, mil mirades\nActualitzat el 08/11/2017\nRumbamazigha celebra el 15è aniversari del Festival de Cultura Raval(s)\nEl Festival donarà el seu tret de sortida el dijous 9 de novembre al matí amb un Vermut homenatge a les dones grans del barri, i al vespre, amb una festa conjunta de celebració del 15è aniversari de Raval(s) i de la Fundació Tot Raval al Teatre del CCCB, on actuarà el grup Rumbamazigha. Aquest grup, liderat actualment pel cantant Yacine Belahcene, combina rumba catalana, música popular amagiza i diversos estils d'arreu del Mediterrani, i té de fet una estreta relació amb el barri del Raval des del seu mateix origen. Aquí van ser on van començar a assajar i part dels seus integrants formen part de la comunitat artística i gitana vinculada històricament al carrer de la Cera.\nAl festival comunitari i col·laboratiu Raval(s) hi participen més de 120 entitats, col·lectius, associacions, comerciants, centres educatius i veïnat del Raval. Entre les més de 40 activitats programades, s'inclouen diverses exposicions, xerrades i jornades sobre la diversitat, les sexualitats alternatives, el feminisme, les noves masculinitats i la cultura queer a l'Ateneu del Raval; el taller 'Dona i Ciència', a càrrec del CSIC, adreçat a joves dels instituts del barri; un taller de gènere amb joves, organitzat pel Casal dels Infants i una obra de teatre fòrum sobre la solitud que pateixen sovint les persones grans, especialment les dones. Els itineraris històrics i culturals estan marcats també per una mirada feminista, abordant temàtiques com el paper de les dones a l'antic Hospital de Sant Pau, els inicis del feminisme al Raval o la història musical del barri en clau de dona.\nEl dissabte 11 al matí la Rambla del Raval acollirà les propostes de diferents entitats, col·lectius i associacions amb activitats lúdiques, recuperació de jocs tradicionals, tallers de robòtica, fotografia antiga, etc. La música també estarà molt present durant el festival, amb actuacions a la Plaça del Àngels el divendres 10 i el dissabte 11. El divendres els protagonistes seran diverses entitats i agrupacions musicals joves del barri, com el cor filipí, i els grups musicals de Xamfrà, l'Escola de Músics JPC, les alumnes de cant modern de l'Aula de Música Moderna i Jazz del Conservatori del Liceu, Filhos de Norris i Las VVitch. El dissabte es podrà gaudir d'una ballada de swing sense gènere a càrrec de l'Escola de swing Spank the Baby i dels concerts de la Raval's Band, el Cor Raval Evolution i les Naranjas de la China, entre d'altres, i que abarcaran múltiples estils, que aniran des del Rap, el Hip Hop, el Jazz, el Soul fins a la música brasilera.\nSopa i cultura popular\nLa Plaça dels Àngels acollirà també la IV Festa de la sopa d'aquí i d'allà, organitzada per Servei Civil Internacional de Catalunya, amb la participació de diversos col·lectius i associacions del barri. La dansa i la cultura popular tindran el seu escenari a la Plaça Joan Amades el dissabte al vespre, on es celebrarà el Diwali (festa de la llum Hindú), i es podrà gaudir de les danses típiques de Bolívia i d'espectacles de dansa afro-caribenya i Bollywood, entre d'altres.\nLa gran festa de Raval(s) culminarà diumenge amb una multitudinària Cercavila Popular en la qual participaran diverses batucades, bestiari, percussió, bandes i grallers del barri.\nPodeu consultar la programació completa del festival en aquest enllaç.


L’alcalde de Salou es reuneix amb el Conseller d’Interior i el Delegat del Govern per parlar de seguretat — Ajuntament de Salou\nL’alcalde de Salou es reuneix amb el Conseller d’Interior i el Delegat del Govern per parlar de seguretat\nL’alcalde de Salou es reuneix amb el Conseller d’Interior i el Delegat del Govern per parlar de seguretat L’alcalde de Salou va abordar amb el Conseller Felip Puig la necessitat del Municipi de que el desplegament dels Mossos d’Esquadra sigui una realitat i va traslladar la importància de disposar de més agents https://www.salou.cat/ca/noticies/l2019alcalde-de-salou-es-reuneix-amb-el-conseller https://www.salou.cat/ca/noticies/l2019alcalde-de-salou-es-reuneix-amb-el-conseller\nL’alcalde de Salou va abordar amb el Conseller Felip Puig la necessitat del Municipi de que el desplegament dels Mossos d’Esquadra sigui una realitat i va traslladar la importància de disposar de més agents\nL’alcalde de Salou, Pere Granados, es va reunir ahir al vespre amb el Conseller d’Interior de la Generalitat, Felip Puig i el delegat del Govern, Quim Nin per parlar de diferents temes com de Seguretat Ciutadana.\nA la reunió, també van estar presents el regidor de Seguretat Ciutadana, Alberto del Hierro, el regidor d’urbanisme, Marc Montagut i el regidor de Gestió Econòmica, Jesús Barragán. L’alcalde de Salou va abordar la necessitat del Municipi de que el desplegament dels Mossos d’Esquadra sigui una realitat i va traslladar la importància de disposar de més agents de Mossos d’Esquadra al Municipi.\nEl Conseller d’Interior va recollir la proposta i va mostrar la seva predisposició i voluntat de col•laborar en aquesta sol•licitud del batlle. Fins ara, els Cossos de la Policia Local i Mossos d’Esquadra s'ha coordinat i treballat de manera conjunta especialment en èpoques estivals o campanyes específiques. Tanmateix, l’alcalde de Salou ja va traslladar la seva sol•licitud de dotar de més efectius de Mossos d’Esquadra al Municipi a anteriors Governs.


Global 3D Printing Hub | ACCIÓ\nCatalunya serà la seu d’un gran hub mundial d’impressió 3D\nLa tecnologia d’impressió 3D avança a passos de gegant. És un dels eixos fonamentals de la Indústria 4.0, el nou paradigma de les fàbriques del futur basat en la digitalització. Actualment, el volum de negoci de la impressió 3D al món se situa en els 4.200 milions de dòlars, amb la previsió que assoleixi els 12.800 milions de dòlars el 2020. Com a referent d’aquesta nova tendència, neix a Catalunya el Global 3D Printing Hub.\nQuè és el Global 3D Printing Hub?\nÉs una gran plataforma que pretén esdevenir referent a nivell mundial en l’àmbit de la tecnologia d’impressió 3D des d’una perspectiva industrial. Neix fruit de la iniciativa público-privada i s’ubicarà al Campus Diagonal Besòs, a Barcelona, ocupant un espai superior als 10.000 m2.\nDur a terme activitats d’innovació i R+D per desenvolupar la impressió 3D des de Catalunya, esdevenint un punt de trobada internacional entre els proveïdors d’aquesta tecnologia i empreses de tot el món interessades en iniciar projectes en el camp de la impressió 3D.\nActuar com un laboratori públic per impulsar l’accés de l’empresa catalana a aquesta tecnologia, accelerant la transformació digital de la indústria cap un model basat en la digitalització.\nQuines funcions desenvoluparà?\nEmpreses catalanes i de tot el món que fins ara no han incorporat la impressió 3D al seu negoci podran trobar en aquest hub la tecnologia més avançada per crear nous tipus de productes o noves maneres de produir-los de manera més competitiva.\nAquest laboratori permetrà que les empreses facin testos, assaigs, crear prototips, produccions curtes i formar-se per adoptar la impressió 3D al seu model de negoci, des d’un àmbit tecnològic així com també apropar-lo a la recerca de finançament.\nTambé serà un centre de certificació de nous materials que s’utilitzin en l’àmbit de la impressió en 3D.\nA més, el Global 3D Printing Hub incorporarà una acceleradora d’empreses per fomentar la creació d’start-ups vinculades a aquesta tecnologia i un programa d’emprenedoria corporativa.\nEl centre també disposarà d’un showroom permanent de productes i solucions per fer difusió de casos d’èxit i dels últims avenços d’aquesta tecnologia, que serà visible a les instal·lacions de la Fira de Barcelona i a través del congrés internacional IN(3D)USTRY que enguany celebrarà la segona edició a Barcelona.\nAplicacions de la impressió 3D a la indústria\nTransversalitat: es tracta d’una tecnologia d’aplicació en molts sectors industrials, ja sigui a nivell de producció (que actualment encara està limitada pels costos de producció i la disponibilitat de materials) o bé per la fabricació de prototips i utillatges.\nFlexibilitat: tant pel que fa a la mida de les sèries, com als materials que s’utilitzen o fins i tot la possibilitat d’ajustar les ordres de fabricació per a fer front a canvis en el disseny.\nMajor valor afegit: la tecnologia permet fabricar geometries tridimensionals complexes que no és possible fabricar amb altres tecnologies, així com reduir el nombre de peces d’un conjunt. També permet fabricar estructures lleugeres o utilitzar materials especials. Per tant, és molt important per a una indústria que vol fabricar peces de major valor afegit.\nFabricació de km. 0: la possibilitat de fabricar sèries curtes de productes molt adaptats a l’usuari permet apropar el lloc de producció al mercat de destí.\nRapidesa: permet agilitzar el procés de disseny i desenvolupament de producte, així com la fabricació. És un procés molt interessant per a sectors industrials que volen innovar contínuament els seus productes.\nPersonalització: permet donar resposta a la tendència global de buscar una major “customització” dels productes.\nNous models de negoci: generarà nous models de negoci, amb un fort impacte en tota la cadena de valor.\nPrincipals sectors d’aplicació de la\ntecnologia d’impressió 3D\nModels de parts del cos humà\nSuports sobre els quals es desenvolupa teixit cel·lular\nPeces funcionals per a la construcció de màquines\nComponents per al sector de l’automòbil, aeronàutic, motor racing...\nRoba i calçat tècnic per a l’esport\nBosses de materials plàstics personalitzades\nFabricació de plats a partir d’aliments frescos triturats\nDolços de disseny\nFabricació de peces prefabricades de formigó\nCombinació de formigó amb residus industrials\nPresentació Global 3D Printing Hub


Més de la meitat dels espanyols depenen de l'ajuda de la família\nREACCIONS A LA CONJUNTURA ECONÒMICA\nUn estudi de La Caixa revela que la crisi activa la solidaritat familiar\nL'impacte de l'atur i la crisi de l'estat del benestar ha provocat que un 56% dels ciutadans busquin a casa la solució als seus problemes. Els joves són els que més reclamen el suport econòmic de la família.\nJOAN SERRA BARCELONA. 23/09/2011 00:00\n260x366 Diversos ciutadans van manifestar-se ahir davant de les oficines d'ocupació a Cornellà de Llobregat. / XAVIER BERTRAL Diversos ciutadans van manifestar-se ahir davant de les oficines d'ocupació a Cornellà de Llobregat. / XAVIER BERTRAL\nEn moments de dificultats, les famílies fan pinya. Ara que la crisi provoca estralls, les llars han tornat a fer la funció de xarxa per evitar l'abisme, fins al punt que més de la meitat dels ciutadans de l'Estat (un 56%) han recorregut a l'ajuda econòmica o a les atencions d'algun familiar per poder superar situacions d'adversitat. És una de les conclusions de l'estudi Individualització i solidaritat familiar , finançat per la Fundació La Caixa i presentat ahir a Madrid. El percentatge registrat a Espanya és més elevat que el d'altres estats europeus, com Alemanya (32%) i França (30%), amb una cartera més àmplia d'ajudes socials i prestacions econòmiques. L'estudi subratlla que la malmesa economia de moltes llars amb l'afegit d'un estat del benestar que no ha pogut desenvolupar els serveis socials requerits pels ciutadans han provocat que "la solidaritat familiar estigui actualment en els mateixos valors que fa 20 anys".\nLa dependència dels recursos familiars cada vegada resulta més palpable, tenint en compte l'impacte de l'atur i l'efecte de les retallades socials. Les investigacions, dirigides per Gerardo Meil -doctor en ciències econòmiques i catedràtic del departament de sociologia de la Universitat Autònoma de Madrid-, indiquen que les causes que han afavorit l'increment de la solidaritat entre familiars són, en primer lloc, les dificultats derivades de la pèrdua de la feina o la fallida d'un negoci (en un 39% de les situacions). L'autor de l'informe va subratllar ahir que les aportacions del nucli familiar "només representen una sortida en situacions d'emergència com l'actual". El percentatge de persones que no poden recórrer a ningú del seu entorn és del 2%, una xifra que es duplica entre la població més gran.\nLa solució als maldecaps, a casa\nLa població més jove -menors de 39 anys- és la que més reclama el suport econòmic de la família: en un 60% dels casos el vincle entre donant i receptor de l'ajuda és de pares i fills. Sense capacitat adquisitiva, els fills necessiten conviure amb els pares i endarrereixen l'edat en què s'emancipen. Gairebé set de cada deu joves de l'Estat d'entre 18 i 29 anys no han marxat del domicili familiar. En els països escandinaus, per exemple, el percentatge és sensiblement inferior, del 30%. De retruc, l'estudi recorda que la convivència entre generacions ha comportat un "reforç del vincle afectiu". La proporció dels que afirmen veure la mare almenys un cop per setmana se situa en el 74%, com fa 17 anys. La solidaritat també es tradueix en l'atenció a la gent gran i els més petits a casa. El percentatge d'avis que tenen cura dels néts ha crescut un 10% des del 1993: quatre de cada deu enquestats s'han fet càrrec dels néts regularment durant l'últim any. Dos terços de les famílies amb fills més petits de tres anys ja reben ajuda per cuidar els fills. L'informe també detalla que un 22% dels jubilats més grans de 75 anys viuen amb un dels seus fills.\nMés diners contra la pobresa\nEl Govern va anunciar ahir que incrementarà en un milió d'euros el pressupost per combatre la pobresa. La partida extraordinària del departament de Benestar Social i Família per a aquest 2011 es vehicularà en ajudes directes a entitats que serveixen aliments a famílies necessitades o atenen persones sense sostre.


La Vila Vella de Sant Joan de les Abadesses: 2011\nLes fotos de la Taverna de Nadal de la Vila Vella\nJa es poden consultar al Flickr les fotos de la taverna de Nadal de la Vila Vella. Des d'aquí volem agrair a totes aquelles persones que en un moment o altre del divendres i dissabte van venir a la taverna; amb la seva col·laboració fan i faran possible una millor Vila Vella.\nPublicat per La Vila Vella de Sant Joan de les Abadesses a 0:04 Cap comentari:\nTorna la taverna de la Vila Vella!\nEls propers dies 9 i 10 de desembre, amb motiu del Mercat de Nadal de Sant Joan de les Abadesses, torna a obrir la taverna de la Vila Vella a la plaça Comamala. L'horari serà de les 10 del matí a les 3 de la matinada durant els dos dies. A més a més, hi haurà tallers infantils i el dissabte a la nit, es retransmetrà el partit del Madrid-Barça amb pantalla gegant.\nPublicat per La Vila Vella de Sant Joan de les Abadesses a 13:59 Cap comentari:\nFotos de la 4a botifarrada de la Vila Vella.\nJa es poden veure al Flickr les fotos de la 4a botifarrada de la Vila Vella, que va tenir lloc el passat 12 d'octubre de 2011 a l'Era d'en Serralta. Més de 90 persones van guadir d'un dia esplèndid i del menú que va consistir en amanida i mongetes amb botifarra. Per acabar la festa, hi va el ja tradicional sorteig de lots i productes que havien ofert els comerciants de la Vila Vella.\nPublicat per La Vila Vella de Sant Joan de les Abadesses a 23:00 Cap comentari:\n4a botifarrada de la Vila Vella\nHola a tothom! Ja sabeu què fareu el dimecres 12 d'octubre??? Des de la Vila Vella us proposem que vingueu a la 4a botifarrada de la Vila Vella. L'àpat tindrà lloc a l'Era d'en Serralta a partir de les 2 del migdia i consistirà en mongetes amb cansalada i botifarra. A més, durant el dinar hi haurà sortejos i obsequis de diversos productes per gentilesa dels comerciants de la Vila Vella. Els tiquets es poden comprar a la Perruqueria Maria a un preu de 12 €\nPublicat per La Vila Vella de Sant Joan de les Abadesses a 22:26 Cap comentari:\nFotos de la taverna medieval\nJa podeu consultar en aquest enllaç les fotos de la taverna de la Vila Vella, que es va instal·lar a la plaça Comamala en el marc del mercat medieval del comte Arnau que va tenir lloc el passat dissabte 30 de juliol de 2011.\nPublicat per La Vila Vella de Sant Joan de les Abadesses a 22:36 Cap comentari:\nGran èxit de participació a la Revetla de la Vila Vella!\nEl dissabte 2 de juliol va tenir lloc la Revetlla de la Vila Vella 2011, la gran festa del nostre barri. Els actes van començar a la tarda amb una nova activitat que es recuperava després de molts anys de no fer-se: els jocs de cucanya. Durant més d'una hora, els nens i nenes van poder gaudir de diversos jocs i proves. Tot seguit, va tenir lloc la festa de l'escuma.\nAl vespre, es va fer el tradicional sopar-picnic popular, que consisteix en el fet que l'organització posa les taules i cadires i cadascú es porta el sopar. Havent acabat el sopar es va escollir l'Hereu i la Pubilla 2011 de la Vila Vella. L'elecció es fa per votació popular dels assistents al sopar i els guanyadors van ser Ferran Candelo i Pilar Bertran, que van inaugurar el ball amb un tradicional vals.\nA la mitja part del ball, va tenir lloc una nova activitat: l'enfilada al pal, que consistia en haver-se d'enfilar amb l'ajuda de cames i braços a un pal d'uns 5 metres d'alçada que a la seva part superior contenia diversos premis. Tot seguit va continuar el ball i la música fins les 5 de la matinada.\nEn total, es van concentrar a la plaça unes 350 persones per sopar. L'Associació de Veïns de la Vila Vella considera un èxit la participació de la gent a la Revetlla ja que entre les activitats infantils, el sopar i el ball van passar per la plaça més de 500 persones.\nLa Revetlla és possible gràcies als donatius que fan els veïns i veïnes de la Vila Vella, gràcies a totes aquelles persones que participen en els actes organitzats per l’Associaci i gràcies a la col·laboració dels comerços de la Vila Vella.\nPodeu veure la galeris de fotos aquí.\nPublicat per La Vila Vella de Sant Joan de les Abadesses a 11:12 Cap comentari:\nVine a la Revetlla de la Vila Vella!\nEl proper dissabte 2 de juliol de 2011 tindrà lloc a la plaça Major la ja tradicional Revetlla de la Vila Vella de Sant Joan de les Abadesses. Els actes s'iniciaran a partir de les 4 de la tarda amb la festa de l'escuma i jocs de cucanya per a la mainada. També hi haurà coca i refrigeris per a tothom. Al vespre, a partir de dos quarts de 10, tindrà lloc el sopar-picnic popular, en el qual l'organització hi posa les taules i cadires, i cadascú es porta el menjar (hi haurà servei de bar amb venda de cava fresc). A continuació, s'escolliran l'hereu i la pubilla per votació popular. El grup Maracaibo serà l'encarregat d'amenitzar la festa fins ben entrada la nit.\nA més dels jocs de cucanya, aquest any es recupera una activitat que s'havia fet anys enrere: el pal. Vine i aconsegueix el teu premi!\nLa Revetlla és organitzada per l'Associació de Veïns de la Vila Vella amb la col·laboració de l'Ajuntament de Sant Joan de les Abadesses i el patrocini de La Caixa. També és possible gràcies als donatius i el suport dels veïns i comerciants de la Vila Vella.\nUs esperem el dia 2 a la plaça!\nPublicat per La Vila Vella de Sant Joan de les Abadesses a 16:33 Cap comentari:\nLa 3a calçotada de la Vila Vella: un èxit\nMés d'un centenar de persones van gaudir de la tercera calçotada de la Vila Vella, que va tenir lloc el passat diumenge 13 de març a la plaça Major de Sant Joan de les Abadesses. Cap a les dues, la gent es va anar apropant a la plaça on ja feia una bona estona que cremava el foc que va servir per a coure els calçots i la carn que es van servir. Després de la sobretaula, la festa va acabar amb un karaoke, que es va allargar fins a les set de la tarda i que va servir per posar un bon punt i final a la calçotada.\nPodeu veure la galeria de fotos, clicant aquí.\nI un parell de fotos publicades al Twitter: foto 1 i foto 2.\nSi teniu fotos de la calçotada, ens les podeu fer arribar a vilavellasantjoan@yahoo.com i les publicarem.\nPublicat per La Vila Vella de Sant Joan de les Abadesses a 17:12 Cap comentari:\n3a Calçotada de la Vila Vella\nEl proper diumenge 13 de març de 2010 tindrà lloc a la plaça Major la 3a calçotada de la Vila Vella. Corre a comprar els tiquets a Perruqueria Maria i a la caseta de l'Once, abans del dijous dia 10! El preu és de 13 euros, i a més a més dels calçots, inclou carn, fruita, cafè i galetes.\nPublicat per La Vila Vella de Sant Joan de les Abadesses a 20:20 Cap comentari:\nGran èxit de participació a la Revetla de la Vila ...


⚡ URGENT: Mor un home mentre anava amb moto d'aigua a la Costa Brava\nMor un home de 50 anys mentre anava amb moto d'aigua a l'Alt Empordà\nEl servei de socorrisme i el SEM van intentar reanimar-lo sense èxit\nper Redacció / ACN dimecres, 19 d’agost 2020 - 13:50h\nUna home de 50 anys va morir aquest dimarts a la platja del Port de la Selva. | SEM\nUn home de nacionalitat francesa d'uns 50 anys ha mort aquest dimarts, 18 d'agost, a la tarda a la zona de la Galera del Port de la Selva, a la comarca de l'Alt Empordà. La víctima estiuejava a Llançà, a la mateixa comarca, des d'on va llogar una moto d'aigua amb alguns amics.\nL'home va tenir una aturada cardiorespiratòria i va morir\nMentre navegaven per la zona de la Galera, els seus companys van veure que estava a l'aigua i en un primer moment van pensar que s'havia aturat per banyar-se, però finalment van veure que li passava alguna cosa. La víctima la van traslladar en zodíac fins al Club Nàutic del municipi, on es van rebre l'alerta i van trucar als serveis d'emergències. Els socorristes van intentar reanimar l'home, que patia una aturada cardiorespiratòria.\nPosteriorment va arribar una ambulància del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) i una altra medicalitzada per intentar reanimar-lo, però no van aconseguir-ho. L'home hauria arribat al Club Nàutic sobre les sis de la tarda.\nUn adolescent de 16 anys va morir dissabte ofegat davant la Platja Gran de Platja d'Aro mentre feia snorkel\nUn adolescent de 16 anys va morir ofegat el passat dissabte a la tarda davant la Platja Gran de Platja d'Aro, al Baix Empordà. Cap a tres quarts de quatre de la tarda, els pares del menor van alertar els socorristes, dient que el seu fill havia anat a fer snorkel i no el veien. La família, que viu a la Garrotxa, estava passant el dia a la platja.\nEls socorristes van avisar la Policia Local, que va enviar l'embarcació que té el cos a fer recerca i, al seu torn, van activar també Salvament Marítim i els Mossos d'Esquadra. Mitja hora més tard, l'adolescent va aparèixer surant a l'aigua. Tot i que se'l va traslladar ràpidament a la sorra i se'l va intentar reanimar —fins al lloc, es va desplaçar l'helicòpter del SEM— no va ser possible salvar-li la vida.\nLa família del menor, que viu a Olot, estava passant el dia a la platja. L'adolescent havia entrat al mar per practicar snorkel i cap a tres quarts de quatre de la tarda, inquiets perquè no el veien i feia estona que no en sabien res, els seus pares havien avisat els socorristes.\nL'amagatall que han trobat uns lladres en acabar de rebentar una casa a BCN\nEs donen a la fuga: Roben i atropellen un home a l'AP-7 catalana\nPlatges Alt Empordà


CV Bunyola - Història\nHISTÒRIA DEL CLUB CV BUNYOLA\nPer conèixer el moment de la creació del Club, ens hem de remuntar a un 27 d’Octubre de 1982 a la localitat de Bunyola. Aquell dia succeí el següent fet:\nReunits en el Bar Granja de Bunyola els senyors:\nTomeu Castell Font\nToni Colom Mateu\nBernat Font Amengual\nJoan Latorre Colom\nJaume Mari Suau\nGabriel Riera Suau\nGuillem Roselló Bujosa\nJoan Suau Verdera\nJoan Verdera Ribot\nAmb l’objecte de celebrar una reunió amb la finalitat de crear un Club per a la pràctica del Voleibol.\nQue el nom del club serà: “CLUB VOLEIBOL BUNYOLA”\nTramitar davant notari els Estatuts per a legalitzar a tots els efectes dit Club (model cedit per la FEDERACIÓ ESPANYOLA DE VOLEIBOL)\nS’exposa a votació la primera Junta Directiva, finalment constituïda de la següent forma:\nPresident: Joan Latorre Colom\nVice-president: Miquel Conti Negre\nSecretari: Gabriel Riera Suau\nTresorer: Bernat Font Amengual\nVocals: Tomeu Castell Font\nS’estableix el domicili social al carrer Creu nº 9 i el local social al Bar Central\nEs dóna per finalitzada la reunió fent-se càrrec del Club la Junta Directiva formada.\nAquest dia suposa el començament d’una història plena d’importants experiències, tant esportives com socials, que integren la història d’aquest Club, essent fundamental l’amor per aquest esport, la labor d’aquest primer grup d’intrèpids i l’esforç de tot un poble.\nDurant aquest primer any, es creen les “Normes de Funcionament del Club”, i es van tramitant tots els requisits necessaris per a legalitzar el Club en els organismes oficials competents.\nJa en els seus inicis, la indumentària de joc va ser camiseta groga i calçons negres, colors que han caracteritzat sempre al “Bunyola”.\nDurant la temporada 82-83, un grup de bunyolins armads de il.lusió, va configurar el que seria el primer equip del Club. Quedava molt per fer, però començava un important camí que arribaria fins a l’actualitat.\nCastell Font, Tomeu\nCirer Suau, Martí\nColom Mateu, Toni\nColom Mateu, Jaume\nConti Negre, Miquel\nJaume Suau, Gregori\nMari Suau, Jaume\nMartorell Pascual, Pere\nMateu Palou, Miquel\nRiera Colom, Guillem\nSuau Verdera, Guillem\nColom Mateu, Toni Entrenador\nDurant la temporada 85-86, es produeix l’arribada al Club d’en Joan Pericàs Riera, després de ser jugador del Son Amar durant 8 anys. Des d’aquell moment, començà a ocupar funcions de jugador, entrenador i president.\nAquest fet, suposa un abans i un després a la història del Club.\nAmb només tres anys de vida, l’equip senior aconseguí una fita molt important: l’ascens a 2ª divisió, després de proclamar-se Campió de la lliga de 3ª i de la posterior fase d’ascens. Aquell any, es va guanyar a més el I Trofeu de Nadal de Voleibol, celebrat pels dos primers clasificats de 2ª (Costa Calvia y CJ. Petra) i els dos primers clasificats de 3ª (CV. Bunyola y La Salle PI).\nAquell any, el Club va quedar inscrit al “Registre d’Entitats Jurídiques del Ministeri d’Economia i Hisenda”, així com en el “Resgistre d’Associacions Esportives de la Direcció General d’Esports de la Conselleria d’Educació i Cultura del Govern Balear”. Es crea també la mascota del club (ES GRANOT), començant a formar part d’equipacions, camisetes, suèters, etc. convertint-se en l’emblema del Club.\nDurant la temporada 87-88, l’ equip senior queda Campió de la 2ª divisió, classificant-se per a disputar l’ascens a 1ª divisió “B” nacional, sense poder jugar-la per problemes econòmics. Així mateix, no es contava amb possibilitats per a jugar en aquesta categoria, pe fet d’haver de desplaçar-se cada 15 dies a la Península, i la necessitat de disposar d’una instal.lació coberta per als partits de casa.\nEn aquell temps ja hi havia un equip cadet masculí i un altre femení, inscrits en competició.\nAl poc temps de ser fundat, el Club començà a col.laborar amb l’esport escolar de Bunyola, aportant mitjans i entrenadors per a fomentar aquest esport i crear pedrera per a nutrir-se.\nDurant la temporada 88-89, hi havia a categoria femenina un equip aleví, un infantil, un cadet i un altre juvenil. S’aconsegueixen bons resultats, sobretot a categories infantil i cadet, tant en aquesta com en temporades posteriors, arribant inclús a disputar el Campionat de Baleares.\nDurant tots aquests anys, marcats per una manifesta falta d'instal.lacions adecuades per a practicar en condicions l’esport, el Col.legi Públic Mestre Colom es converteix en el lloc on es concentra tota l’activitat esportiva, sent testimoni directe de l’evolució soferta pel Club. Actualment, equips de la pedrera continuen la seva formació en aquest col.legi.\nDes de els seus inicis, la promoció d’aquest esport es converteix en una de les preocupacions del Club, realitzan diferents activitats: campionats de tri-volei, torneig de volei-platja…fins arribar a l’organizació de campus en els darrers anys.\nMalgrat la falta d'instal.lacions i la limitadíssima capacitat econòmica, el club continuà el seu creixement, amb humilitat i pas firme. Així, el passat recent ens deixa algunes dates importants referents a l’àmbit esportiu:\nDurant la temporada 2002-2003, i després d’haver anat també, la campanya anterior a la fase d’ascens disputada a Lleida, el Club Voleibol Bunyola aconsigueix pujar a 1ª Nacional, sent sub-campió en la fase disputada a Menorca.\nDos anys més tard, el CV. Bunyola jugaria per a ascendre a la categoría de plata del voleibol nacional (lliga FEV), en aquest cas a Elx (21-24 Abril). Un altre vegada es proclamà sub-campió, aconseguint una important feta, durant el que era el seu segon any a 1ª nacional. Era la temporada 2004-2005.\nDurant la temporada 2005-2006, per primera vegada a la història del Club, l’equip juvenil masculí aconsigueix classificar-se per al Intersector del Campionato d’Espanya, després d’assolir el sub-campionat de Balears.\nLa història del Club no acaba aquí, sinó que s’escriu dia a dia, així que et convidam a que formis part d’ella, i ens ajudis a continuar escrivint pàgines per al record…


Pas 1 - Dades de l'adreça de subministrament\nInici > Tràmits i gestions > Contracta un subministrament\nInicia sessió Dóna't d'alta a l'Oficina en Xarxa Canvi de titular Contracta un subministrament Fes un pagament Factura sense Paper Introdueix la lectura del comptador Reclamacions\nFormulari per contractar un subministrament\nSol·licita el teu subministrament a mida en set passos.\nPas 2 - Identificació del nou titular\nPas 3 - Ús de l'aigua\nPas 4 - Dades del responsable del pagament\nPas 5 - Dades de correspondència\nPas 6 - Identificació accés Oficina en Xarxa\nPas 7 - Informació contractual\nLes dades marcades amb (*) s'han d'emplenar obligatòriament\nDades de l'adreça\nA continuació indica'ns l'adreça del subministrament on vols fer la nova contractació.\nFinca nova construcció (*): Selecciona Sí No Municipi (*): Selecciona BADALONA BARCELONA BEGUES CASTELLDEFELS CERDANYOLA DEL VALLÈS CORNELLÀ DE LLOBREGAT EL PAPIOL ESPLUGUES DE LLOBREGAT GAVÀ L'HOSPITALET DE LLOBREGAT MONTCADA I REIXAC MONTGAT PALLEJÀ RIPOLLET SANT ADRIÀ DE BESÒS SANT BOI DE LLOBREGAT SANT CLIMENT DE LLOBREGAT SANT FELIU DE LLOBREGAT SANT JOAN DESPÍ SANT JUST DESVERN SANTA COLOMA DE CERVELLÓ SANTA COLOMA DE GRAMENET SITGES TIANA TORRELLES DE LLOBREGAT VILADECANS Tipus de via (*): Selecciona Carrer Avinguda Passeig Plaça Rambla Passatge Carretera Canal Raval\nNom de la via (*): Número (*): Pis:\nPorta: Escala: Codi postal (*):\nL'EQUIP DE MESURA\nPer contractar el subministrament d'aigua (veure tarifes vigents) cal que tinguis:\nun equip de mesura homologat i\nun contracte de manteniment amb qualsevol empresa especialitzada.\nAigües de Barcelona té disponible un espai al web on qualsevol empresa especialitzada pot anunciar-se de forma totalment gratuïta.\nSi prefereixes adquirir l'equip de mesura i el contracte de manteniment amb una altra empresa, no podràs fer el tràmit des de l'Oficina en Xarxa. Hauràs d'adreçar-te a qualsevol de les nostres oficines i presentar l'equip de mesura homologat junt amb el contracte de manteniment adequat a la teva instal·lació.\nSi vols continuar el procés de contractació des d'aquí, adquiriràs l'equip de mesura i el contracte de manteniment directament amb MUSA, tot indicant-nos prèviament si prefereixes que sigui de propietat o de lloguer.\nPropietat de l'equip de mesura (*): Selecciona Lloguer Compra\nContractar com a particular\nContractar com a empresa\nIDENTIFICACIÓ DEL NOU TITULAR\nTelèfon principal (*):\nTipus de document (*): CIF\nPersona de contacte de l'empresa\nLa mateixa adreça de subministrament :\nTipus d'ús (*) : Selecciona Comercial Comunitari Domèstic\nSEGONS TIPUS D'ÚS\nTipus local (*):\nSelecciona Propietat Lloguer\nSelecciona Industrial Professional Artístic\nData del contracte (*):\ndel contracte (*):\nTipus d'habitatge (*):\nSelecciona De compra De lloguer\nNúmero cèdula d'habitabilitat:\nData cèdula d'habitabilitat:\nEl pagador és el titular del contracte :\nNúm. del document (*) :\nTipus de pagament (*) : IBAN CCC\nPaís (*) : Selecciona Alemanya Andorra Àustria Bulgària Bèlgica Xipre Dinamarca Eslovàquia (Rep. Eslovaca) Eslovènia Espanya Estònia Finlàndia França Gibraltar Grècia Hongria Irlanda Islàndia Itàlia Letònia Liechtenstein Lituània Luxemburg Malta Mònaco Noruega Països baixos Polònia Portugal Regne Unit República Txeca Romania Suècia Suïssa País:\nEntitat (*): Oficina (*): Control (*): Compte (*):\nIBAN (*): Camp IBAN 1 Camp IBAN 2 Camp IBAN 3 Camp IBAN 4 Camp IBAN 5 Camp IBAN 6\nIBAN (*): Camp IBAN 1 Camp IBAN 2 Camp IBAN 3 Camp IBAN 4 Camp IBAN 5 Camp IBAN 6 Camp IBAN 7 Camp IBAN 8 Camp IBAN 9\nPAGAMENT DE TMTR (Taxa Metropolitana de Tractament de Residus Municipals)\nPAGAMENT DE TMTR\nCom voleu pagar la Taxa Metropolitana de Residus Municipals?\nFactura d'Aigües de Barcelona Àrea Metropolitana BCN (AMB)\nDades de correspondència\nEn quin idioma vols rebre les comunicacions i/o les factures d'Aigües de Barcelona?\nIdioma (*): Selecciona Català Español\nIdentificació accés a l'Oficina en Xarxa\nEts un usuari registrat a l'Oficina en Xarxa. Si no recordes la contrasenya, pots obtenir-la a través del formulari "Obtenir la contrasenya" de la pàgina d'inici.\nLes teves dades d'accés són les següents:\nAbans de concloure la sol·licitud d'alta de subministrament has d'introduir una contrasenya per accedir a l'Oficina en Xarxa. Amb el NIF/NIE i la contrasenya podràs entrar a la teva àrea privada i gestionar els tràmits relacionats amb el teu subministrament d'aigua, així com veure l'estat de les teves peticions.\nRepeteix contrasenya (*):\nAccepto avís legal (*):\nEnllaç a les condicions acceptades\nPer poder veure correctament els documents que es mostren a continuació, cal que tinguis instal·lat el complement Adobe Acrobat Reader al teu navegador.\nContracte de subministrament:\nHe llegit i accepto les clàusules del contracte de subministrament, sens prejudici que hauré de retornar una còpia signada que rebré en sobre prefranquejat. (*)\nContracte de manteniment de l'equip de mesura:\nContracte d’arrendament de l'equip de mesura:\nHe llegit i accepto les clàusules del contracte de manteniment de l'equip de mesura, tot i que hauré de retornar una còpia signada del contracte que rebré en un sobre prefranquejat. (*) He llegit i accepto les clàusules del contracte d’arrendament de l'equip de mesura, tot i que hauré de retornar una còpia signada del contracte que rebré en un sobre prefranquejat. (*)\nProtecció de dades personals contracte de subministrament:\nEn relació amb la informació sobre protecció de dades que acaba de llegir en el contracte de subministrament, a continuació, podrà prestar el seu consentiment, si així ho desitja, per a les següents finalitats. Recordi que pot obtenir la informació addicional en el contracte de subministrament.\nSeleccioni l’opció desitjada (*).\nEnquestes sobre Aigües de Barcelona\nAtorgo el meu consentiment per a què pugueu contactar amb mi per a la realització d’enquestes no relacionades amb el servei per conèixer la percepció que tinc sobre Aigües de Barcelona.\nAtorgo el meu consentiment per a què Aigües de Barcelona m’enviï comunicacions promocionals, inclús per mitjans electrònics, relatives a l’activitat que desenvolupa i als esdeveniments que organitza, o que organitzen tercers en relació amb la gestió del servei que presta Aigües de Barcelona.\nAtorgo el meu consentiment per a què Aigües de Barcelona realitzi un seguiment continu del meu consum d’aigua així com la utilització d’altres dades que li hagi facilitat, per oferir-me promocions i serveis personalitzats relacionats amb el sector de l’aigua.\nProtecció de dades personals contracte de manteniment de l’equip de mesura:\nEn relació amb la informació sobre protecció de dades que acaba de llegir en el contracte de manteniment de l’equip de mesura, podrà prestar el seu consentiment, si així ho desitja, per a les següents finalitats. Recordi que pot obtenir la informació addicional en el contracte de manteniment de l’equip de mesura.\nProtecció de dades personals contracte d’arrendament de l’equip de mesura:\nEn relació amb la informació sobre protecció de dades que acaba de llegir en el contracte d'arrendament de l’equip de mesura, podrà prestar el seu consentiment, si així ho desitja, per a les següents finalitats. Recordi que pot obtenir la informació addicional en el contracte d'arrendament de l’equip de mesura.\nDesitjo rebre comunicacions comercials de MUSA per qualsevol mitjà (incloent mitjans electrònics) en relació a productes i serveis relacionats amb el sector de l'aigua.\nles dades per tramitar l'alta del subministrament s'han enviat correctament\nUn cop efectuada la gestió, rebràs un correu de confirmació a l'adreça electrònica indicada a l'apartat d'identificació del nou titular. D'altra banda, si detectem qualsevol tipus d'incidència t'indicarem el motiu pel qual no s'ha pogut dur a terme la gestió.\nSi la instal·lació interior d'aigua potable s'ha acabat correctament i no hi ha res que impedeixi accedir a la cambra de comptadors, ens comprometem a executar l'alta del subministrament al teu habitatge o local en un termini màxim de quatre dies laborables (¹), i tindràs aigua a partir d'aquesta data.\nA més, t'enviarem en paper el contracte de subministrament, que hauràs de tornar signat utilitzant el sobre prefranquejat adjunt.


El grup municipal de CiU demana que l’Ajuntament incrementi la seguretat i “no es preocupi tant de posar multes” - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nEl grup municipal de CiU ha denunciat, mitjançant aquest comunicat de premsa, el desgavell i la falta de planificació a l’àrea de Seguretat de l’Ajuntament de Tarragona.\n“Una vegada més els esdeveniments, i l’increment de denúncies de robatoris a la ciutat, ens donen la raó, i ja són moltes les vegades que els mitjans de comunicació deixen palès aquest problema. El Sr. Carles Castillo presumeix d’haver augmentat els agents de la Guàrdia Urbana i de crear una àrea específica en seguretat. Mai dubtarem de la professionalitat dels agents de la Guàrdia Urbana, tot el contrari, però si de les directrius de qui depenen, el Sr. Carles Castillo.”\n“Pel ciutadà, la creació d’una àrea específica de seguretat s’ha traduït bàsicament en un increment de les sancions, però no transmet una major seguretat”. Creuen que aquest increment en la imposició de sancions “respon a directrius clares del regidor socialista responsable de l’ àrea de seguretat, ja que el govern municipal ha aprovat un pressupost on la previsió d’ingressos en concepte de multes s’augmenta en un 30%” i s’han de posar moltes multes per arribar a complir aquesta previsió. Per suposat que no diem que no s’imposin multes quan calgui, però en dos anys el comportament dels ciutadans no pot haver canviat tant com per triplicar les sancions. Han afegit també que “Carles Castillo s’hauria de preocupar més d’incrementar la seguretat i no tant de posar multes”.\nD’altra banda, també des de CIU han denunciat la falta de concreció de com, quan i a on s’ha d’instal•lar la comissaria dels Mossos d’Esquadra, “la falta de determinació, les discrepàncies entre els partits del govern municipal i la falta de determinació de la Generalitat de Catalunya respecte de la seva ubicació, ha suposat endarrerir la seva construcció, demostrant-se una vegada més una falta de planificació de l’àrea de seguretat de l ‘Ajuntament”.\nEs veritat no saben ni sancionar aquests agents!!! perque no els hi fan un curs de llengua o els hi demanen el nivell C. Si son l'autoritat almenys que tinguin una base cultural. Clar ells estarien "exentos a l'educació per la ciutadania..."\nSense paraules, el que no es feia a l'era CIU ara ho veuen a les barbes contràrias.. INCOMPETENCIA HEREDADA SENYORS això no s'arreglarà perque la urba i els mossos no tenen autoritat i tampoc fan la seva feina. nomès que la portessin un parell de setmanes amb coneixement de causa es solucionaria tot. dit d'una altra manera...fer-los pencar.\nhoy me han multdo, sin necesidad y con defecto fe forma, sera por ir rapido


Modificació de les condicions de treball – Decàleg de la negociació col·lectiva\nLa modificació substancial de les condicions de treball “MSCT” (art. 41 del ET), és una de les mesures que va incloure la reforma laboral que són més lesives per als interessos de les persones treballadores. S’ha introduït en el paràgraf d) la quantia salarial, que ha suposat una via de reducció de salaris utilitzats de forma abusiva per les empreses, mitjançant un procediment que no requereix tenir acord per a la seva aplicació, sense perjudici de la corresponent actuació judicial en cas de desacord.\nA més, aplicada d’una manera individual, suposa un abaratiment de l’acomiadament, ja que imposen la “MSCT” a persones treballadores que precaritzen la seva situació laboral i que en ocasions fa que optin per la indemnització prevista en aquest procediment que és de 20 dies de salari per any treballat amb un màxim de 9 mensualitats. Indemnització que es troba per sota de la d’un acomiadament per causes objectives que és de 20 dies per any treballat amb un límit de 12 mensualitats.\nCal recordar que el procediment de modificació substancial de condicions de treball només «pot afectar a les condicions (enumerades en l’article 41.1) reconegudes a les persones treballadores en el contracte de treball, en acords o pactes col·lectius o gaudides per aquests en virtut d’una decisió unilateral de l’empresa d’efectes col·lectius». Per tant, les condicions recollides en els Convenis Col·lectius no poden ser modificades pel procediment contemplat a l’article 41 de l’ET.\nLa inaplicació de les condicions de treball prevista en el Conveni Col·lectiu està contemplada en l’art. 82.3 de l’Estatut dels Treballadors. La reforma laboral va fer extensiva la inaplicació a pràcticament les mateixes matèries que les MSCT.\nSi el conveni col·lectiu no disposa d’una clàusula que garanteixi els els procediments de MSCT, en cas de plantejar-se aquest procediment per part de l’empresa, hem de tenir en compte una sèrie de pautes:\nHem d’intentar transformar la MSCT (art. 41 ET) en un procediment d’inaplicació de condicions de treball (art. 82.3 ET).\nPerquè és un procediment més complex i més garantista per a les persones treballadores, ja que preveu la intervenció de tercers, Comissió Paritària del Conveni i Consell de Relacions Laborals de Catalunya.\nPerquè la inaplicació no pot ser portada de manera unilateral per part de l’empresa.\nLa mesura adoptada en una MSCT pot ser definitiva, mentre que en una inaplicació, la mesura no pot durar més que la vigència del Conveni Col·lectiu que s’està deixant d’aplicar temporalment.\nCom les matèries previstes en un i altre procediment són pràcticament les mateixes, durant el període de consultes la part que representa els interessos de les persones treballadores, si està negociant en el marc d’una MSCT pot oferir solucions a la problemàtica plantejada per la companyia amb una inaplicació de condiciones de Conveni Col·lectiu.\nExigir per escrit tota la documentació necessària per analitzar la situació i verificar que la situació que argumenta l’empresa és real.\nFer un calendari de reunions formals durant el període de consultes.\nExigir per escrit a l’empresa justificació de que aquesta mesura proposada és la necessària i que és proporcional al problema que existeix. Les empreses sempre demanen un sacrifici a les persones treballadores superiors a les que necessiten, per tant hem de reduir l’impacte tot el que ens permeti la negociació.\nExigir a la companyia quines són les mesures que planteja per mitigar l’impacte de la MSCT en les persones treballadores.\nExigir quina és la durada ha de tenir la mesura.\nSi finalment veiem que la mesura està justificada, ofereix per escrit una alternativa a la proposta de l’empresa, que té el mateix o similar resultat però dins del procediment d’inaplicació (art. 82.3 ET). D’aquesta manera aconseguirem que la modificació de condicions laborals no sigui permanent, sinó que es pugui recuperar.\nEn cas de desacord, existeixen els procediments legals establerts a l’Estatut dels Treballadors per a la seva impugnació. Si hem seguit aquestes pautes durant el període de consultes i l’empresa no ha negociat d’acord amb aquests paràmetres, o no ha facilitat tota la informació, tindrem més fàcil la defensa de que la mesura imposada no s’ha complert amb el procediment, no ha estat suficientment justificada, o no ha respectat la tendència a minimitzar l’impacte sobre les persones treballadores perquè es va oferir una alternativa similar en el marc d’una inaplicació i la companyia no va acceptar.\nProcediment específic per a la modificació substancial de les condicions de treball col·lectives o inaplicació de les condicions previstes en conveni\nQuan concorrin causes econòmiques, tècniques, organitzatives o de producció, per acord entre l’empresa i la representació de les persones treballadores es podrà procedir, previ desenvolupament d’un període de consultes en els termes de l’article 41.4 de l’Estatut dels Treballadors, a inaplicar a l’empresa les condicions de treball previstes en el present Conveni Col·lectiu, en relació amb les matèries i en els termes establerts a l’article 82.3 de l’Estatut dels Treballadors. De la mateixa manera, segons el procediment de l’art. 41 de l’Estatut dels Treballadors, l’adreça de la companyia podrà acordar modificacions substancials de les condicions de treball quan existeixin provades raons econòmiques, tècniques, organitzatives o de producció. Es consideraran aquells que són relacionats amb la competitivitat, productivitat o organització tècnica o del treball a l’empresa. Quan aquest procediment sigui col·lectiu, segons el que s’estableix al mateix article, el període de consultes es regirà pel que s’estableix en aquest article. El període de consultes establert en ambdós procediments serà amb la RLT, o en el seu defecte una comissió d’un màxim de tres membres integrada per treballadors i treballadores de la pròpia empresa i escollida per ells democràticament o una comissió d’igual nombre de components designats, segons la seva representativitat, pels sindicats més representatius i representatius del sector al qual pertany l’empresa i que estiguessin legitimats per formar part de la comissió negociadora del conveni col·lectiu d’aplicació a la mateixa.\nEl període de consultes s’iniciarà amb el lliurament de la documentació que acrediti la mesura o mesures sol·licitades que necessàriament inclourà el saldo i compte de resultats de l’exercici anterior i els documents provisionals de l’exercici en curs, així com qualsevol altre document que la Direcció de l’empresa considera oportuna aportar especialment sobre el conjunt de mesures a adoptar en els altres àmbits de l’empresa.\nDurant aquest període, la part que representa els interessos de les persones treballadores podrà sol·licitar la presentació de qualsevol altra informació que consideri necessària, sempre que tingui relació amb les mesures proposades.\nDurant el període de consultes, les parts establiran un calendari de reunions (amb un mínim de 3) en les quals es tractarà sobre:\nLa idoneïtat de les mesures proposades.\nProporcionalitat de les mateixes amb els fets causants.\nDuració de les mesures.\nReversibilitat de les mesures.\nEn qualsevol cas, les parts tractaran d’atenuar les conseqüències sobre les condicions de treball de les persones treballadores.\nFinalitzat el període de consultes, la part que representa els interessos de les persones treballadores emetrà informe, favorable o bé desfavorable.\nEn cas de desacord durant el període de consultes, qualsevol de les parts podrà sotmetre la discrepància a la Comissió Paritària que disposarà d’un termini màxim de 7 dies per pronunciar-se, des de la discrepància que es planteja. De mantenir el desacord les parts recorreran al Tribunal Laboral de Catalunya per resoldre les discrepàncies sorgides.\nEn el cas del procediment de l’art. 41 del ET, la consulta a la Comissió Paritària i/o el procediment del TLC es podrà realitzar en qualsevol moment del procés, o en els 7 dies posteriors al període de consultes a fi de no superar els terminis previstos en el mateix article.\nInaplicació de conveni (descuelgue salarial)\nClàusula d’inaplicació salarial\nDe forma complementària al que preveu l’article 82.3 de l’ET que regula la no aplicació en l’empresa de les condicions de treball previstes en el present Conveni, les empreses que acreditin objectivament i fefaentment situacions de dèficit o pèrdues, també podran optar per no aplicar el percentatge d’increment salarial establert en les taules salarial és per a cada un dels anys de vigència d’aquest Conveni.\nLes empreses han de comunicar per escrit a la representació legal de les persones treballadores o, si no, als propis treballadors i treballadores, les raons justificatives d’aquesta decisió, dins el termini de 20 dies des de la publicació del Conveni; en els anys següents, dins dels 20 dies següents a la publicació de les Taules salarials de cada any. Una còpia d’aquesta comunicació es remetrà necessàriament a la Comissió Paritària del Conveni.\nLes empreses, en aquest supòsit, hauran d’aportar la documentació necessària (memòria explicativa, balanços, compte de resultats, cartera de comandes, situació financera i plans de futur), en els 10 dies següents a la comunicació.\nDins dels 10 dies naturals posteriors, ambdues parts han d’intentar acordar les condicions de la no aplicació salarial, la forma i termini de recuperació del nivell salarial, tenint en compte, així mateix, les seves conseqüències en l’estabilitat en l’ocupació. Una còpia de l’acord, es remetrà a la Comissió Paritària.\nSi no hi ha acord, ambdues parts ho han de comunicar per escrit a la Comissió Paritària del Conveni, que el tramitarà segons el que disposa el Procediment Específic per a la Inaplicació de Les Condicions Previstes en el present Conveni.\nLa representació de les persones treballadores està obligada a tractar i mantenir en la major reserva la informació rebuda i les dades a què hagin tingut accés com a conseqüència del que estableixen els paràgrafs anteriors, observant, per tant, respecte de tot això, sigil professional.\nen Modificació de les condicions de treball


La veu de T: novembre 2009\nPer aquelles coses de la vida he acabat anant a petar a la web horacat.cat. Una web on venen un curiós rellotge que mostra l'hora en català. Com és possible? Doncs simplement posant l'hora en format SMS de l'estil "2/4 d 4".Captura de la web horacat.catLa veritat és que a llocs com a Barcelona cada cop hi ha menys gent que sap com dir l'hora en català. En el meu cas fa anys que no porto rellotge al canell, però pot ser un regal tot curiós.Com a afegit, a la pròpia web ofereixen un widget per embeure que realitza exactament la mateixa funció. Jo ja l'he posat al bloc.\nAvui he tinguts uns minuts per baixar-me i provar el nou "sistema operatiu" de Google. Bé, en realitat no és exactament un nou sistema operatiu perquè no deixa de ser un GNU-Linux amb un Chrome precarregat. Us deixo un vídeo per si no sabeu de què us estic parlant:What is Google Chrome OS (Microsiervos)La veritat és que s'ha de reconèixer que arranca ràpid, fins i tot virtualitzat no m'ha tardat ni cinc segons en mostrar-me la pantalla de login.Pantalla de login del Chrome OSUna aspecte interessant és que el login es fa amb la compte de Gmail, sense necessitat que cap administrador creí els usuaris. D'aquesta manera, qualsevol persona hauria de poder accedir a la compta en qualsevol ordinador amb Chrome OS.El Chrome OS en entrar al sistemaPel que he entès, el "home" de l'usuari (per als de windows els arxius personals, la configuració de les aplicacions, el tema visual...) està encriptat i es sincronitza automàticament amb els servidors de Google. Així, quan tanquem la sessió (si algú troba el botó per fer-ho), totes les pestanyes que deixem obertes al navegador s'envien a Google i se t'obriran automàticament quan tornis a loguejar-te, ja sigui al teu ordinador o en algun altre.Per desgràcia no ho he pogut provar perquè per guardar la configuració em demanava una compte "@google.com" que pel que sembla no és la mateixa del gmail. Suposo que ho corregiran a les pròximes versions (o hauré d'esperar a que algú m'envii una invitació...).NavegantPer la resta el navegador funciona igual com el Chrome d'escriptori però permanentment maximitzat. En alguns vídeos he vist que obrien diversos navegadors i que aquests es comportaven com si fossin escriptoris diferents, però la veritat és que, per bé que he aconseguit obrir més d'una finestra, no he aconseguit canviar d'una a l'altre.Un dels tres únics menú amb opcions Una de les promeses de Chrome OS és que l'usuari no s'haurà de barallar amb les configuracions. Crec que és una mica agosarat afirmar això, però la veritat és que la interfície de configuració és de les més austeres que he vist fins ara. A la barra de pestanyes només es mostren 3 icones: bateria, connexió (wireless i ethernet) i configuració. Veurem si poden complir la promesa quan permetin impressores, flash amb efectes 3D o lectors de DNIs electrònics.Algunes opcions curiosesTafanejant per les opcions, m'ha semblat curiós que et deixin escollir el motor de cerca (Google, Yahoo o fins i tot Bing) i que hi hagi un botó amb el text "Make Chromium my default Borwser" (Fer que el Chromium sigui el navegador per defecte). Un pensaria que qui es vulgui instal·lar el Google Chrome OS al portàtil té molt clares les preferències.Un depurador d'HTMLTambé m'ha sobtat que incorporin un complet depurador d'HTML semblant al Firebug. Sobretot tenint en compte que no es possible intal·lar cap editor de text ni programa de desenvolupament. Suposo que alguna lògica tindrà.Com a conclusió. Google Chrome OS és una bona idea que crec que pot agafar força amb el temps, però per mi encara és una mica massa limitat. Consumeix poc i s'engega enres, això el fa ideal com a segon sistema operatiu per a netbooks (els portatilets petits) ja que et permet fer consultes ràpides o passar l'estona sempre que tinguis una wireless aprop. També és un bon sistema quan algun familiar et pregunta "m'has d'ensenyar com funciona això de la Internet", alguns ja m'enteneu ;-).\nFa uns dies vaig veure el "documental" Religulous (2008). Tot i que no es pot dir que sigui objectiu, i molt menys informatiu, quan parla dels mormons ensenya escenes d'uns dibuixos animats que havia vist fa un temps i que crec que val la pena publicar.La veritat és que desconec l'origen del vídeo, però bàsicament repassa la història Bíblica alternativa que es descriu a l'evangeli d'en Joseph Smith Jr. Curiós, del·lirant i entretingut alhora.Banned Mormon Cartoon


– Càmera domo dual HDCVI i analògica.\n– 720P ( 25fps ) / 1000 TVL.\n– 1/3 " Sony © Exmor 1.37 Mpx IMX238.\n– Lent 2.8 mm gran angular.\n– 24 LEDs Abast 20 m.\n– Suport 3AXIS.\nCàmera domo antivandàlica dual HDCVI 720P i Analògica CVBS amb infrarojos, apta per a exterior.\nComposta per un sensor 1/3 "Sony © 1.37 Megapixel Exmor (model IMX238) i DSP (model FH8523) que ofereix una resolució de 720p a 25 FPS en format HDCVI i 1000 línies en format analògic CVBS. Òptica fixa de 2.8 mm amb un camp de visió diagonal de 94º. 24 LEDs infrarojos que s'activen automàticament proporcionen una imatge nítida a 0 Lux (foscor total) a una distància màxima de 20 m.\nDisposa de filtre IR CUT automàtic que permet obtenir durant el dia una imatge amb colors nítids i reals. També gràcies a la seva DSP disposa de menú OSD en el format HDCVI, accessible remotament des del gravador mitjançant el cable coaxial, que permet configurar la càmera i ajustar els seus paràmetres més importants:\n– DWDR, ampli rang dinàmic digital.\n– ATR, reproducció de tons adaptable que millora el gradient de tons i la definició.\n– Exposició, exposició automàtica (AE), control de disparador (Shutter) i guany (AGC).\n– 3D-NR, sistema de reducció digital de soroll sense pèrdua d'enfocament.\n– AWB, ajust automàtic del balanç de blancs per uns colors reals.\n– Màscares de privacitat amb 8 zones.\n– Detecció de moviment (videosensor).\nConnexió de vídeo per BNC en format HDCVI (per defecte) commutable a format analògic CVBS (PAL) mitjançant switch de dos fils. El canvi de format es realitza mitjançant un breu contacte entre els fils.\nCarcassa fabricada en alumini, resistent a l'aigua segons protocol IP66, pot ser usada tant per a interior com per a exterior. Disposa de tres eixos que permeten un ajust senzill i exacte de l'angle de visió, amb instal·lació en sostre o paret. Incorpora un cargol que uneix la base amb l'estructura de la càmera, per facilitar la seva instal·lació.


IB3 | Tanquen 116 anys d’historia amb la perruqueria Moll de Palma\nPortada > societat > Tanquen 116 anys d’historia amb la perruqueria Moll de Palma\nTanquen 116 anys d’historia amb la perruqueria Moll de Palma\nEl seu propietari es jubila després de 3 generacions\nDes que va complir els 16 anys en Joan Moll, ha seguit les passes del seu padrí i de son pare ja que ha fet feina al negoci familiar, l’emblemàtica perruqueria Moll, al centre de Palma. Ara ha arribat el moment de jubilar-se i la seva única filla no continuarà amb el negoci. A partir de dilluns el traspassarà a un empresari austriac que llogarà el local, mantenit-lo com a perruqueria.\nEn els més de cent anys en que els clients han vengut a tallar-se els cabells, però la seva relació va més enllà. Aquest client de 84 anys ho és des que tenia 15 anys. Tota la seva família ha passat per les tisores de Joan o de son pare Manuel.\nQueden poques perruqueries que emprin només les tisores per tallar els cabells als seus clients. Molts han fotografiat la darrera tallada de cabells que s’han fet a la Perruqueria Moll perquè els la facin igual la propera vegada. Sens dubte, però, serà impossible substituir la feina feta per 3 generacions dels Moll.


La Diputació augmenta un 25 % les ajudes a la gestió forestal sostenible fins als 2 milions d’euros\nInicio Actualidad La Diputació augmenta un 25 % les ajudes a la gestió forestal...\nLa Diputació augmenta un 25 % les ajudes a la gestió forestal sostenible fins als 2 milions d’euros\nLa segona convocatòria d’ajudes per a la gestió forestal sostenible i la prevenció d’incendis comptarà enguany amb un pressupost de 2 milions d’euros, un 25 % més que al 2017. Aquest programa de subvencions que desenvolupa l’àrea de Medi Ambient de la Diputació té com objectiu afavorir la inversió municipal en la conservació i millora del patrimoni boscós de les comarques valencianes.\nLa nova línia d’inversions, destinades a tots els municipis amb massa forestal de les comarques valencianes, ha estat presentada per la vicepresidenta de la Diputació, Maria Josep Amigó, i el diputat de Medi Ambient, Josep Bort. La vicepresidenta ha subratllat que “durant molts anys, les nostres muntanyes han patit un abandonament molt gran en quant a les polítiques de prevenció d’incendis”, i ha destacat “el compromís amb la conservació i l’aprofitament del medi ambient que tenim a la Diputació des de la nova corporació del 2015, perquè pensem que paga la pena i hem treballat de valent per canviar aquesta situació”.\n“La Diputació té encomanada la prestació dels serveis de prevenció i extinció d’incendis en els municipis de menys de 20.000 habitants que no ho facen. Per això, durant aquesta legislatura hem començat a desenvolupar polítiques de gestió forestal sostenible i de prevenció estratègica d’incendis forestals amb mesures concretes. I, encara que semble mentida, aquest tipus d’actuacions no s’havien fet mai a la Diputació”, ha remarcat la vicepresidenta.\nMaria Josep Amigó ha assenyalat també algunes de les mesures adoptades en aquests anys com la planificació de treballs de prevenció de les brigades i l’establiment de mecanismes de control i avaluació; el trasllat de la Direcció Operativa de les brigades forestals al Consorci Provincial de Bombers de València; la coordinació dels treballs de prevenció entre les brigades de la Diputació i les brigades d’emergències; així com la creació de la Unitat Tècnica Forestal i la constitució de la Comissió de Treball de Municipis Forestals dintre de la Xarxa de Municipis Valencians Cap a la Sostenibilitat.\nEl diputat de Medi Ambient, Josep Bort, ha explicat que “necessitàvem fer una aposta ferma pel desenvolupament de polítiques forestals valentes, i no podem deixar-ho tot en mans de les administracions supramunicipals, perquè les administracions, quan més properes estan, són més capaces d’actuar i de conèixer el seu territori, i per això destinem les ajudes directament als municipis”.\nA més, el diputat Bort també ha insistit en la idea que s’ha de canviar la manera de mirar la natura, i ha afirmat que “la natura no és un museu, les nostres muntanyes i els nostres boscos no són un museu. Són ecosistemes vius, i hem de veure’ls també com una possibilitat de constituir un recurs econòmic. D’igual manera que eixe recurs serveix per enriquir el nostre patrimoni, serveix també per a treballar en garantir les oportunitats de les persones que viuen als nostres pobles d’interior”.\nAjudes per fer els boscos sostenibles i prevenir incendis\nLa nova convocatòria per a la concessió de subvencions a la gestió forestal sostenible presenta dues línies d’ajudes independents i compatibles, cadascuna de les quals està dotada d’un pressupost d’1 milió d’euros i subdividida en dos apartats diferenciats per a treballs i inversions.\nPer una banda, es convocaran ajudes per a la realització de treballs i inversions encaminades a la conservació, millora i aprofitament forestal. Es tracta de subvencions adreçades a municipis forestals amb un cens inferior als 20.000 habitants i amb més de 25 hectàrees de superfície forestal de titularitat municipal. La previsió és que se’n puguen beneficiar un total de 78 localitats, les quals rebran una quantitat fixa de 5.000 euros i altra variable en funció de criteris objectius, com ara la població, la planificació forestal, les actuacions previstes en espais protegits o la superfície forestal de titularitat pública acreditada.\nEl crèdit màxim previst per al subapartat de ‘treballs’ de conservació, millora i aprofitament forestal és de 600.000 euros. En quant a les inversions, el màxim previst és de 400.000 euros. Entre les actuacions que es contemplen en aquesta línia d’ajudes es troba l’adequació d’elements de la xarxa viària forestal –sendes, camins i pistes forestals–; la retirada i eliminació d’espècies invasores; la recollida de residus; el manteniment de poblacions forestals; la creació de punts de reserva d'aigua per abeuradors i usos complementaris a la gestió forestal sostenible; o les inversions en àrees recreatives, hàbitats d’interès, sendes i miradors, entre d’altres intervencions.\nD’altra banda, en quant a les actuacions i inversions de prevenció d’incendis forestals subvencionables, aquesta línia està destinada a les iniciatives dels municipis valencians que disposen d’un Pla Local de Prevenció d’Incendis Forestals. En aquest cas, la previsió és que les ajudes puguen sufragar actuacions en un total de 32 municipis de la demarcació de València, 3 més que a l’any anterior. Aquestes localitats percebran una assignació fixa de 25.000 euros per localitat, mentre que la resta de disponibilitat pressupostària s’assignarà en funció de la població i la superfície forestal de titularitat pública acreditada.\nEl crèdit màxim previst per al subapartat de ‘treballs’ de prevenció d’incendis forestals és de 600.000 euros, i el de les inversions, de 400.000. Entre les actuacions que contempla aquesta línia d’ajudes es troba el manteniment d’infraestructures de prevenció d’incendis forestals, punts de reserva d’aigua per a l’extinció forestal i línies de defensa contra incendis –àrees de tallafocs, faixes auxiliars o interfície urbana-forestal–; habilitar vies forestals; o l’adquisició d’eines, maquinària i complements forestals per a la realització de tasques de prevenció d’incendis.\nArtículo anteriorEl Investors Day de Lanzadera atrae a más de 200 inversores\nArtículo siguienteCondenado a 7 años de prisión un notario de Paterna por intentar asesinar a su socio


La societat està testimoniant una sèrie de canvis fonamentals en com vivim, treballem, coneixem i comprenem el món contemporani.\nMATRIX CULTURA 2050 és un projecte que relata com iniciatives artístiques, culturals i locals manifesten el valor de la cultura per al desenvolupament sostenible.\nL'estratègia és generar una comunitat de coneixement.\nMATRIX CULTURA 2050 vol possibilitar un procés on la relació entre Cultura i els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de l'Agenda 20301 de Nacions Unides, és pensada formalment (com una iniciativa artística, culural o local) i informalment (com a societat).\nUna part integral del projecte és la capacitat de pensar com el que entenem per diversitat cultural i diàleg intercultural, pot tenir un rol a jugar en el futur objectiu global Vision 2050: Living in Harmony with Nature del Programa de Medi Ambient, també de Nacions Unides.2\nEL CONTEXT PER A MATRIX CULTURA 2050\nLa societat està testimoniant una sèrie de canvis fonamentals que concerneixen com vivim, treballem, coneixem i comprenem el món contemporani. Aquests canvis estan impactant en com ens relacionem amb la cultura, la innovació i el desenvolupament sostenible. Fins a un cert grau aquests canvis estan sent conduïts per l'adopció universal de l'Agenda 2030 de l'ONU i els seus 17 ODS.\nAquesta important iniciativa global signada pels 193 Estats membres de l'ONU al setembre de 2015, compta amb el suport d'agències intergovernamentals, convencions multilaterals, així com la col·laboració de destacades organitzacions internacionals com el World Economic Forum amb qui Nacions Unides ha signat un Strategic Partnership Framework for the 2030 Agenda.3\nEn aquests moments s'estan elaborant noves terminologies i "possibilitats de llenguatge".\nLa creació d'aquestes noves terminologies sostenen una "teoria del canvi". Això és explícitament considerat al Post 2020 Framework for the Convention on Biodiversity.4\nAquesta teoria del canvi es relaciona i es posa en sinèrgia a mig termini amb els ODS i a llarg termini amb la 2050 Vision i el seu objectiu global Living in harmony with nature.\nÉs necessari expandir l'argumentació per relacionar la cultura amb els ODS.\nSi la cultura no és capaç de relacionar les seves visions i coneixements amb els actuals objectius de desenvolupament sostenible, aleshores el rol de la cultura tal com l'entenem avui, amb totes les seves diversitats i competències associades, corre el perill de quedar enrere.\nQue la cultura no estigui directament inclosa als ODS no és ara la qüestió, és quelcom com un fals problema. La problemàtica real que ens ocupa és que la cultura, en totes les seves manifestacions contemporànies, pugui tenir un paper formatiu en una era futura que s'identifica amb el Viure en harmonia amb la natura.\nAquesta era futura s'està establint com una època conformada i governada per la automatització, el disseny, la intel·ligència artificial, l'aprenentatge automàtic i l'arquitectura de blockchain. Facilitarà les tecnologies 6G d'identificació i bio-cybernetic trust. Possibilitarà i facilitarà un nou conjunt d'entorns electromagnètics basats en "elementos de terres rares", minerals i metal·loides que inclouen cadmi, tel·luri, indi, gal·li i seleni (per a panells solars); o el compost intermetàl·lic de neodimi aliat a disprosi (per a la producció d'imants permanents i bateries utilitzables en turbines eòliques, cotxes elèctrics, així com tecnologies de pantalla per a dispositius mòbils o televisors de pantalla plana).5\nA l'era actual de transformació i l'era futura del Viure en hamonia amb la natura, tots els entorns – ja siguin culturals, verds, blaus, urbans, rurals, naturals, exòtics, elèctrics, artificials, hyper o digitales – tots seran etiquetats "smart", "connectats" i sobretot "intel·ligents".\nÉS EL FUTUR MÉS FUTURISTA DEL QUE ES PREVEU? ÉS EL DESENVOLUPAMENT NOMÉS UNA MÀQUINA? PODEM CONSIDERAR ENCARA LA SOSTENIBILITAT?\nEn breu les respostes corresponents són: "no, no ho és", "per a alguns" i "sí, encara podem".\nProseguint aquesta elaboració: si la humanitat ja ha avançat des de les edats de pedra, coure, bronze i ferro, el que estem testimoniant també ara, és l'emergència d'una nova era de metalls de terres rares. Això representa ni més ni menys que una nova era metal·lúrgica.\nUNA PRIMERA OBSERVACIÓ:\nÉs amb les tecnologies del metall que l'home pensa i innova a través dels temps.\nCom escribia Gilles Deleuze i Félix Guattari en el seu llibre Mil Plateaux: Capitalisme et Schizophénie (publicat originalment al 1980 per Les Éditions de Minuit):\nÉs com si el metall i la metal·lúrgia imposessin i elevessin a la consciència quelcom que no està més que amagat o enterrat en altres matèries i operacions. En la metal·lúrgia les operacions no cessen d’estar a cavall dels llindars, de manera que una materialitat energètica desborda la matèria preparada i una deformació o transformació qualitativa desborda la forma. Si la metal·lúrgia està en una relació essencial amb la música, no és només en virtut dels sons de la forja, sinó també de la contínua variació de la forma. El que el metall i la metal·lúrgia treuen a la llum és una vida pròpia a la matèria. El metall és coextensiu a tota la matèria. (pp. 511-512)\nQuan els minerals de terres rares són el nou catalitzador, és necessari repensar què és innovació i què és desenvolupament.\nAquest és l’escenari: un ús innovador d’elements de terres rares, metal·loides i minerals, representa un anar més allà del petroli i del carboni? No és simplement un altre raonament per a la contínua destrucció de paisatges indígenes i naturals, un raonament que permet una extracció continuada i exponencial de metalls i minerals? Són els entorns naturals encara una explotació industrial més d'on extraiem i traiem benefici?\nLa resposta breu és "no, de manera directa".\nEls minerals de terres rares per a existir, primer s'han d'extreure de la terra. Les zones d'extracció identificades inclouen regions molt específiques de la Xina, Amèrica del Nord i cada vegada més el llit marí. Llavors els minerals extrets han de refinar-se. Alguns d'aquests processos són molt complexos i molt costosos. Un tema d'investigació per al desenvolupament de tecnologies mòbils 6G inclou la capacitat de vigilància al fons marí.6\nUna consideració: Quants entorns naturals o culturals necessiten ser explotats per habilitar la pròxima "ciutat de carboni zero del 2050"?7\nEl que en realitat va més enllà de l'extracció de minerals és la Revolució Digital. Aquest és un concepte de desenvolupament també referit com a "Cultura Digital", la "Transformació Digital" o la "Quarta Revolució Industrial".8\nUNA SEGONA OBSERVACIÓ:\nTot concerneix el que és digital. Digital és la indústria transformadora que possibilita els ODS.\nLes tecnologies de la revolució digital es construeixen sobre la base d'aliatges de minerals i metalls de terres rares. És la revolució digital que facilita la futura hegemonia de la nova mercancia: les dades. La insfrastructura d'extracció de dades es basa en blockchain i tecnologies mòbils. La promesa de dades és el motor de les xarxes socials: significa la primera exploració d'una "sincronització d'emocions" global, la primera pedra de les noves eres intel·ligents i connectades on tots vivim en harmonia amb la natura.\nL'objectiu últim de la digitalització és reemplaçar el Gold Standard.9\nUNA TERCERA OBSERVACIÓ:\nLa cultura necessita ser entesa com quelcom més que una eina per al comunicador global.\nCom s'ha dit prèviament, ara mateix s'està posant en marxa una teoria del canvi. Està dissenyada com un tema transversal. És promoguda per un nombre d'emprenedors i influencers globals. Aquesta teoria del canvi inclou la "financerització de la natura". També apunta a que les empreses globals tinguin un rol representatiu al costat dels governs escollits democràticament.\nAquest escenari emergent s'evidencia a l'informe de Nacions Unides Roadmap for Digital Cooperation del High-level Panel On Digital Cooperation10, copresidit per Melinda Gates de la Fundació Bill & Melinda Gates i Jack Ma, president executiu del Grup Alibaba.11\nL'informe de Nacions Unides inclou cinc blocs de recomanacions: Una economia i una societat digitals inclusives; Capacitat humana i institucional; Drets humans i acció humana; Confiança, seguretat i estabilitat; Cooperació digital mundial.\nL'objectiu és que la bretxa digital (el que prèviament s'entenia com una variable) es solucioni quan tota la població del planeta estigui en possessió d'un telèfon mòbil. És aleshores quan els 1.100 milions de desconnectats no seran ja més considerats com a invisibles.12\nAquest Full de ruta per a la Cooperació Digital funciona sobre els principis d'uniformitat. Estableix la necessitat d'habilitar la "Identificació per al desenvolupament". No hi ha cap reconeixement del paper de la sostenibilitat. Tot s'afirma de manera singular, no hi ha consideració de la multipolaritat.\nUNA QUARTA OBSERVACIÓ:\nÉs necessari especular...\nEl que s'entén és que la identitat, és a dir les noves identitats digitals, la nova identitat individual de cadascun de nosaltres, s'habilita, distribueix i confia a les tecnologies blockchain. La nostra identitat digitalitzada, la nostra consciència, es converteixen en un subconjunt [subset] i en un conducte. Apel·lant a les idees del teòric dels media Marshall McLuhan, si tots iara som "elèctrics", no ens haurem convertit tots ara en el "missatger"?\nUn aspecte principal de l'era elèctrica és que fa possible una xarxa global que té la característica del nostre sistema nerviós central. El nostre sistema nerviós central no és merament una xarxa elèctrica, sinó un únic camp d'experiència unificat. [...] Molta gent, en conseqüència, ha començat a considerar la societat en el seu conjunt com una única màquina unificada per crear riquesa.13\nLes dades, generades per una humanitat connectada, reemplacen la mercaderia del petroli. Big data o les macrodades es converteixen en la nova mercaderia global.\nFins ara s'entenia que aquesta mercaderia era l'or, el metall a través del qual la humanitat, en darrera instància, pensava i donava imaginació a la vida.\nLa veritable banalitat en el fons de tot això: la humanitat a l'era del Viure en harmonia amb la natura està en perill de convertir-se en una moneda vivent.\nAleshores serà el torn de provocar la disrupció del gold standard, la veritable revolució de l'entorn digital. I una pregunta més: com es relacionen les macrodades amb la consciència, amb tots els ritmes del calendari i amb totes les cronodiversitats del món? O és tot ara un còmput d'intel·ligència artificial de corporacions tipus DeepMind?\nLes Nacions Unides a l'informe esmentat de Full de ruta per a la Cooperació Digital assenyala:\n"Els drets humans necessiten ara un avanç".\nEN AQUEST ANAR MÉS ENLLÁ...\nÉs necessari que la cultura i les humanitats aportin una resposta.\nVa això més enllà de la capacitat de "gestió cultural"? Sí, va més enllà. Ha de ser responsabilitat de tots nosaltres i aquesta responsabilitat no ha de restringir-se al que entenem com a artístic o cultural o fins i tot experimental. És una responsabilitat que ha d'incloure tota la societat i tota la política.\nLa cultura necessita transmetre el seu coneixement formal, de manera informal, a tots els nivells de la societat, des de la perspeciva d'una consciència i una multiplicitat de temporalitats (la cronodiversitat).\nEs tracta de completar i confirmar el compromís global amb els ODS.\nPer expressar més directament el que la cultura pot aportar:\nMentre que Culture Action Europe14 aborda els ODS des d'una posició de "pensament crític", "diàleg intercultural" i l'establiment d'"apropaments innovadors", la Sustainable Development Solutions Network (afiliada a Nacions Unides), amb la identificació de "sis transformacions", considera "la connectivitat", "la innovació" i "la infraestructura" com a factors clau per assolir els ODS.\nMATRIX CULTURA 2050 estableix un escenari on les iniciatives artístiques, culturals i locals, a través del pensament crític, el diàleg intercultural i apropaments innovadors, poden manifestar els seus valors i la seva importància per a l'etapa de transició que representen els ODS, i a llarg termini, la Visió 2050: Viure en harmonia amb la natura.\nL'origen de MATRIX CULTURA 2050 és un diagrama matriu d'Associació LIVEMEDIA en seguiment a una visita al Mobile World Congress 2018 de Barcelona. Els temes principals del congrés van ser l'adopció dels ODS per part de la indústria de les telecomunicacions i l'anunci de les noves tecnologies mòbils 5G.\nLa matriu estableix una relació entre innovació i diversitat cultural.\nDins la matriu els ODS representen una metodologia.\nL'objectiu de la matriu és posicionar la Riquesa de la humanitat com el benefici principal d'una relació entre Cultura i Innovació.\nLa Cronodiversitat i la Biodiversitat es posicionen com a factors externs.\nEl que els ODS proporcionen és una metodologia.\nL'Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible de Nacions Unides es proposa involucrar tots els actors: sector públic, sector privat i societat civil. En el seu Preàmbul menciona: "Els Objectius i les fites són de caràcter integrat i indivisible, i conjuguen les tres dimensions del desenvolupament sostenible: econòmica, social i ambiental". Es presenta com "un pla compartit de pau i prosperitat per a les persones i el planeta, ara i en el futur", sent els ODS "una crida urgent a l'acció de tots els països en una aliança global"15 que requereix accions complementàries per part de governs, societat civil, ciència i empresa.\nLa situació a dia d’avui pot veure's així:\nNo existeix un enteniment unificat de com els disset objectius de l'Agenda 2030 han de posar-se en acció. Aquí és on la cultura – i potser a través de MATRIX CULTURA 2050 – pot ajudar. Si els ODS són una obligació per als governs nacionals, regionals i locals, les ONG, les institucions acadèmiques, així com el marketing corporatiu, els ODS segueixen sent una idea vaga per a la majoria de la societat civil.\nUn calendari projectat:\nEn 2025 començarem a tenir notícies d'una primera ronda de seminaris i conferències internacionals sobre la projecció global del programa Vision 2050: Living in Harmony with Nature.\nLes agendes d'aquestes conferències ja s'estan formalitzant i tancant.\nLa possibilitat és que el "desenvolupament", i el seu conjunt d'innovacions implicades, es trobi divorciat de la "sostenibilitat" i de les múltiples temporalitats que sustenten les cultures del món, i que en la seva integritat i coexistència fan possible la consciència – consciència i atenció de les societats per als seus entorns.\nPerquè no transferir "l'avanç en els drets humans" a l'ecosistema de la cultura i la seva comprensió de tots els entorns: cultural, verd, blau, urbà, rural, natural, exòtic, elèctric, artificial, hyper, digital, smart, connectat i intel·ligent?\nL'entorn i l'ecosistema de la cultura és aquell que té accés a tots els coneixements.\nVeure: https://www.unep.org/news-and-stories/story/towards-vision-2050-biodiversity-living-harmony-nature | http://www.harmonywithnatureun.org/chronology/ | https://www.unsdsn.org/the-world-in-2050 | https://www.unep.org/news-and-stories/story/towards-vision-2050-biodiversity-living-harmony-nature\nEurope’s climate goal: Revolution https://www.politico.eu/article/europe-climate-goal-revolution-net-zero-emissions/ i To achieve net-zero carbon cities and buildings we need systemic efficiency https://www.weforum.org/agenda/2020/01/how-to-achieve-zero-carbon-cities-and-buildings/\nVeure: https://www.un.org/en/content/digital-cooperation-roadmap/ i PDF Hoja de ruta para la Cooperación Digital\nAltres representants inclouen: Nikolai Astrup, Minister of Digitalisation, Norway; Vinton G. Cerf, vicepresident and Chief Internet Evangelist for Google; Marina Kaljurand (Estonia), Chair of the Global Commission on the Stability of Cyberspace; Marina Kolesnik (Russian Federation), senior executive, entrepreneur and WEF Young Global Leader; Akaliza Keza Ntwari (Rwanda), ICT advocate and entrepreneur; and, Kira Radinsky (Israel), Director of Data Science, eBay.\nVeure Nota 33: https://www.un.org/en/content/digital-cooperation-roadmap i PDF Hoja de ruta para la Cooperación Digital\nIt is a principal aspect of the electric age that it enables a global network that has the characteristic of our central nervous system. Our central nervous system is not merely an electric network, it constitutes a single unified field of experience. […] Many people, in consequence, have begun to look on the whole of society as a single unified machine for creating wealth. Marshall McLuhan, Understanding Media: The Extensions of Man. MIT Press, 1994, pp.348-354. [èmfasi nostre]\nVeure la pàgina de presentació de l’Agenda 2030 a la web de Nacions Unides: https://unosd.un.org/content/sustainable-development-goals-sdgs


Joan Ramon Casals i Xavi Paz representen a Molins de Rei a l'Àrea Metropolitana de Barcelona\nEl màxim organ de govern de l’Àrea Metropolitana de Barcelona, el Consell Metropolità, està format per 90 consellers i conselleres dels 36 municipis que constitueixen l’organisme supramunicipal. En funció del pes demogràfic, cada ciutat o poble té un número de consellers determinat. A Molins de Rei li corresponen dos, un d’ells sempre és l’alcalde, que també forma part del Consell d’Alcaldes Metropolitans i l’altre és designat pel ple municipal.\nL’alcalde, Joan Ramon Casals, aquest cop si que ocuparà la seva cadira, i no farà com quan va ser proclamat alcalde al 2013, que va cedir la representació al regidor del PP, Emilio Ramos justificant-se en la obligació a pactar pel fet de tenir un govern en minoria. Un any després es va desdir després de les polèmiques declaracions d’Emilio Ramos i va ocupar el lloc durant els últims mesos del mandat. L’alcalde va assegurar que havia renunciat a les dietes que perceben els polítics que formen part del Consell Metropolità i s’espera que faci el mateix en aquest nou mandat.\nL’alcalde de Molins de Rei, Joan Ramon Casals, primer per la dreta, acompanyats dels 35 alcaldes metropolitans restants // AMB\nLa segona cadira que correspon a l’Ajuntament de Molins de Rei la ocuparà el primer tinent d’alcalde, Xavi Paz. El socialista, que ja va formar part del Consell Metropolità com alcalde entre els anys 2011 i 2013, tornarà a representar el municipi a l’ens supramunicipal.\nEl fet de que la sociovergència governi amb majoria absoluta no els ha forçat a negociar aspectes com aquest. En l’anterior mandat, per aconseguir el suport d’Iniciativa per Molins de Rei a la investidura de Xavi Paz, aquesta representació va ser cedida al regidor ecosocialista Sergi Conde, arribant a donar-se la situació de que durant cosa d’un any no hi havia cap representant de l’equip de govern al Consell Metropolità.\nEtiquetes:Ada Colau Àrea Metropolitana de Barcelona Barcelona en Comú CIU CiU Molins de Rei Ciutadans Consell d'Alcaldes Metropolitans Consell Metropolità CUP Emilio Ramos Entesa pel progrés municipal ERC ICV Joan Ramon Casals PP PSC PSC Molins de Rei Sergi Conde Xavi Paz


ÉSSERS BLANCS CELESTIALS: ELS TEUS PENSAMENTS DE PAZ I BENAURANÇA - MISSATGES DEL CEL - 2022\nCanalitzat per Natalie Glasson 16 de novembre de 2018\nÉssers Blancs Celestials\nNosaltres, els Éssers Blancs Celestials, els portem benaurades i pacífiques benediccions. Desitgem que reconeguin la benaurança i la pau dins del seu ésser, que són poder i accés a la veritat interior.\nEls vam abraçar amb una energia joiosa i pacífica des dels nivells celestials, i els donem suport a cada moment en la seva exploració de la presència del Creador dins de vosaltres.\nEl Creador pot sorgir per mitjà de l'expressió de nombroses qualitats. El Creador ho és tot i no obstant això, res. Hi ha moltes de les qualitats del Creador per explorar i reactivar dins de l'ésser i no obstant això tot pot reconèixer-se com un sentiment complet, sensació o coneixement dins de l'ésser.\nReconeguin que com a expressió del Creador són tot i tot el que és el Creador, a més de ser expansiu, és desconegut i incomprensible.\nComencin a reconèixer-se en la meditació o en el silenci amb aquesta comprensió que els permet desprendre de la seva identitat i realitat actuals, encara que només sigui per un segon, per reconèixer d'una manera nova. Aquest procés també els permet expandir el seu enfocament més enllà dels pensaments i percepcions actuals que els semblen tan reals, alliberant-a vostès mateixos.\nLa felicitat i la pau sempre ha dins del seu ésser, podrien dir que les energies són el maquillatge de l'ànima. Quan s'alliberen dels pensaments i percepcions connectades a vostès ia la seva realitat, arriben a descansar en l'espai de pau i benaurança.\nLa presència sagrada de pau i benaurança és capaç d'expandir per donar-los suport i nodrir-, permetent apropar-se a la seva realitat amb una nova visió o comprensió. En fer-ho, estan permetent que el Creador respiri a través de vostès i cap a la seva realitat. D'alguna manera estan donant energia i atenció a la presència de la benaurança i la pau dins de vostès que permet que les dues energies es tornin vives i actives.\nAcceptar la presència de la benaurança i la pau dins del seu ésser no és esborrar o eliminar tots els pensaments i percepcions negatives o limitants sobre vostès mateixos, els altres i la seva realitat.\nEn comptes d'això, és reconèixer i triar on posar la seva energia, atenció i devoció.\nSi estan gaudint, energizando i donant poder als pensaments que els limiten i desempoderan, llavors experimentaran una realitat que els limita i desempodera.\nSi estan dirigint la seva energia, enfocament i atenció al coneixement o creença que la pau i la benaurança existeixen dins de vosaltres, llavors experimentaran una realitat on la pau i la benaurança emergeixen i es manifesten.\nPer tant, hi ha una necessitat de triar els pensaments i percepcions sobre vostès mateixos, dels altres, de la seva realitat i fins i tot del Creador que enforteixen i donen suport la seva existència de realització a la Terra.\nImaginin als pensaments no desitjats o limitants com hbits, un patr automtic. Pot ser difcil esborrar un patr automtic, ja que sovint passa sense pensar-ho. El primer curs d'acció és:\nSiguin conscients dels seus patrons automtics o dels seus hbits de pensament limitants. La consciència redueix el poder dels patrons de pensament i els permet abstenir d'afirmar ms el patr de pensament limitant.\nLa distraccin desempodera encara ms els hàbits de pensament. Quan posen el seu enfocament en un altre lloc, retiren el poder dels hbits de pensament. Cada vegada que aconsegueixen això, estan desempoderando el hbito del pensament fins que es torna impotent. El hbito es dissol perquè han detingut l'energia que flueix cap al hbito del pensament. A causa de que la ment ja no segueix el camí del hbito del pensament, simplement ja no existeix i per tant ja no els molesta amb la seva presència.\nLa distraccin pot ser qualsevol cosa de la seva elecci. Nosaltres els Éssers Celestials Blancs els animem a enfocar-se en la presència de pau i benaurança dins del seu ésser, però poden enfocar-se en qualsevol cosa que vulguin experimentar dins de la seva realitat. El seu enfocament no ha de ser el mateix cada vegada i l'enfocament no ha de ser per molt temps. Pot ser tan rpid i fugaç com el hbito de prendre consciència que estan entrant en la ment. De moltes maneres els pensaments estan dissenyats per fluir a través de la ment. És la acció de canviar el flux dels seus patrons de pensament el que crea l'espai perquè s'enfoquin en el seu interior, accedint a la veritat del seu ésser ia la presència de la benaurança i la pau.\nPel que et concentres, et converteixes, i apareix en la teva realitat com experiències i vida.\nSiguin conscients de l'espai que estan creant per reconèixer la seva veritat interior. Permtanse ser conscients de la presència del Creador dins de vostès, que es torna cada vegada més clar i disponible. Aquest espai pot semblar inusual o és possible que ni tan sols ho reconeguin al principi. Potser percibirn que se senten relaxats o gust. Podran reconèixer la presència del Creador desplegndose i ocupant l'espai al seu interior, ja que poden sentir-se en pau i benaurats. Quan siguin capaços de sentir aquest espai dins de vostès, permtanse fondre i filtrar-se en la seva energia i presència. En fer-ho, s'expandeixen encara ms l'espai, equilibrant i alineant tot el seu ésser en tots els nivells.\nPotser necessiten pràctica per reconèixer l'espai del Creador al seu interior. Potser ja ho han estat experimentant per un temps i ara només ho estan portant a la seva plena consciència i realització.\nL'espai de desenvolupament del Creador dins de vosaltres pot sentir alliberador, amorós, gentil, poderós, veraç i transformador.\nAcostumar-se a l'energia els permetrà reconèixer-la amb més facilitat en la meditació i en la vida diària.\nReconèixer la Pau i la Benaurança\nLa pau i la benaurança són energies sagrades i expressions del Creador que impacten a cada persona de manera diferent a causa de les seves circumstàncies, perspectives i processos de pensament. Quan experimenten i reconeixen la presència de la pau i la benaurança dins de l'ésser, és important posar-la en acció a l'interior del seu ésser i realitat.\nHi ha dues preguntes que potser desitgin fer-se a vostès mateixos:\nQuè significa per a mi ser la presència activa de la pau en aquest moment?\nQuè significa per a mi ser la presència activa de la benaurança en aquest moment?\nAquestes dues preguntes els conviden a estar en el moment present amb l'energia de la pau i la benaurança dins de vostès, reconeixent-se com una encarnació d'aquestes energies sagrades. També se'ls anima a reconèixer l'impacte de l'energia de la pau i la benaurança en el seu ésser i dins de la seva realitat en cada moment present que contemplen aquestes preguntes. Observin com aquestes energies sagrades són expressades i posades en acció a través de vostès.\nPrenguin un temps per contemplar una pregunta a la vegada durant la meditació o en un moment de tranquil·litat. A mesura que s'acostumen a experimentar l'energia, el seu flux i inspiració dins ia través del seu ésser, poden començar a fer-se una o dues preguntes de manera regular al llarg del dia. Especialment quan se senten encallats, desequilibrats, molestos o confosos.\nAquestes preguntes els permeten reconèixer que la pau i la benaurança ja estan dins del seu ser, llistes i disponibles per a donar-los suport i guiar-los, simplement cal enfocar-se en aquesta energia.\nEstem presents per donar-los suport i inspirar sempre,\nEls Éssers Blancs Celestials\nFONT: Natalie Glasson (2018) Empowering Your Thoughts with Peace and Bliss by the Celestial White Beings. https://www.omna.org/empowering-your-thoughts-with-peace-and-bliss-by-the-celestial-white-beings/\n01La Teràpia de Vides Passades: lectura de Registres Akash\n01Ser o no ser, aquesta és la qüestió ~ Missatge de Déu Pare (Segona Part)\n01Mal d'Ull, els seus Signes i sntomes COMPTE AMB LES MIRADES!\n01La Investigació: Una pràctica lligada a la Vida\nTaula de continguts amagar 1 De què es tracta la càbala? 2 Quins són els mètodes Kabalisticos? 3 Quins són els nivells de la càbala? 4 Nivells de la càbala en l'ànima: 5 Nivells de la càbala en el cos: La Kabalah és un terme hebreu, que prové de la paraula "קבלה" ( "kibel" tradueix. "Rebre&q\n"Tot és llum i energia vibrant en freqüències" - Entrevista a Lita Donoso\nLa reconeguda psicòloga, escriptora i mestra ens ofereix un recorregut apassionant sobre alguns temes i ens posa al tant sobre el seu nou mètode denominat "La Intel·ligència del Cor". Afirmes que som "éssers multidimensionals". Podries ampliar l'enunciat? És una afirmació que se sustenta en l'única realitat immutable: tenim almenys dos tipus d'existència. La físi\nMatías De Stefano: com preparar-nos per al 2012\nExtracte de la presentació en Congrés de Nens del Tercer Mil·lenni organitzat a l'abril d'aquest any a Barcelona Qu passa en el 2012? El 2012 és una data important en qesti histrica que ens toca viure ara a nosaltres, però que no s'acaba el món, no vindrà una onada i va tapar el món, no serà tan tr gic com ho narren. El que\nTaula de continguts amagar 1 Com oblidar que ets pur amor 2 La meditació condueix a l'amor 3 Les infinites possibilitats de l'amor pur 4 Anar ms enll del pensament 5 El meditacin proporciona el camí per tornar l'amor pur a la teva vida Un cop i abans del temps, només havia amor. Amor pur i incondicional. A\nTaula de continguts amagar 1 Què és la Reflexologia Podal 2 Història de l'Reflexologia podal 3 Reflexologia podal: Situant els òrgans en els nostres peus 4 Beneficis de la Reflexologia Podal 5 Exercicis per fer a casa "La felicitat rau, sobretot, en la salut." - George William Curtis Tots hem sentit alguna vegada que els nostres peus ens maten després d'un llarg dia de treball. I q\nAjudant a la Gran Transició: Els Pilars de la Nova Energia\nSent, Perquè Déu Et Vol Parlar\nTaller de Pintura Intuïtiva per Connectar amb el teu Àngel de la Guarda. Dia 5 de juny