MILLORA URBANA DEL CARRER PERE IV (BARCELONA)\nL'Ajuntament de Barcelona enuncia l'inici de les obres de transformació del carrer Pere IV per finals de 2015 després que, durant el 2014, el projecte restés aturat malgrat disposar de reserva pressupostària. Els veïns reclamen que el projecte de millora vagi més enllà de l’espai viari (remodelació de voreres, carrils bici i ordenació del trànsit) i cerquen alternatives, juntament amb el taller Destiempo Urbano, per dinamitzar els espais buits, el gran actiu del carrer. Aquesta revitalització hauria de completar la recuperació de l’antic patrimoni fabril de la zona que està aportant al teixit urbà local un seguit de noves empreses culturals i de creació.\nEl carrer Pere IV és un dels carrers més antics del barri de Poblenou de Barcelona, al districte de Sant Martí. Històricament ja està documentat al segle XVIII i tradicionalment unia la ciutat amb Mataró, fins que la Gran Via va esdevenir la sortida més directa cap al Maresme. La seva actual traça d’una mica més de 3 quilòmetres de llargada talla en diagonal diferents parts de la trama urbana oriental de l’eixample Cerdà i uneix des del carrer Pujades, prop del parc de la Ciutadella, diferents barris del districte de Sant Martí fins pràcticament arribar al riu Besòs. El recorregut travessa una part del NOU DISTRICTE 22@ -a la zona de la Llacuna del Poblenou-, creua la Rambla del Poblenou, queda interromput quan creua la Diagonal pel tancament al trànsit de vehicles que ha suposat la construcció del parc del Centre del Poblenou, inaugurat l’any 2008, i continua cap a la Rambla Prim, gairebé al límit amb Sant Adrià del Besòs.\nAl llarg d’aquesta via i als seus voltants s’hi troben 42 edificis industrials catalogats, 30 dels quals són de titularitat privada. Tots aquests edificis fabrils evoquen una de les àrees industrials que, històricament, havia ocupat un lloc rellevant en el mapa productiu de Catalunya. El seu estat actual és molt divers i contrasta amb els nous i moderns edificis d’oficines i de serveis concentrats especialment a la zona del 22@, com el modern hotel ME de Dominique Perrault, a la confluència de la Diagonal amb Pere IV. Alguns d’aquests espais industrials (17) ja han estat recuperats tant per la iniciativa privada com per la pública, per exemple l’Hangar al sector est de CAN RICART a la zona del 22@ o la nova seu del Museu d’Història Urbana de Barcelona a la nau Oliva Artés. D’altres tenen projectes en estudi o ja tenen projectes assignats, com el que acollirà les unitats de desenvolupament tecnològic sobre smart cities de les multinacionals Cisco i Schneider Electric a Ca l’Alier, al carrer Fluvià amb Pere IV. Un parell més d’edificis d’aquest sector estan integrats al grup “Fàbriques de creació” que impulsa l’Institut de Cultura de Barcelona. Aquest projecte suposa la rehabilitació d’antics espais fabrils de titularitat municipal que es recuperen per a nous usos dels col•lectius artístics. L’Escocesa, al mateix carrer Pere IV, és un edifici de titularitat municipal cedit com a centre de producció artística enfocat cap a les arts visuals, autogestionat i amb vocació pública mentre que la Sala Beckett, molt a prop d’aquesta via, ocuparà l’espai de l’antiga cooperativa Pau i Justícia, al carrer Batista.\nHistòricament Pere IV va ser un dels primers carrers habitats del barri del Poblenou, Algunes fonts apunten aquest carrer, juntament amb el carrer Marià Aguiló i el carrer Major de Taulat, com els que van donar origen al barri. L’arribada i instal•lació de la població va ser propiciada per la proximitat de les empreses fabrils i per la creixent activitat comercial tant al mateix carrer com a la resta del barri del Poblenou. La decadència es va iniciar amb la desindustrialització d’aquest sector urbà, a partir dels anys seixanta del segle passat i amb la potenciació i obertura d’ altres vies d’entrada i sortida de la ciutat, com la Gran Via i les rondes.\nAlguns autors distingeixen tres trams diferenciats al carrer Pere IV: des del parc de la Ciutadella fins a la Rambla del Poblenou, una àmplia zona al voltant del parc del Centre i el tram fins a la Rambla Prim. La part del parc del Centre forma part d’un dels principals sectors de desenvolupament del pla 22@, un dels objectius del qual és afavorir els usos mixtos a la ciutat. L’ús residencial es dilueix conforme s’arriba al límit municipal, on abunden habitatges molt senzills i precaris, d’una sola planta. De fet, a partir de la zona de Bac de Roda fins la Rambla Prim, l’aspecte recorda més una carretera amb alguna benzinera, solars buits, naus abandonades o centres de venda a l’engròs.\nAlgunes fonts apunten que l’última reforma del carrer es va fer l’any 1966, amb el mandat de l’alcalde Porcioles, quan es van col•locar les llambordes al carrer.\nLa integració de Pere IV a la remodelació urbana de Sant Martí\nDes de fa uns anys, el districte barceloní de Sant Martí i els seus barris, en els quals s’hi ubica el carrer Pere IV, està immers en profundes transformacions que tant afecten al teixit urbà com el viari. Un dels projectes més importants és el Pla 22@Barcelona que s’està desenvolupant per fases en un espai discontinu que va des de la Gran Via fins la Ronda Litoral i des de la Meridiana fins la Rambla Prim i que afecta diferents zones dels barris del Parc i la Llacuna, el Poblenou, Provençals del Poblenou o Diagonal Mar. Aquest pla reconeix com a artèria tradicional d’articulació d’aquests barris la Rambla del Poblenou i identifica com a eixos complementaris els carrers Pere IV, Cristobal de Moura, Llacuna i Pujades. En el projecte no sembla definit un tractament unitari per al carrer Pere IV però en canvi sí que es delimita un pla especial de reforma interior (PERI) al voltant dels carrers Perú-Pere IV prop del parc del Centre.\nEl novembre de 2011, el grup municipal del PSC va presentar una moció a la comissió d’Hàbitat Urbà per tal que el govern elaborés un projecte de reforma pel carrer Pere IV i que s’hi contemplés la revitalització del patrimoni industrial. Aquesta moció va comptar amb el suport d’ICV-EUiA, Unitat per Barcelona (UpB) i CiU mentre que el PP es va abstenir per entendre que hi havia altres prioritats urbanes. En aquest cas Jordi Martí, promotor de la proposta, i Antoni Vives, tinent d’alcalde de l’Ajuntament, coincidien que la reforma hauria de tenir un fil conductor similar a la idea del 22@, de manera que les rehabilitacions dels espais industrials tinguessin un denominador comú. Martí apostava per usos associats a les indústries culturals. La proposta s’havia de tenir enllestida en sis mesos, això vol dir al maig del 2012.\nEl setembre del 2012 la comissió d’Hàbitat Urbà va presentar una proposta on s’establien, entre altres, els següents criteris genèrics d’intervenció: reforçar el caràcter cívic de l’eix a partir d’articular els espais públics, els equipaments i els elements patrimonials amb una urbanització actualitzada; revitalitzar econòmicament l’eix; i iniciar un procés d’implicació ciutadana. En el cas de la urbanització, es donava prioritat a la reordenació del trànsit, una nova il•luminació i plantació d’arbrat. En el cas de la participació ciutadana, es preveia l’organització d’uns tallers per tal que els veïns participessin en la definició del projecte. També es fixava un primer calendari per redactar el projecte d’urbanització per poder començar la reforma de les illes situades entre els carrers Badajoz, Tànger, Bac de Roda i Pallars el 2014 i organitzar els tallers al llarg del 2013.\nEl juny del 2013 es va organitzar la jornada per a debatre el projecte de transformació urbana elaborat per Hàbitat Urbà i el Departament de Planificació i Estudis de Mobilitat. A l’acte hi van assistir membres del grup impulsor del projecte format per l’Arxiu Històric del Poblenou, les associacions de veïns de Ca l’Aranyó, del Parc, del Poblenou, del Maresme, de Paraguay-Perú, Vila Olímpica; la Coordinadora d’Entitats del Poblenou i l’Eix Comercial del Poblenou a més, de persones i institucions amb coneixements sobre el tema; en total unes 62 persones a títol individual i 49 representants de les entitats. La jornada es va estructurar en dues taules de treball, uns qüestionaris a omplir pels assistents i unes votacions a les propostes debatudes. Els temes de debat van ser: mobilitat o de carretera a carrer, actuacions i canvis en l’espai públic, revitalització del patrimoni industrial, dinamització de l’activitat econòmica, xarxa de serveis i infraestructures urbanes, execució de la reforma i participació ciutadana. Les propostes més votades van ser estar relacionades amb la revalorització del patrimoni industrial, la pacificació del trànsit i continuar amb la participació ciutadana.\nUn mes després es va publicar el document de bases per a la reforma del carrer que sistematitza la jornada de participació ciutadana.\nA finals del 2013, l’Ajuntament va presentar el projecte de transformació amb una execució per trams, el primer dels quals seria a la zona de Roc Boronat amb Bilbao, amb una previsió d’inici a l’octubre del 2014 i una finalització estimada el 2015. La proposta afectava només la part viària de manera que el carrer passaria dels 3 carrils de circulació en direcció Ciutadella i 2 en direcció Besòs a tres carrils en direcció Ciutadella, un de servei de càrrega i descàrrega, un carril bici de doble sentit i voreres més amples. Un cop acabat aquest primer tram, s’executarien altres trams fins a completar tota la reforma l’any 2017. Segons el tinent alcalde, Antoni Vives, també s’aprofitaria per reformar el clavegueram, instal•lar fibra òptica i altres millores en comunicació.\nAquesta proposta no va ser ben rebuda per les associacions de veïns del Poblenou perquè, al seu parer, quedava molt lluny dels objectius que es van plantejar durant el procés de participació ciutadana i a més no els quedava massa clar si l’Ajuntament havia completat el projecte de reforma per a tot l’eix viari. Per contrarestar aquestes opinions, Vives va defensar el projecte al•legant que la reforma incrementaria el 50% de l’espai públic i permetria el retorn del comerç a la planta baixa dels edificis, d’on a hores d’ara ha desaparegut.\nMalgrat aquesta visió, els veïns van optar per treballar en un pla de dinamització social, cultural i econòmic que, al menys des del punt de vista teòric, pogués donar vida al carrer Pere IV.\nL’any 2014, nou retard en l’inici de les obres previstes\nA principis del 2014 el grup veïnal Pere IV, format per veïns i entitats del Poblenou, va presentar com a propostes de treball pel carrer la regeneració del teixit comercial, la potenciació, producció i consum ecològic i sostenible, la dinamització cultural i de les empreses d’economia solidària i el foment de barris cooperatius. Així mateix, va identificar un dels principals actius del carrer: l’espai buit disponible. A partir d’aquí va posar en marxa un primer projecte sobre dos eixos d’acció: la recuperació dels espais buits i obsolets i l’impuls de l’economia solidària. La tasca la realitzava el grup Destiempo Urbano, una plataforma de treball i investigació de processos urbans que lluita per la reprogramació temporal d’espais vacants o obsolets a la ciutat consolidada, que va començar a censar els espais buits de Pere IV i pensar alternatives d’ús. Al novembre, l’arquitecta Elia Hernando d’aquest grup de recerca, va recollir el premi “Innovació i desenvolupament de les ciutats” de l’Institut Cerdà 2014 pel projecte de dinamització de l’Eix Pere IV. A partir del cens dels espais buits, entesos com espais d’oportunitat, s’han estudiat diverses possibilitats d’ús i es voldrien construir acords entre promotors socials, propietaris públics o privats per poder activar els espais buits per a projectes d’interès social, cultural o comercial ni que sigui amb la cessió temporal de l’espai.\nEn l’àmbit de govern municipal, al novembre, el president del grup municipal del Partit Popular de Catalunya (PPC) de l’Ajuntament de Barcelona, Alberto Fernández Díaz, va preguntar a l’alcalde Trias perquè no s’havien iniciat les obres del primer tram viari. Fernández Díaz recurda que a l’abril de 2013 en els acords d’inversions de l’Ajuntament s’hi havia previst una partida pressupostària i s’havia inclòs en el conveni de col•laboració entre l’Ajuntament de Barcelona i l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB).\nA mitjans de desembre, després de la Comissió d'Hàbitat Urbà, el govern municipal va enunciar que les obres s’iniciarien l’últim trimestre de 2015 i que, en aquells moment, s’estava ultimant el projecte definitiu per afegir-hi les al•legacions dels veïns. El cost total de la transformació seria d'uns vuit milions d'euros.


15 de maig de 2020 General, Paraules a l'abast 4 comentaris\nImprevisiblement i de manera accelerada ens hem omplert la boca de neologismes que desconeixíem fins fa deu setmanes: teletreballadors, coronavirus, immunitat de grup… Som animals adaptables. Per això hem arribat tan lluny. Però ara estem sotmesos a una prova extrema d’estrès i, malgrat les nostres enormes capacitats camaleòniques, encara ens despistem una mica.\nDesconec el nombre de persones que més o menys ens hem avesat a teletreballar en aquesta contingència. Al meu voltant en sé de moltes. Entre els que ens trobem en aquesta situació, hi ha una sensació compartida d’atabalament que va canviant de fase també: la descoberta de les eines per treballar a distància, la constatació que cal readaptar-se sovint a les circumstàncies, el pols constant contra les incerteses. En la darrera reunió que hem fet amb els companys d’un grup de treball que ens hem trobat ja diverses vegades en línia durant el confinament, avui he comprès el significat d’algun vocable que em rondava feia dies: webinar, que el Termcat diu que s’ha de dir seminari web o seminari en línia. I, encara millor, he recuperat una paraula que feia dies que no sentia: justejar, que és una paraula nostra que no sé si deu gaudir de gaire popularitat a hores d’ara. Al company menorquí del grup li ha servit per planydre’s de les mancances que té en algun aspecte tècnic: “Justejo en aquesta qüestió”. No desvelarem quina.\nEn tot cas, aquesta peça lèxica ens dona molt de joc si la mirem amb lupa. Segons el DIEC2, significa “venir just, no sobrar gens”. El diccionari normatiu ens diu que és un verb intransitiu; sense cap exemple. Al DCVB sí que en trobem un, d’exemple, que és el mateix que el del GDLC: “Aquests dies l’oli justeja”. Aquí he d’afegir que tinc constància que alguns parlants la fem servir amb valor figurat: “Aquell justeja una mica”, en el sentit que no hi toca gaire o que no és gaire espavilat. Però recordem que el nostre company acompanyava el verb amb una preposició i, de fet, aquesta construcció la trobem en diferents exemples als mitjans de comunicació. En realitat, la forma justejar se’ns presenta de maneres diverses; en concret, en tres tipus de combinacions: en construccions intransitives pures (en sentit literal: “L’oli justeja” o bé en sentit figurat: “Aquell justeja”); en construccions preposicionals (“Justejo en això”) i, a més, en construccions intransitives amb complement indirecte (“Em justeja la memòria”, opció que encara no havíem esmentat).\nSi heu arribat fins aquí és que teniu vocació de lletraferits i us interessarà potser fer una ullada al que diu la Gramàtica essencial de la llengua catalana sobre els verbs intransitius. Després de consultar aquesta informació, seguríssim que estareu impressionats per la grandiositat d’aquest verb tan discret, capaç de mimetitzar-se en l’entorn que convinga malgrat el poc paper que li atorguen els diccionaris.\nCom a regal de comiat, transcric un petit fragment de la cançó ‘Dolça i pruna‘ de Borja Penalba i Mireia Vives, amb el verb precedit d’un bon complement indirecte:\nNo han passat ni dues hores\ni sent que em justeja l’aire\ndes de l’últim bes a l’estació.\nAmics i amigues, que ni ara ni mai no ens justegen els mots que ens fan la vida més distreta.\nFotografia de Kolar.io a Unsplash\n4 Respostes a "Justejar"\nQuima Albalate Giménez ha dit:\n15 de maig de 2020 a les 22:42\nQue no ens justegen els mots, ni l’aire, ni els petons.\n15 de maig de 2020 a les 23:41\n16 de maig de 2020 a les 16:41\nAmb tot el respecte i l’admiració que em provoca una pàgina que es dedica a temes lingüístics, observo que has usat l’adjectiu “sever” (una severa prova d’estrès) en el sentit de greu, i crec que no és correcte, és un anglicisme que ens ha entrat pel castellà, com és habitual.\n17 de maig de 2020 a les 13:02\nGràcies pel suggeriment! Esmena feta!


Ciutadans no es reunirà amb el nou govern fins que retiri la pancarta de l'Ajuntament - Diari de Sabadell\nCiutadans no es reunirà amb el nou govern fins que retiri la pancarta de l’Ajuntament\nLa pancarta 'Llibertat presos polítics', a l'Ajuntament, en una imatge d'arxiu / LLUÍS FRANCO\nEl grup municipal de Ciutadans (Cs) ha decidit que no es reunirà amb el govern local fins que es retiri la pancarta ‘Llibertat presos polítics’ del consistori. El portaveu del grup, Adrián Hernández, assegura que mantenir-la “suposa acceptar que no existeix una democràcia” i reclama a l’alcaldessa, Marta Farrés, que l’Ajuntament representi a tothom.\nEl regidor de Ciutadans Adrián Hernández / Óscar Espinosa\nHernández ha suspès la trobada prevista per aquesta tarda amb Farrés per aquest motiu, i l’adverteix que “Cs també marcarà el seu propi tempo“. Des de la formació taronja consideren que “no hi ha excuses vàlides perquè romangui un símbol partidista i separatista en un edifici institucional que és de tots els sabadellencs”.\nEl regidor de Ciutadans recorda que la nova alcaldessa va prometre en el seu discurs d’investidura “governar per a tots els veïns de Sabadell”, i manté que aquesta pancarta és un símbol que no ajuda a la tolerància i la convivència entre la ciutadania.\nTemes:Adrián Hernández, Ciutadans, Marta Farrés, psc\nEls números d’Antonio Hidalgo al Sabadell són de ‘play-off’\nUna retrospectiva mostra els 40 anys de “Joseo” a la pintura\nEl CDR talla l’accés centre de la C-58 a Sabadell i la Gran Via\nEs tracta d'una mobilització que ha arrencat al Mur de la Llibertat\nComptarà amb un pressupost de 3 milions d'euros\nAquest vespre a la Llar del Llibre presenta ‘Descobrint Sabadell’, el que serà el seu sisè llibre, en el qual convida a saber més coses sobre la ciutat


Cap al vespre a Reus és quan | ReusDigital\nCap al vespre a Reus és quan\nper Fito Luri, Reus | 3 de juliol de 2021 a les 11:38 |\nEls Pets | Tània Sala\nEs lleva ben d'hora. De fet no li cal despertador des de fa força temps perquè amb el primer fil de llum les parpelles arrugades i caigudes es van aixecant a poc a poc amb el misteri de la pau minúscula.\nLa pau dels moments petits, dels moments íntims. Els visualitza quiet, recordant-los des del llit amb els ulls tancats. Li agrada llevar-se sense pressa, segurament perquè les primeres passes del dia li provoquen un dolor innecessari. Pensa mentre arrossega literalment els peus per arribar al lavabo i se’n adona que encara és prou jove per a estar així, però ja sé sap, fer esport sense coneixement és immensament poc saludable i passa factura abans que no pas després.\nPrudent. Sempre prudent. Hi ha quelcom que el remou per dins. De vegades sé sent destorb i de vegades, massa sovint. Però estima la vida amb bogeria irreverent, tot i que de vegades ho engegaria tot a pastar fang sempre troba una escletxa de llum, d'aire i oxigen, una taula en algun racó de bar, una copa de vi i els ulls per mirar i recordar que un dia va ser qui enyora massa sovint.\nHa desistit saber-ho tot. Ni tan sols es fa preguntes perquè les respostes no li interessen. El reconforta pujar a la Mare de Déu de la Roca per seguir pensant que l'anàlisi profunda tampoc l'ha dut gairebé mai a enlloc. Bé, sí, a aquest estat de neguit constant i de por feixuga.\nAvui, però, hi ha concert a Reus. És Festa Major i tornen Els Pets per a fer oblidar per un moment un any i mig desastrós per als joves, per a la gent gran, les botigues, les empreses i els seus estimats bars on hi ha la vida que ningú veu.\nAnirà amb la seva filla. No té gaire feeling de vegades. Ell no està avesat al tracte amb adolescents i no troba camins per l'acostament de cara ni de costat i a més, no hi ha manera i no sap com fer-ho. Va pensar que un concert d’Els Pets era una bona excusa per a poder compartir amb ella una estona i, d'aquesta manera, poder intercanviar algun sentiment conjunt, ja que evidentment existeixen, però sovint costen de trobar en aquest moment de la vida. Així doncs, va decidir agafar dues entrades amb la incertesa de saber si finalment les faria servir, ja que Els Pets, és un grup per a boomers, o això va pensar que pensaria ella mentre les pagava.\nUn cop allà asseguts, en un lateral de la graderia i envoltats de persones amb mascareta, la conversa era curta, seca, els “siiiiii”, “noooooo”, eren onomatopeies amb reverberació a les preguntes que li feia el pare. Descol·locat a allà al mig de tanta gent, amb canes rejovenides, per uns moments neguitejava l'entorn amb les ganes de què comencés el concert, un concert que com ja he dit abans era molt esperat per tot allò que ens ha aclaparat els darrers temps.\nVa ser escoltar els primers acords i quelcom en l'ambient es va apoderar de tots dos, sobretot quan sonaven les cançons més antigues del repertori, ja que tot i els trenta-cinc anys de diferència entre una i l'altre, tots dos entonaven la melodia sense deixar-se cap paraula de les lletres de les cançons.\nAllò el va fer aturar-se un moment, li va cridar l'atenció que estaven fent quelcom al mateix temps, gaudint com sempre ho havien fet i com desitjava que ho tornessin a fer en un futur pròxim, un cop l'etapa de l'adolescent tossuda i de pare empanat passes.\nEn aquell instant es va ajuntar el passat i el present d'un pare emocionat en veure que la seva filla abaixava la guàrdia i cridava, i surts fora el carrer, i comences a córrer». Es preguntava com havia passat tan de pressa el temps mentre recordava com cantava "Vespre" quan l'escoltava en el k7 amb la portada del tractor en blanc i negre. Astorat per la rapidesa del temps va poder sentir-se exactament igual com se sentia fa trenta-dos anys, l'estiu de l'any vuitanta-nou, quan tenia divuit anys d'eternitat i la força d'un cavall.\nAquell precís instant va ser d'una màgia desmesurada, ell mai havia posat al cotxe Els Pets i no tenia ni idea que ella no només sabia les cançons més noves del grup (cosa que ell no) sinó que les més antigues també les coneixia a la perfecció.\nUn grup de música que va començar amb la pretensió vestida de modèstia, amb la irreverència de la gent del Camp rural i moderna alhora, segons com feréstega i cridanera, però noble i bona. Han aconseguit ser el millor grup de tots. Potser no són els millors músics, però amb molta diferència són el millor grup de la història musical del nostre país. Han aconseguit aturar el temps, ajuntar diferents generacions amb les seves lletres costumistes i properes, tan properes que molts cops canten el que hem viscut.\nEl pare amb emoció continguda per evitar el comentari de, «què fas papa», li va preguntar a la seva filla si estava bé. Ella mentre bellugava el cap amb el ritme de la cançó que sonava en aquell moment li deia que sí. Per la ganya dels ulls, el pare sabia que rere la mascareta el somriure anava d'orella a orella i en acabar el concert va arribar el millor dels bisos.\nEl pare veia com parlava a través del telèfon amb les amigues, ho feia amb aquells àudios indesxifrables que només entenen elles arrossegant les paraules sense vocalitzar i com amb desgana.\n- Així doncs, has quedat amb les amigues ara? Va dir el pare mentre li deia que a on volia que l'acostés amb el cotxe.\nElla va respondre que no, que feia temps que tots dos no escoltaven música al cotxe a tot volum i que volia sentir Els Pets una estona mentre el pare conduïa. Ell, feliç com un anís li va preguntar que a on volia anar i ella li va respondre que allà on la llum de les ciutats no arriba. Deia que volia mirar els estels i amb Els Pets a tot drap van agafar direcció la Mussara.\nSense dir res, s'ho deien tot mentre de fons sonava «la vida és bonica però a vegades complicada, tant se val».\nDigues la teva, Fito Luri, Digues la teva, Reus, Els Pets


Com t’agradaria envellir? – Raichel Cat\nCom t’agradaria envellir?\n19 de Mai de 2017 19 de Mai de 2017 | raichelcat\nHola! Aquest és un escrit molt especial. Al Postgrau de Musicoteràpia de la Universitat de Girona ens han posat com a treball pràctic de l’assignatura Musicoteràpia en persones grans fer una reflexió sobre com ens agradaria envellir. M’agrada el que hi he expressat, així que he decidit compartir-ho amb vosaltres a través del blog i que surtin a la llum els meus pensaments sobre aquest tema que crec que ens afecta a tots: tots tenim o hem tingut avis i tots som humans i, si tot va bé, envellirem.\nPenso que en una societat en la qual hi ha moltíssima gent gran, aquestes persones no s’estan valorant com realment es mereixen. I personalment crec que hauríem de començar per apropar la joventut a la gent gran molt més sovint! Ells són els savis de la tribu, els que més anys porten per aquí, i no pas al contrari, com sembla avui en dia ja que els costa més aprendre, per exemple, a fer funcionar un mòbil o una tablet.\nHi ha molts interessos en mostrar una imatge dolenta de la gent gran. Se’n beneficien les indústries cosmètiques i tantes altres, que ens venen productes per seguir essent joves, transmetent novament que fer-se gran és molt negatiu. Però la vida avança i tots acabarem envellint. És el cicle de la vida, com diu la bonica cançó de “El rey León”. Deixeu les vostres opinions i sigueu lliures de compartir el post amb qui volgueu. Aquest és el treball que he presentat:\nHe estat pensant força dies sobre aquesta qüestió i crec que hi ha quatre coses que m’agradaria que fossin presents en aquesta futura època de la meva vida. Comentaré cadascun d’aquests aspectes per separat, per així fer-me’n més conscient.\nAquest punt va molt lligat al segon del qual parlaré. Totes les persones necessitem amor, sigui quina sigui la nostra edat. Sentir-nos estimats per altres humans i estimar-los a ells també. Sentir afecte ens pot mantenir amb ganes de llevar-nos cada matí. Crec que quan ets gran, tens més tendència a sentir-te sol i qualsevol mostra d’afecte per part dels qui t’envolten et pot ser d’una immensa ajuda per a estar millor, amb més benestar.\nFAMÍLIA I COMUNITAT\nL’afecte ens pot venir de qualsevol persona, però si tenim una família i uns amics al costat, aquest és el millor afecte que podem rebre i donar. No m’agradaria fer-me gran en soledat ni en un geriàtric que no s’assemblés gens a una “llar”. Potser en un futur existiran (o ja existeixen) centres o barris on anar a viure, sentint-te autònom però alhora sabent que hi ha un equip professional de psicòlegs, metges, terapeutes, que vetllen pel teu benestar. M’imagino, en cas de no gaudir de bona salut o tenir problemes de mobilitat, vivint en un barri amb altres amistats meves a prop, fent trobades cada dia i teràpies de grup.\nACTIVITAT (ENVELLIMENT ACTIU) I PROJECTES\nA classe vàrem tractar aquest concepte. M’agradaria fer-me gran tenint sempre un projecte o objectiu en grup, amb altres persones, perquè sé per experiència que aquesta sensació de donar sentit a la vida és de les més precioses que pots sentir. És per tant una missió dels terapeutes o de les noves generacions, donar cobertura a aquest desig que moltes persones grans de ben segur que tenen al seu interior: dinamitzant grups d’avis i àvies i proposant-los activitats, els estem ajudant molt. Quan jo em trobi en aquesta franja d’edat, m’agradaria fer activitats que em motivessin i juntament a persones de diferents edats, no només gent gran, perquè crec que és molt bonic aprendre els uns dels altres. M’agradaria tenir un grup on anar a participar en sessions de Musicoteràpia i també mantenir-me activa en el sentit de llegir i de practicar activitats físiques.\nDIGNITAT I ACCEPTACIÓ\nPer últim, m’agradaria envellir amb una pensió que em permetés sobreviure i viure, tot i que això és més complicat. Me n’adono que dins del sistema actual i tot i que jo no em mogui per diners (últimament he arribat a la conclusió que em moc principalment per amor, per això moltes vegades m’he sentit malament dins d’alguns projectes que eren moguts només pels diners i els he abandonat) si no en tens tot és més complicat, sobretot per a la gent gran: veig molts avis i àvies que es troben en situacions de pobresa i, a banda de trobar-se malament de salut, han de dur un enorme pes a sobre pel fet de no disposar de diners ni d’ajuts per a comprar menjar, tenir alguna persona que els ajudi, fer activitats d’oci… Això m’entristeix molt i és per això que m’agradaria disposar d’una dignitat econòmica. Llavors també hi hauria la dignitat que afecta al físic i a la ment: m’agradaria que, siguin quines siguin les limitacions o problemes de salut que se’m puguin presentar, pogués acceptar la meva situació i que les persones del meu voltant m’ajudessin a continuar veient la vida amb un somriure o almenys amb menys dolor depenent del dia i malgrat que jo no recordés qui són ells o que no em pogués moure.\nPerquè la vida és amor i l’amor és vida i crec que hem vingut aquí a estimar i a ser estimats en qualsevol etapa vital i és la tasca dels qui pensem així escampar aquest missatge a qualsevol persona que ens trobem.\nGràcies per la visita,\nPublicat a Filosofia, General, Música, Musicoteràpia\tEnvelliment Musicoteràpia Reflexió\n< El lloc on guardo els meus “perquè” (I)\nviureamiami en Uns dies sense internet? (PART…


Puig i Cadafalch, el polític | Francesc Ginabreda\nPuig i Cadafalch, el polític\nEn el marc de l’Any Puig i Cadafalch, que celebra el 150è aniversari del seu naixement, la Diputació de Barcelona ha organitzat un seminari dirigit per Jordi Casassas i Albert Balcells i coordinat per Joaquim Colominas sobre la faceta de l’arquitecte mataroní al capdavant de la Mancomunitat de Catalunya (1917-1923), aprofitant que enguany se’n celebra el centenari. Amb les seves llums i ombres, Josep Puig i Cadafalch va ser una figura clau durant la implantació dels grans projectes de país de la Mancomunitat, iniciats per Enric Prat de la Riba.\nSi parlem de Puig i Cadafalch i de la Diputació de Barcelona, es fa inevitable pensar en un edifici: Can Serra, dissenyat pel nostre protagonista i seu de la corporació barcelonina. Naturalment, aquí és on s’ha celebrat el seminari. Mercè Conesa i Mireia Freixa han estat les encarregades d’inaugurar-lo. A banda de Casassas i Balcells, Giovanni Catinni, Teresa Navas i Josep Maria Roig han fet ponències dedicades a l’arquitecte de la Lliga, mentre que Enric Pujol, Eduard Riu-Barrera, Joaquim M. Puigvert i Vicenç Villatoro han participat en una taula rodona sobre la qüestió dels intel·lectuals i el poder. A la cloenda del simposi, Jaume Ciurana ha recordat la voluntat de la Diputació, així com de les altres institucions del país, “d’acabar l’obra de la Mancomunitat”, una obra que ha evolucionat.\nPuig i Cadafalch va ocupar la presidència de la Mancomunitat quan tenia 50 anys, amb la seva prolífica obra arquitectònica pràcticament acabada, després de la mort de Prat de la Riba. Això vol dir que ja existien la seva casa d’estiueig a Argentona, la Casa Martí (seu dels Quatre Gats), les cases Ametller, Macaya i Muntadas, l’esmentada Casa Serra, la Casa Terrades (o Casa de les Punxes), la Casa Llorach, la Fàbrica Casaramona, la rehabilitació de la Generalitat i la Casa Puig i Cadafalch del carrer Provença, on va morir el 1956, per citar-ne una mostra, perquè la seva producció va ser senzillament impressionant.\nEl context social, polític i cultural de l’època (1917) estava marcat per la Primera Guerra Mundial i els grans canvis i transformacions de la massificació urbana, la Segona Revolució Industrial i les dificultats del liberalisme per consolidar-se en un Estat espanyol en crisi colonial i en una Catalunya on imperava el Noucentisme. Dit d’una altra manera, Puig i Cadafalch va agafar el relleu de Prat de la Riba en un moment decisiu per deixar enrere els avatars del segle XIX i entrar definitivament al segle XX, malgrat que al cap de poc li tocaria afrontar el pistolerisme i la dictadura de Miguel Primo de Rivera, que va posar fi a la seva etapa a la Mancomunitat amb el cop d’estat del 1923.\nUna de les característiques que el definien, a banda de l’excel·lència arquitectònica, el coneixement en art romànic i una moderna visió de país, era la seva personalitat “poc dúctil”, en paraules de diversos dels ponents (Casassas, Balcells, Cattini) atribuïdes a Gaziel, i fins i tot esquerpa, que es va tornar més conciliadora quan va ostentar el càrrec de president de l’antic òrgan de govern català. Però no n’hi va haver prou. No és estrany, doncs, que Puig i Cadafalch tingués enfrontaments amb altres intel·lectuals de l’època com Antoni Alcover, Eugeni d’Ors o Joaquim Torres.\nLa seva obra de govern, tanmateix, fou ingent, sobretot pel que fa a la política cultural i les infraestructures. Tot i que, sense restar-li mèrit, val a dir que, en essència, va seguir les directrius conceptualitzades per Prat de la Riba, que amb la publicació de La nacionalitat catalana va aconseguir estructurar el catalanisme polític de la Mancomunitat. Segons Casassas, aquest llibre fou la seva “clau de volta”. Heus aquí el procés de politització del catalanisme, des de les Bases de Manresa fins a la creació de la Lliga Regionalista, entre Torras i Bages i Francesc Cambó. Amb Prat de la Riba i Puig i Cadafalch al rovell de l’ou –sense oblidar Xènius, el gran teòric del Noucentisme.\nCan Serra, actual seu de la Diputació de Barcelona, obra de Puig i Cadafalch\nLes comunicacions, la llengua i l’educació, prioritàries\nPerò tornem a l’obra de govern de Puig i Cadafalch. Començant per les infraestructures, les obres públiques, i en particular (sobretot) per les carreteres i camins veïnals. “Darrere les primeres planificacions d’autopistes i grans vies nacionals hi ha una tasca enorme de planificació de camins locals”, ha explicat Teresa Navas, que ha remarcat la importància de dissenyar aquest tipus de carreteres (i d’asfaltar-les) per la millora de la comunicació entre les poblacions catalanes, en una època en què els automòbils començaven a guanyar presència. L’altra ambició principal de l’arquitecte va ser l’extensió completa del telèfon al llarg del país. La seva idea orbitava al voltant de la permeabilitat i el (re)equilibri territorial; una “avidesa planificadora” que va materialitzar-se amb un total de… 1194 obres!\nQuant a la política cultural, el millor llegat de Puig i Cadafalch fou l’impuls que va donar a l’IEC i la creació de la comissió d’Educació General (una espècie de Conselleria d’Educació). En el primer cas, perquè durant el seu mandat es va fer realitat la normativització lingüística (Pompeu Fabra), i en el segon perquè el creador de la Casa de les Punxes tenia l’ensenyament com la seva preocupació més important. La comissió d’Educació General tenia el propòsit de “millorar espiritualment, moralment i culturalment el poble català”, segons Giovanni Cattini, a banda d’enfortir el teixit associatiu del territori.\nLa seva obra va ser un ciment molt valuós per a la modernització de Catalunya, però es va veure truncada per la instauració de la dictadura de Primo de Rivera. Després d’un primer exili a França, va tornar a Catalunya i a les llistes de la Lliga, però va desenvolupar un paper menor. Quan va arribar la Guerra Civil, es va tornar a exiliar a França abans de tornar a Catalunya i emprendre la reconstrucció de l’IEC. Va morir a Barcelona el desembre del 1956 i va ser enterrat a Mataró el dia de Nadal.\nAlbert Balcells Any Puig i Cadafalch Diputació de Barcelona Enric Prat de la Riba Jordi Casassas Mancomunitat de Catalunya; Puig i Cadafalch\nAndreu González el 25 maig 2017 a les 10:55 ha dit:\nBon article, però amb algunes imprecisions que caldria esmenar.\n1. L’IEC es va fundar l’any 1907. “El 18 de juny de 1907, la Diputació Provincial de Barcelona, mitjançant un dictamen / acord signat pel seu president, Enric Prat de la Riba (…)”\n2. També hi ha la confusió entre normalització i normativització. Amb Fabra s’assoleix la segona, però la primera, i de forma plena, no la tenim ni tan sols ara.\nFrancesc Ginabreda el 25 maig 2017 a les 11:54 ha dit:\nGràcies, Andreu, ja està canviat.


[LLEIDA] L'Assemblea de Joves de Lleida assenyala els culpables de la precarietat del jovent en temps de crisi - Indymedia Barcelona\n[LLEIDA] L'Assemblea de Joves de Lleida assenyala els culpables de la precarietat del jovent en temps de crisi\nper Assemblea de Joves de Lleida\nCorreu-e: ajlleida ARROBA cajei.cat (verificat)\t 24 gen 2010\nUn grup de joves han realitzat un seguit de pintades a l'Oficina de Treball i a vàries ETTs de Lleida en el marc de la setmana de lluita per la celebració de la cimera de Ministres de treball de la UE que tindrà lloc a Barcelona durant el 28 i 29 de gener. Paral·lelament i en el marc de la campanya “Precaris a la feina. Futur de misèria”, es va realitzar també una paradeta informativa pels carrers de la ciutat.\nLa passada nit de dissabte s'han realitzat un seguit de pintades a l'Oficina de Treball i a vàries ETTs de la ciutat. Sota el lema “El jovent diem no a l' Europa del capital” l' AJLL vol assenyalar alguns dels culpables d'aquesta situació insostenible que el jovent patim dia rere dia. L'acció s'emmarca en la jornada de lluita contra la cimera europea de Ministres de Treball que es realitzarà a moltes localitats dels Països Catalans i que vol mostrar el descontent del jovent enfront les decisions i polítiques que es duen a terme des de la UE.\nA més a més, i seguint amb la campanya “Precaris a la feina. Futur de misèria”, l'AJLL va realitzar el dissabte per la tarda una paradeta informativa al Carrer Major, on s'ha repartit material de la campanya i s'ha explicat als joves que passejaven per allí la importància de l'organització del jovent per combatre el sistema capitalista i les seves crisis.\nEls salaris de misèria, la precarietat en tots els àmbits de les nostres vides i l'augment incessant de l'atur són una combinació fatal que ens condueix a la més intensa misèria. És per això que no ens queda cap altra sortida que fer palès el nostre descontent envers aquells que ens han conduit a aquesta situació i que ara no fan res per a solucionar-la.\nDes de l'Assemblea de Joves de Lleida seguirem lluitant, dia a dia, sabedors de que aquesta és l'única forma de fer-nos escoltar i combatre el sistema capitalista.\nLleida, 24 de gener de 2010


Marea blava al delta de l’Ebre – INTERSINDICAL – CONFEDERACIÓ SINDICAL CATALANA\nEl moviment social en defensa de l’Ebre està ben viu. Així ho va demostrar diumenge passat en la manifestació contra el pla hidrològic de la conca de l’Ebre, que, tot i la pluja, va reunir més de 10.000 manifestants al cor del Delta, als municipis de Sant Jaume d’Enveja i Deltebre, per reclamar un cabal ambiental que garanteixi la supervivència d’una de les principals zones humides de la Mediterrània.\n“N’hi ha que es pensaven que la Plataforma en Defensa de l’Ebre estava morta, però hem demostrat que estem en plena forma”, va dir la portaveu de la PDE, Matilde Font, quan la capçalera de la manifestació ja havia completat el recorregut i era a la plaça de l’ajuntament de Deltebre mentre molts manifestants encara travessaven el pont Lo Passador. Va ser precisament en aquest tram on hi va haver una major afluència de manifestants. “Després de travessar el pont hi ha molta gent que ja no ha continuat el recorregut fins a l’ajuntament de Deltebre”, va explicar l’alcalde, José Emilio Bertomeu, que estima que la protesta va reunir entre 10.000 i 15.000 persones. Una xifra que eleva fins a 30.000 la Guàrdia Urbana de Sant Jaume d’Enveja, mentre que la PDE va preferir no quantificar el nombre de manifestants. “Hem estat tres quilòmetres de persones, no importa la quantitat sinó la qualitat, i cadascun de nosaltres és un argument per no fer el pla hidrològic, que és un atemptat al Delta”, va assenyalar Joan Antoni Panisello, portaveu de la PDE.\nLa mobilització d’ahir va tenir un caràcter lúdic i festiu, com les múltiples protestes de fa deu anys per rebutjar el transvasament de l’Ebre del Plan Hidrológico Nacional (PHN). Als carrers de Sant Jaume d’Enveja, primer, i de Deltebre, al final del recorregut, es van tornar a corejar lemes com ara “Lo riu és vida, no al transvasament”, “l’Ebre no està en venda” o “Ni una gota més”, mentre molts dels assistents, amb les típiques samarretes blaves, comentaven que mai s’havia vist tanta gent al Passador. La canonada nuada i una gran pancarta en què es podia llegir “L’Ebre sense cabals és la mort del Delta” encapçalaven la riuada de manifestants, que com tantes vegades van acabar la protesta cantant i ballant jotes.\nA diferència d’altres etapes de lluita del moviment social ebrenc, ara tenen el suport de totes les formacions polítiques, excepte el PP. Així, representants de CiU, ERC, el PSC, ICV i la CUP van participar en la protesta, a la qual també va assistir la presidenta de l’Assemblea Nacional Catalana, Carme Forcadell, que reclama també la gestió dels recursos hídrics del país.\nNova etapa de lluita\nAmb la mobilització al cor del Delta, la PDE obre una altra etapa de lluita. “Comencem una altra etapa de mobilitzacions, no serà com les d’abans, perquè ara tot és més confús, però plantarem cara. Des de la PDE no ens cansem i mantindrem la lluita fins a guanyar la batalla”, va manifestar Manolo Tomàs, portaveu de la PDE, que va reclamar a la vicepresidenta del govern de l’Estat que precise quins són els científics que sostenen que amb un cabal ambiental de 3.100 hectòmetres cúbics anuals el Delta no pateix cap perill. També va adreçar unes paraules al ministre d’Agricultura i Medi Ambient, Miguel Arias Cañete. “Com ha d’anar a Europa un ministre que incompleix les normatives europees?”, va dir Tomàs, que va advertir el ministre que, si es presenta a les eleccions europees, no tindrà una campanya tranquil·la. “No et volem a Europa”, hi va afegir el portaveu de la PDE, per passar a adreçar unes paraules crítiques també al president de la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre per la “liquidació” dels pobles del Pirineu aragonès amb la construcció d’embassaments. Tot i que el govern aragonès està d’acord amb el pla, veïns d’Aragó van participar en la protesta. “Igual que l’any 2000 és una única lluita”, va declarar Tomàs. Una lluita que s’allargarà durant els pròxims dos anys; així, segons la PDE, el següent pas de l’Estat serà un pacte estatal de l’aigua i un altre Plan Hidrológico Nacional. “S’estan construint uns canals que no tenen usuaris i que no es poden pagar, volen canviar aigua per infraestructures”, va dir Susanna Abella, portaveu també de la PDE, referint-se als canals de regadiu Xerta-Sénia i Segarra-Garrigues, dues infraestructures que han denunciat a la fiscalia.\nhttps://www.intersindical-csc.cat/2014/04/01/marea-blava-al-delta-de-lebre/ 2014-04-01T11:36:45+01:00 @cscPaïsos CatalansEbre,lo riu és vida,No al transvasament,PHN,Plataforma en Defensa de l'Ebre El moviment social en defensa de l'Ebre està ben viu. Així ho va demostrar diumenge passat en la manifestació contra el pla hidrològic de la conca de l'Ebre, que, tot i la pluja, va reunir més de 10.000 manifestants al cor del Delta, als municipis de Sant Jaume d'Enveja...@csc jesus.palomar@intersindical-csc.catAdministratorINTERSINDICAL - CONFEDERACIÓ SINDICAL CATALANA\nEbre, lo riu és vida, No al transvasament, PHN, Plataforma en Defensa de l'Ebre\n« Per què has de venir al Fòrum Social Català?\nIntervenció de Carles Sastre al Congrés constituent de la UIS de Jubilats i Pensionistes de la Federació Sindical Mundial »


La bonificació, que pot arribar fins al 60% del total del rebut (fins a un màxim de 300 €), s’aplica en funció de la renda familiar i cal disposar del carnet de Família Monoparental emès per la Generalitat. Les peticions es poden tramitar fins al 30 de novembre. Per a la presentació de sol·licituds i documentació, cal demanar cita prèvia a l’àrea d’Acció Social (972 252 400, ext. 401).\nLa partida destinada per l’Ajuntament a aquesta línia de subvencions és de 25.000 €. Poden presentar la sol·licitud les persones titulars de famílies monoparentals empadronades a Roses amb dos fills o més, o amb un fill o més si aquest té reconeguda una discapacitat igual o superior a 33% o el titular està incapacitat per treballar. Els ingressos anuals de la unitat de convivència han de ser inferiors a uns barems, establerts en funció del nombre de fills.


Apartmani Glavina Zaostrog Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nViterska 10, Zaostrog, Zaostrog, Croàcia, 21334 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartmani Glavina\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartmani Glavina és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Zaostrog. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartmani Glavina, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nL'ambient de Apartmani Glavina es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, estació d'Ipod, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Apartmani Glavina és una elecció inteligents per a viatgers a Zaostrog, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Notícies - Arrenca l'any amb la majoria de tarifes de subministrament congelades\nArrenca l'any amb la majoria de tarifes de subministrament congelades\nLes parts regulades del gas i l'electricitat i l'aigua no pujaran; la telefonia, en canvi, sí\nLleuger encariment del preu dels peatges de la C-16 amb l'inici d'any ( 1/gen/19)\nL'any arrenca sense massa canvis a les factures / Fotos: ACN\nel 1/gen/19 Sergio Morales / Acn Societat PDF\nL'any arrenca habitualment amb canvis als preus dels subministraments. Enguany, però, es dóna el cas que la majoria de factures no experimentaran variacions interanuals, sobretot gràcies a les congelacions en les taxes que s'han aplicat des de les administracions públiques. Cugat.cat t'acosta com engeguen 2019 les tarifes de llum, gas, aigua i telefonia.\nEls preus dels subministraments aquest 2019\nL'executiu espanyol ha aprovat la congelació de la part regulada de la tarifa de l'electricitat de 2018. Això no impedirà, però, que les companyies elèctriques puguin pujar les tarifes dels seus serveis, que alguns experts apunten que podrien pujar un 4%.\nEl govern de Pedro Sánchez també ha aprovat la congelació de la part regulada de la tarifa del gas per aquest 2018. De fet, la tarifa d'últim recurs de gas natural baixarà un 4,6% de mitjana, segons el BOE.\nL'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) ha aturat l'increment de tarifa proposada per Aigües de Barcelona, Empresa Metropolitana del Cicle Integral de l'Aigua (ABEMCIA), encarregada del subministrament d'aigua potable a 23 municipis metropolitans, que preveia inicialment una pujada del 4,1%. Així, durant tot el 2019 el preu actual del rebut no variarà.\nL'ONG FACUA-Consumidors en Acció ha advertit que, per exemple, Movistar tornarà a pujar les seves tarifes a partir de mitjans de gener, amb un 33,3% més que l'any passant en l'establiment de trucada del paquet Fusió 0 -passant de 30 a 40 cèntims. Així mateix, Movistar ADSL -que no inclou telefonia mòbil- puja tres euros al mes.


43 Hotels a Neufahrn bei Freising, Alemanya\nexperiència [Neufahrn bei Freising]\nAls nostres clients els hi agrada Neufahrn bei Freising segons 10 valoracions\nOn allotjar-se a Neufahrn bei Freising\n<img src="https://pix16.agoda.net/hotelimages/640/64066/64066_16063011130044280564.jpg?s=312x235" width="340" height="164" alt="/ca-es/tryp-by-wyndham-munich-north_2/hotel/neufahrn-bei-freising-de.html?asq=jGXBHFvRg5Z51Emf%2fbXG4w%3d%3d" />\nBasat en 29 opinions Situat en el cor de Munich Aeroport Internacional, TRYP by Wyndham Munich North és un lloc ideal des d'on descobrir Munic. Situat només a 25 km del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. També són a fàcil accés Visitors Terrace,\nAeroport Franz Josef Strauss, Munic. TRYP by Wyndham Munich North ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses centre esportiu, sauna, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Munic, el TRYP by Wyndham Munich North és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nMés sobre Neufahrn bei Freising\nDescobreixi els barris de Neufahrn bei Freising\nVegi un mapa amb tots els nostres allotjaments a Neufahrn bei Freising\nNeufahrn bei Freising 6 hotels\nAgoda.com ofereix una selecció dels millors hotels a Neufahrn bei Freising, Alemanya per a que la seva visita assoleixi les seves expectatives. Oferim una gran gama d'hotels per ajudar-vos a trobar el millor lloc on estar a Neufahrn bei Freising. Moltes àrees, cada una amb una atmòsfera distinta, esperen ser descobertes a la ciutat. Neufahrn bei Freising té moltes atraccions per explorar amb un passat fascinant, un present intrigant i un emocionant futur. Hi ha tantes coses per fer, potser vol quedar-se una altra setmana o més per tal d'experienciar-ho tot. Reservi el seu proper viatge a Neufahrn bei Freising amb Agoda, i gaudeixi de la nostra garntia de preus baixos.\nQuè fer a Neufahrn bei Freising Trobar més allotjaments a Neufahrn bei Freising Hotels Neufahrn bei Freising populars:\n1 visitant està mirant propietats a Neufahrn bei Freising


Algunes reflexions al voltant de la Llei catalana del cinema i la posició de la Comissió Europea en relació amb els seus aspectes lingüístics – Narcís Mir – RLD blog\nMés concretament, la Comissió considera que la forma en què la llei estableix l’obligatorietat de quotes de doblatge en favor de la llengua catalana acaba tenint com a conseqüència una discriminació encoberta de la producció cinematogràfica europea en benefici de l’espanyola en quedar aquesta última al marge d’aquesta obligació. En aquest sentit, cal recordar que la llei determina que les pel·lícules la versió original de les quals és en castellà estaran exemptes de l’obligació de doblatge al català.\nIndependentment que l’argumentari jurídic desplegat per la Comissió Europea per defensar la seva posició es basi o no en una interpretació correcta del dret de la Unió, la qual cosa únicament podrà validar, en darrer terme, una sentència definitiva del Tribunal de Justícia de la Unió, crec que la presa de posició de la Comissió en aquesta matèria posa en relleu o fa aflorar algunes preses de posició que, en la meva opinió, afecten negativament la credibilitat del model actual d’integració europea impulsat per la Unió.\nÉs des d’aquesta perspectiva que hom podria plantejar-se l’interrogant següent: disposa la Unió Europea de legitimitat política i democràtica suficient per qüestionar una llei de naturalesa i objectius essencialment lingüístics adoptada pel Parlament de Catalunya? o, dit altrament, disposa la Unió de legitimitat política suficient per intervenir en l’ordenació política d’un àmbit rellevant en l’equilibri lingüístic de la societat catalana?\nA parer meu, la resposta a aquest interrogant és negativa pel fet que la Unió Europea, almenys en el seu estadi actual d’evolució política institucional i jurídica, no disposa de suficient legitimitat o competència per qüestionar les lleis de les quals es doten els estats membres a l’hora d’ordenar aspectes essencials de les seves opcions polítiques de naturalesa lingüística.\nTenint en compte, però, que, si més no expressada en aquests termes, aquesta mateixa resposta negativa podria arribar a ser subscrita també per les institucions de la Unió i per la mateixa Comissió Europea, això ens porta a haver de deduir que si aquesta institució qüestiona la llei catalana ho fa necessàriament a partir d’una anàlisi distinta.\nAquesta anàlisi (ja sigui duta a terme per iniciativa pròpia o acollint els arguments dels sectors empresarials que s’oposen a la llei) es basaria en el fet de posar en segon terme la voluntat i objectius polítics de naturalesa estrictament lingüístics declarats per la llei i subsumir-los dintre del context estricte de la seva hipotètica repercussió econòmica i comercial en el sector audiovisual espanyol i europeu en el seu conjunt.\nSeria, doncs, aquest decisiu canvi de perspectiva el que, en darrer terme, permetria a la Comissió elaborar, respecte de la llei catalana, una determinada interpretació jurídica de les normes i la jurisprudència de la Unió aplicables al cas, basada únicament en una visió de la integració europea que ha tingut en la construcció pràctica, però també ideològica, d’un mercat interior europeu, el seu fonament essencial.\nUn cop fet aquest dubtós canvi de perspectiva en l’anàlisi de la llei, no hi ha dubte que la Comissió Europea disposarà dels recursos tècnics i jurídics suficients per fer arribar la seva posició fins al Tribunal de Justícia i aconseguir, molt probablement, que aquest reculli la seva opinió contrària a la llei catalana.\nA tot això es podria objectar que tant la jurisprudència del Tribunal de Justícia de la Unió com la Comissió Europea han reconegut en diverses ocasions que el dret de la Unió no s’oposa a les normes internes de promoció d’una llengua que es considera necessitada de protecció, sempre, però, que les mesures que vagin en aquesta direcció no comportin una discriminació per raó de la nacionalitat i es considerin adequades i proporcionades a la finalitat perseguida.\nCal tenir en compte, però, que aquesta afirmació només podria ser plenament coherent i acceptada en el cas que l’anàlisi i la valoració de l’adequació i proporcionalitat de les mesures controvertides es portessin a terme des de la mateixa perspectiva, naturalesa i objectius manifestats per la llei. Aquests objectius, repetim-ho un cop més, són els de garantir un major equilibri lingüístic de les llengües catalana i castellana en el si de la societat catalana i no pas incidir en aspectes que puguin alterar de manera mínimament significativa l’ordenació econòmica del sector audiovisual europeu, espanyol i català.\nMalauradament, però, crec que si, finalment, algun dia s’arriba a emetre un sentència negativa del Tribunal, això servirà perquè es continuï identificant o confonent, un cop més, sense altres matisos ni consideracions, l’argumentació jurídica (en ocasions simple sofisma) amb la legitimitat política i democràtica de les decisions públiques.\nLlicenciat en dret i Màster en Gestió Pública.\nCol·laborador de la Revista de Llengua i Dret.\nComissió Europea, doblatge al català, Llei catalana del cinema, Narcís Mir i Sala, Tribunal de Justícia de la Unió\nEl salt a secundària. Els canvis en les tries lingüístiques i culturals dels preadolescents mataronins en la transició educativa (2014) – Vanessa Bretxa\nLa llengua de signes catalana i el pes (imperceptible) de la llei – Josep Quer


Dilluns, 24 de Maig de 2010 21:00\twebmaster\nDonem per tancada la enquesta on us preguntàvem si jugàveu molt o poc... disparitat de respostes i bastant repartides, com era de preveure.\nI encetem una nova enquesta... quin és el millor jugador del moment?\nFinalitza el Campionat de Catalunya de Veterans\nDilluns, 24 de Maig de 2010 00:00\nMC Lluís Coll campió\nEl jugador del Llinars, Lluís Coll, ha guanyat el Campionat de Catalunya de veterans amb 7 de 9. Ha entaulat les quatre partides més compromeses i ha guanyat als contrincants teòricament més assequibles, aprofitant les ensopegades dels rivals directes. A destacar el fantàstic campionat del sotscampió Salvador Lluverol del Vilafranca, a priori fora de tot pronòstic.\nManel Nicolau al final 23è\nPocs gironins tot i la proximitat del campionat (Santa Sussanna és una de les seus més properes dels darrers anys). En Manel Nicolau ha estat 23è amb 5 punts, guanyant als adversaris de menys elo i perdent les partides compromeses. No obstant això, en el darrer terç en Manel ha fet els millors resultats: victòria amb Máximo Monteagudo (2039 Feda), taules amb el MC Fermín Tejero i taules amb Pere Mas (jugador del Sant Josep que sovinteja les comarques gironines). L'altre gironí, el cassanenc Josep Cruañas ha estat 19è.\nTots els detalls: http://www.chess-results.com/tnr33900.aspx?art=4&lan=9&fed=ESP&m=-1&wi=1000\n7ª Ronda Llinars: igualtat a la recta de meta\nDiumenge, 23 de Maig de 2010 23:37\nIgualtat absoluta al capdavant del grup C\nComencem pel grup C que és on hi ha més bones notícies. A falta d'una única ronda (que es jugarà el dia 5 de juny) dos gironins opten al títol del tercer grup de l'Obert de Llinars, grup adreçat a jugadors de promoció. Igualtat total entre l'Aleix Torres (Gerunda) i en David Arribas (Santa Eugènia), que momentàniament es decanta a favor de l'Aleix en només un dels tres sistemes de desempat. La diferència és mínima: tots dos sumen 6'5 punts i la resta es troben amb 5 punts o menys. Vaja, que caldrà que en Torres jugui a guanyar i creuar els dits perque el desempat l'afavoreixi. En el pitjor dels casos l'Aleix ja s'ha fet mereixedor del sotscampionat.\nEn aquest grup també hi juga l'Adrià Barris (5 de 7) que podria entrar en el podi si guanya i els resultats l'acompanyen. En el moment d'escriure aquesta notícia no es coneixen els aparellaments. El quart jugador del club és en Richard Coll que porta 4 de 7 i segueix creixent com escaquista.\nFrancesc Parramon, invicte\nEn Francesc Parramon està fent un molt bon campionat a Llinars. A aquestes alçades segueix invicte (+3 =4 -0) havent entaulat amb els dos Mestres Catalans amb que s'ha enfrontat. El nivell del grup A és elevat. Sense grans titulats, però el nivell mig és molt considerable. Donen fe d'aquesta circumstància la resta de jugadors del Gerunda: en Guillem Salagran, en Francesc Xavier Saurina i en Rasen Mediñà. Tots tres donen la cara però els està costant molt puntuar.\nA la meitat del grup del mig\nLa resta de jugadors del Gerunda es troben en el grup B. En Marcel Camps, l'Eduard Prujà i l'Eduard Salagran estan a mitja taula. A tots tres els veiem opcions a millorar les posicions actuals en les dues rondes que els queden (grup A i B acaben el 12 de juny). Ignasi Vilanova (Figueres) i Alexandra Muratet (Banyoles) estan fent un bon torneig fins ara, amb 5 de 7.\nTots els detalls: http://chess-results.com/?tnr=31903&redir=J&lan=9\nQuadre del Campionat Absolut de Catalunya: GM Magem campió\nDiumenge, 23 de Maig de 2010 10:59\nSis enfrontaments es van resoldre pel sistema de desempat (guanyador amb asterisc). Font: web Federació Catalana d'Escacs\nMI Àlvar Alonso quart de Catalunya\nDiumenge, 23 de Maig de 2010 00:08\nL'Àlvar Alonso ha tancat un Campionat Absolut de Catalunya fantàstic. Ha finalitzat en quart lloc, acreditant unes xifres que fan que aquest bon resultat ens quedi curt. Amb 6 de 8 en les partides lentes (+5 =2 -1) i havent jugat 4 partides contra GMs (+1 =2 -1), podriem dir que va tenir la seva oportunitat per ficar-se a la final dijous passat contra el que finalment ha estat el Campió de Catalunya d'enguany. Si, el GM Jordi Magem va haver de remontar una eliminatòria que el nostre jugador havia posat de cara. És més, els dos Grans Mestres amb que l'Àlvar s'ha creuat han necessitat les partides de desempat per tombar-lo (el GM Daniel Alsina és l'altre, en la final de consolació).\nL'Àlvar Alonso curiosament ha aconseguit més puntuació que el campió (5'5), només mig punt menys que el sotscampió MI Joan Fluvià (6'5) i un punt i mig més que el tercer, el GM Alsina (4'5). Aquestes reflexions potser no tenen sentit en una prova per eliminatòries, però pretenen il·lustrar el bon campionat que l'Alonso ha fet aquests dies a Sabadell.\nQueda pel record un seguit de bones partides en les que l'Àlvar ha aprofitat els errors del rival, amb mínimes concessions i sense defugir les complicacions tàctiques en les que ell es troba com un peix a l'aigua. A sobre ha demostrat una gran solvència per imposar-se en les posicions amb avantatge. Aquí teniu un exemple.\nÀlvar Alonso-Jordi Magem: 1-0\n1. d4 d5 2. c4 c6 3.Cf3 Cf6 4. Cc3 e6 5. e3 Cbd7 6. Ad3 dxc4 7. Axc4 b5 8. Ad3 b4 9. Ca4 c5 10. dxc5 Axc5 11. Cxc5 Cxc5 12.Ab5+ Re7 13. O-O Db6 14. Cd4 Ab7 15. a3 bxa3 16. b3 Thc8 17. Axa3 Rf8 18. Tc1 Rg8 19. De2 ...\n19. ... Ad5 (error de càlcul del negre que li costarà el cavall a canvi d'un peó: el cavall està clavat per amenaces de mat a la vuitena i no hi ha manera de defensar-lo. D'altra banda l'atac per la gran diagonal no prosperarà) 20. Dc2 Db7 21. Axc5 Axg2 22. Aa6 Dd5 23. f3 Axf1 24. Axc8 Txc8 25. Rxf1 a5 26. Dc4 De5 (el negre refusa la simplificació, com és natural) ...\n27. Da6 Te8 28.De2 h6 29. Cc6 Dc7 30.Aa3 Db6 31 Cd4 e5 ...\n32. Db5 Dd8 (que no, que no vull canviar dames) 33.Cf5 Dd2 34. De2 Dd7 35.e4 Rh7 36. Cg3 Tb8 37. Tc3 Tb7 38. Ac1 a4 39. bxa4 Dxa4 ...\n40.Ae3 Tb1+ 41. Tc1 Tb3 42. Te1 Da3 43. Cf5 Db4 44. Td1 Tb1 45. Txb1 (cada cop menys material) Dxb1+ 46. Rg2 ...\n46. ... Db3 47. Dd2 De6 48. Axh6 Cxe4 49. fxe4 gxh6 50. Dd6 Dg6+ (canvi de dames...) 51. Dxg6+ Rxg6 52. Rg3 (s'evidencia que el negre no té més recursos i abandona) 1-0\n6ª Ronda Vilanova: Pol Sabrià líder, Jordi Gusó a "roda"\nDissabte, 22 de Maig de 2010 23:37\nPol Sabrià es va imposar divendres a Nemesi Suita i queda com a líder en solitari a Salt amb 5'5 punts de 6. Un únic perseguidor a mig punt, Jordi Gusó, que la propera setmana mirarà de descavalcar-lo amb negres. Algunes taules en els primers taulells han deixat una munió de jugadors amb 4'5 punts. Fins a deu escaquistes formen aquest grup (Víctor Lillo és el de més ranking i Ricardo Alejo el de menys, per citar dos noms). No farem pronòstics tot i que hi ha una certa diferència de ranking en totes les taules.\nDos membres del club (Jordi Colomer i Francesc Xavier Saurina) entre els de 4 punts, i dos més (Francesc Parramon i Josep Gultresa) entre els de 3'5 punts.\nLa propera setmana diverses partides molt interessants: per raons òbvies destaquem la ja esmentada Pol Sabrià-Jordi Gusó; una segona entre excompanys de club, Francesc Xavier Saurina-Jordi Alvarez; i una tercera entre gerundencs com David Boada-Vladimir Volkov.\nMI Àlvar Alonso guanya al GM Jordi Magem\nDijous, 20 de Maig de 2010 07:56\nL'Àlvar Alonso s'avança a Magem en la Semifinal del Campionat Absolut de Catalunya. Donat que les eliminatòries es resolen a doble partida necessita entaular avui dijous per arribar a la Final. Com sabeu aquest campionat determina el millor jugador català.\nA l'altra Semifinal també ha començat favorable pel torderent Joan Fluvià que guanya al GM Daniel Alsina. Per tant, els dos Grans Mestres (Magem i Alsina) hauran de donar-ho tot si volen continuar en competició.\nAquest any està francament emocionant !!!\nÀlvar Alonso arriba a Semifinals de l'Absolut de Catalunya\nDimecres, 19 de Maig de 2010 14:52\nL'Àlvar Alonso va guanyar les dues partides contra el MI Quique Colon i arriba a Semifinals on s'enfrontarà al GM Jordi Magem. Creuament complicat pel nivell de Magem i per relació de professor-alumne que mantenen. Per l'altre costat del quadre el MI Joan Fluvià juga contra el GM Daniel Alsina.\nDels quatre caps de sèrie, dos han caigut pel camí. N'hi haurà més?\nParticipem al Campionat de Catalunya de Menors per Equips\nDimecres, 19 de Maig de 2010 02:22\nEl cap de setmana del 29 i 30 de maig es disputa el Campionat de Catalunya per Edats. Els campions de cada categoria (per demarcació) tenen dret a participar-hi. Per tant, el Gerunda sub10 i el Gerunda sub12 hi seran presents. Dues de les quatre categories gironines estaran representades pel Gerunda. Ja us informarem.\n4ª Ronda Campionat Catalunya Veterans: Manel Nicolau a mitja taula\nDimecres, 19 de Maig de 2010 01:34\nDesprés de quatre rondes el jugador del Gerunda Manel Nicolau suma la meitat dels punts. La derrota d'avui l'allunya dels taulells capadavantes. Té en Josep Cruañas una mica per davant (2'5) que intenta no despenjar-se dels primers llocs. A la propera ronda els dos líders s'enfronten: Joan Coll contre el MC Isider Grau, ambdós amb 3'5.


Miquel López Crespí - Memòria històrica | 100 articles en defensa del PSM. Pere Muñoz en el record\n100 articles en defensa del PSM. Pere Muñoz en el record\npobler | 28 Juliol, 2007 16:34 | Compartir:\nLa participació és un dret fonamental de la ciutadania encara molt poc desenvolupat a la ciutat de Palma. Caldria que tots els partits unificassin esforços per acostar més els ciutadans a la seva institució més propera. En nombrosos articles ens hem manifestat sempre contraris a la privatització política, a la desaparició del paper polític dels ciutadans a favor d'altres poders no legitimats democràticament, a la reducció de la política als espais institucionals. (Miquel López Crespí)\nLa defensa que fa Pere Muñoz dels Drets de la Ciutadania (el dret a la informació, el dret a la participació, el dret de petició i el dret a la iniciativa ciutadana), m'han fet recordar aquells temps de lluita en defensa del control democràtic dels ajuntaments. (Miquel López Crespí)\n100 articles en defensa del PSM i el nacionalisme d´esquerra\nPere Muñoz i l'Assemblea Ciutadana\nDe tots els avantprojectes de programa electoral per a la batlia de Palma potser un dels que més m'ha cridat l'atenció ha estat el del PSM i el del jove candidat Pere Muñoz. I, més concretament, la seva proposta de "Pacte amb la ciutadania 2003-2007".\nLa participació és un dret fonamental de la ciutadania encara molt poc desenvolupat a la ciutat de Palma. Caldria que tots els partits unificassin esforços per acostar més els ciutadans a la seva institució més propera. En nombrosos articles ens hem manifestat sempre contraris a la privatització política, a la desaparició del paper polític dels ciutadans a favor d'altres poders no legitimats democràticament, a la reducció de la política als espais institucionals.\nL'altre dia, en un dinar amb el director general de cultura, aquest m'explicava la seva voluntat d'ampliar, en cas de ser elegit batle de Palma, l'actual status democràtic que ell considera encara insuficient. La seva proposta de participació, la iniciativa de Pacte amb la Ciutadania, va en la línia d'aturar l'absentisme electoral.\nAquesta concepció oberta i plural vers una nova cultura democràtica, aquest esforç que representa provar de vèncer un quart de segle d'inèrcies, em va semblar molt positiu en un jove que no havia viscut a transició. Recordem que Pere Muñoz Perugorria va néixer a Ciutat el 5 de juny de 1971 i, per tant, tan sols tenia sis o set anys quan els militants d'esquerra d'aquell temps pugnàvem per concretar un projecte molt semblant. Parl de l'Assemblea Ciutadana, un organisme creat sobretot, perquè les entitats ciutadanes (inclosos els partits polítics), duguessin a terme una tasca de control damunt les institucions i, especialment, sobre el darrer ajuntament no electe de Palma. L'Assemblea Ciutadana va ser impulsada per partits del tipus MCI, OEC, PSM i independents. També hi havia gent del PCE i del PSOE. Però aquests entenien la "democràcia" d'una forma solament institucional: el poder dels partits damunt els ciutadans. La participació ciutadana mitjançant una Assemblea (que arribà a arreplegar 32 organitzacions de la societat civil) els atemoria. PCE i PSOE consideraven "perillós esquerranisme forassenyat" aquest tipus de control democràtic. Aleshores jo militava en l'OEC. En Jaume Obrador i en Francesc Mengod coordinaven tota la intervenció dels militants del partit que treballaven per enfortir aquell experiment de participació activa. Per part d'altres organitzacions hi anaven Ginés Quiñonero, Joana Roca i Rosa Bueno, entre d'altres. Finalment, com explica molt bé la Gran Enciclopèdia de Mallorca, varen ser les divergències entre PSOE-PCE i l'esquerra revolucionària de les illes la que va fer entrar en crisis l'Assemblea Ciutadana.\nCom deia de bon començament, la defensa que fa Pere Muñoz dels Drets de la Ciutadania (el dret a la informació, el dret a la participació, el dret de petició i el dret a la iniciativa ciutadana), m'han fet recordar aquells temps de lluita en defensa del control democràtic dels ajuntaments.\nPere Muñoz m'explicava, parlant del seu programa, que vol que aquesta nova Assemblea Ciutadana sigui el màxim òrgan consultiu i de participació de l'Ajuntament i hauria d'estar format per les entitats més actives i representatives de Palma i les institucions. Evidentment seria presidida pel batle de Ciutat i la finalitat de l'Assemblea, a més de fomentar al màxim aquesta necessària participació dels ciutadans, consistiria en assessorar l'Ajuntament; conèixer i emetre opinió sobre els pressuposts municipals; debatre i emetre opinió sobre qualsevol projecte municipal que ho demani un 20% de l'assemblea; fer propostes de punts de l'ordre del dia del Ple de l'Ajuntament de Palma i, dins d'aquesta línia, proposar iniciatives ciutadanes, sollicitar la convocatòria d'audiències, impulsar processos participatius, consultes, referèndums populars...\nPens que tot el que sigui el foment de l'associacionisme ciutadà és de vital importància per a la consolidació democràtica. A part del dret inalienable d'anar a votar cada quatre anys, el poble té dret a rebre suport municipal per a la millora de les seves associacions i tenir un determinat poder de decisió sobre la gestió que fan els polítics professionals.\nPublicat en El Mundo-El Día de Baleares (11-II-03)


El passat 25 de novembre va tenir lloc a Lleida una acció dirigida per l’artista Alicia Framis. Aquesta acció, programada pel Centre d’Art la Panera, dins dels actes del dia internacional contra la violència de gènere, va consistir en la concentració d’un grup de 100 dones, abillades amb guants vermells, en una zona cèntrica de la ciutat de Lleida. L’objectiu es centrà en realitzar una mena de vaga silenciosa per tal de denunciar la inacció que caracteritza moltes de les situacions que a l’actualitat s’estan vivint en l’entorn de la violència domèstica i de gènere.\nEl vídeo, incorporat a la sèrie Secret Strike, on actualment es troba treballant Alicia Framis, significa, de la mateixa manera que els anteriors, una revisió dels conceptes de temps i espai a través de situacions i experiències urbanes contemporànies. Un travelling a través dels personatges congelats en el temps i l’espai mentre realitzen accions tan quotidianes com el fet de creuar un pas de vianant, en el cas de Lleida. La càmera recorre l’espai aconseguint diferents punts de vista davant l’efecte congelat que suposa la inacció dels personatges, així com la mirada subjectiva del propi espectador.\nFins a les hores, en el marc de la sèrie Secret Strike, Alícia Framis l’any 2004 va realitzar Secret Strike, Japó. Arxiu de moments a la ciutat de Japó i Secret Strike. Arxiu de moments. Bank Building Utrech de la companyia Rabobank a Amsterdam. Al llarg de 2005, a més a més del projecte de Lleida, va produir Secret Strike. Fira del vi al Centre d’Art, CAPC de Burdeus, i recentment ha finalitzat els treballs a la Tate Gallery de Londres. Aquesta artista, nascuda a Barcelona, de rellevant reconeixement internacional ha presentat el seu darrer projecte, en motiu de la reobertura del Atomium de Buxel·les, el passat 18 de febrer. Molècules de pluja, títol que li ha donat a l’escenografia dissenyada per l’espai infantil i pedagògic del museu, consisteix en una dotzena d’elements esfèrics penjats de la bòveda que es poden manipular per tal de construir espais on els nens puguin treballar, jugar, llegir, escriure, menjar i netejar-se.


Els 30 millors hotels a Fasano, Itàlia. Booking.com - Reserva el teu hotel!\nPuglia 17.595 establiments\nEls 30 millors hotels de Fasano\nAls viatgers els encanta: zoos, tranquil·litat, paisatges\nIntrodueix les dates i tria entre 103 allotjaments!\nBusques ofertes a Fasano? Consulta els preus i els allotjaments per a:\nViatges a Fasano per feina?\nLlocs que ens encanten a Fasano\n103 establiments a Fasano\n"L'atencio de la gerencia ver nosaltres. Inmillorable"\nB&B GianLuis Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com. Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\n"We stayed for a family wedding near Fasano. The family run B&B was perfect for our needs. Marcello and his brother were amazing and helped us with all of our transport needs. It was like having our..."\nPark Hotel Sant'Elia Hotel de 3 estrelles Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com. Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\nMasseria Borgo Ritella Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com. Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\n"We really recommend this Masseria. It has a fantastic location for visiting many places and a wonderful view. The suit was an apartment with all the comfort and the attention in the details. Everything..."\nMostra els 103 establiments de Fasano\n6 clients d'Espanya han destacat Fasano per a tranquil·litat! Guia de viatges de Fasano\nQuè pensen els clients de Fasano?\nCiudad pequeña y agradable, aunque sin los atractivos de...\nCiudad pequeña y agradable, aunque sin los atractivos de vecinas suyas más famosas como Alberobello o Polignano a Mare. Coincidimos con la fiesta patronal (mediados de junio) y el ambiente era fantástico.\nHotels populars a Fasano\nA Fasano i als voltants\nOstuni A 21,7 km\nMonopoli A 13,8 km\nBari A 52,5 km\nPolignano a Mare A 21,2 km\nMartina Franca A 14,6 km\nAlberobello A 11,6 km\nTaranto A 41,6 km\nCisternino A 11,6 km\nLocorotondo A 9,2 km\nCastellana Grotte A 17,2 km\nBríndisi A 54 km\nTorre Canne A 9 km\nSelva di Fasano A 3,1 km\nPezze di Greco A 5,1 km\nImpalata A 7,6 km\nMacchia di Monte A 7,3 km\nSanta Lucia A 6,5 km\nLa Correggia A 8,6 km\nLamie di Olimpia A 5,7 km\nAeroport de Bríndisi (BDS) 53,3 km\nAeroport de Karol Wojtyla de Bari (BRI) 60,1 km


Notícies » Ajuntament de Lleida » Reunió de treball de l’alcalde Ros amb l’AV Noguerola-Estació-Segre\nReunió de treball de l’alcalde Ros amb l’AV Noguerola-Estació-Segre\nEl paer en cap els ha explicat els projectes que està previst dur a terme properament a la zona, com la nova seu del Museu d’Art de Lleida (Museu Morera) o l’acord que s’ha assolit amb els propietaris de la Farinera La Meta per adquirir aquest edifici i els immobles adjacents\nL’alcalde Àngel Ros ha mantingut una reunió de treball amb la junta directiva de l’AV Noguerola-Estació-Segre, a la qual també han assistit els tinents d’alcalde Fèlix Larrosa, Rafael Peris, Joan Gómez i Montse Parra. El paer en cap els ha explicat els projectes que està previst dur a terme properament a la zona, com la nova seu del Museu d’Art de Lleida (Museu Morera) o l’acord que s’ha assolit amb els propietaris de la Farinera La Meta per adquirir aquest edifici i els immobles adjacents.\nHan tractat en la reunió així mateix el tema de la plaça de l’Auditori en el que el dia 22 és la data límit per presentació de projectes. Aixi com també s’ha tractat dels carrers en els que properament s’actuarà: passatge Miquel Fargas, Ramon Castejon, carrer del Riu, Maria Sauret, Alcalde Fuster i General Britos.\nEn la reunió també s’ha parlat de la mobilitat i s’ha informat de la sortida dels carrers Alcalde Fuster i carrer del Nord a Avinguda del Segre es farà amb control semafòric descartant les rotondes. Se’ls ha explicat l’avantprojecte que l’Ajuntament properament presentarà de potenciació i ordenació de la Rambla de Ferran.\nTambé s’ha parat de la nova terminal d’Autobusos, que ha de construir la Generalitat, que generarà uns 4 milions de desplaçaments a peu a l’entorn de la Rambla de Ferran.\nEl desenvolupament del Pla de l’Estació donarà un impuls a la Rambla, com també ho farà el nou Museu d’Art de Lleida que s’ubicarà a l’antiga Audiència –i que es troba en fase de licitació- i la seu de l’Oficina Municipal d’Atenció Ciutadana a les instal·lacions de la COELL, de la que les obres començaran la setmana vinent.


La policia explica que sense els gossos ensinistrats per detectar estupefaents seria molt més complicat trobar les substàncies que els detinguts amaguen a les seves zones íntimes.\nLa policia va arrestar tretze persones entre el 29 de gener i el 4 de febrer, tal com reflecteix el balanç de detencions de la setmana passada fet públic ahir pel mateix cos. Però d’aquests, tres incidents sobresurten. Són els tres delictes contra la salut pública que van produir-se a la frontera del riu Runer quan els detinguts accedien al Principat i que van ser detectats gràcies a l’ajuda de gossos ensinistrats a la recerca d’estupefaents. I és que segons la policia els animals detecten fàcilment la droga que “solen amagar a la roba interior”, tot marcant intesament amb el\nUn gos policia controlant un vehicle.\nActualitzada 06/02/2018 a les 06:59\nLa policia va arrestar tretze persones entre el 29 de gener i el 4 de febrer, tal com reflecteix el balanç de detencions de la setmana passada fet públic ahir pel mateix cos. Però d’aquests, tres incidents sobresurten. Són els tres delictes contra la salut pública que van produir-se a la frontera del riu Runer quan els detinguts accedien al Principat i que van ser detectats gràcies a l’ajuda de gossos ensinistrats a la recerca d’estupefaents. I és que segons la policia els animals detecten fàcilment la droga que “solen amagar a la roba interior”, tot marcant intesament amb el musell la zona on la transporten. Per això l’ajuda dels gossos és inestimable per a la tasca dels agents. “Nosaltres normalment no despullarem una persona per fer el control, però si l’animal s’hi apropa es solen posar nerviosos i ens donen directament el que porten”, diuen.\nÉs el cas de dos dels tres detinguts per possessió d’estupefaents. El primer, un home no resident de 36 anys, portava 2 grams de cocaïna i 0,8 d’haixix a la seva zona genital i que entrava a Andorra conduint un cotxe. En aquest sentit, la policia remarca que “els arrestats solen viatjar en turismes particulars”. El mateix dia, el 29 de gener, un home no resident de 24 anys que accedia al país però com a passatger d’un autocar de línia regular va ser detingut quan els gossos li van trobar 1,4 grams d’haixix i 0,2 de metamfetamina al mateix lloc. El tercer arrestat va ser una dona no resident de 27 anys amb 1,8 grams de cocaïna, 1,1 de metamfetamina i 4,7 d’haixix al seu cos. Unes susbtàncies que, com no, va detectar la unitat canina.\nA banda d’aquests fets, els agents van detenir tres homes residents per violència en l’àmbit domèstic. El primer, de 40 anys, dimarts a Sant Julià de Lòria per maltractaments a la filla menor d’edat de la seva parella, arran de la denúncia del pare de la víctima. El mateix dia, el 30 de gener, un home de 22 anys va ser detingut al Pas de la Casa per agressió a la seva parella. Dissabte un home de 24 anys va presentar-se al despatx de la policia d’Escaldes-Engordany manifestant haver bufetejat la seva parella.\nD’altra banda, sis persones van ser detingudes per donar positiu en alcoholèmia, la majoria el cap de setmana i de matinada.


Platja d'Aro. Cartell Festa Major Platja d'Aro\nPublicat el Dilluns, 10 Juny 2019 12:50 Escrit per Ajuntament de Platja d'Aro\nLa Festa Major de Platja d’Aro 2019 presenta la seva nova imatge gràfica, escollida entre una trentena de propostes presentades pels alumnes de l’Escola d’Art i Superior de Disseny d’Olot (web) a l’Ajuntament de Castell-Platja d’Aro. L’obra guanyadora, titulada Hola, és obra de Joel Feliu Pagès de Fontcoberta, premiada amb 500 euros i que esdevé el cartell promocional d’enguany. Aquesta és la setena edició del concurs, fruit del conveni de col·laboració entre el consistori amb el centre de referència de formació superior en l’àmbit de les arts de les comarques de Girona.\nMés enllà del cartell premiat, el jurat també ha fet una menció especial per a les obres Fisheye de Míriam Tenorio Boronat i Brisa d’Emma Reixach Coll. Platja d’Aro celebra del 14 al 18 d’agost, la seva Festa Major amb la voluntat d’oferir un ampli conjunt d’activitats atractives per a tots els públics i per a totes les edats. La gratuïtat i l’aire lliure com a escenari de gairebé totes les propostes són els trets característics d’una festa que dissenya un programa obert, dinàmic i engrescador amb concordança amb el cosmopolitisme de la vila.\nHi té un paper molt destacat la música amb onze propostes gratuïtes amb la Cobla La Flama de Farners (sardanes), Els Cremats (havaneres), Gospel d’Aro (gospel), Maruja Limón (sons de pop, rumba i buleria), Gertrudis (rock i rumba en català), Abba The New Experience (tribut a Abba), Miqui Puig (DJ), Orquestra Maribel (versions), The Otis Redding Show (soul), Willian Taylor & Co. (versions folk i rock) i Els Montgrins (doble programa de concert i ball). Altres propostes seran el concurs de captures de síndries, tallers infantils, batucada i espectacle d’animació infantil amb en Xalarí, cinema a la fresca, caminada nocturna solidària, torneig de bàsquet 3x3, etc.


Un decadent Alcoyano perd en Ejea de los Cavalleros (2-1) | ARA Multimèdia\nEl segon gol de l'EJEA (ARAGÓN TV)\nL'Alcoyano és últim amb 36 punts, però a 2 de la salvació\nEscrit per ARA Multimèdia 28 abril 2019\nMolt pobra imatge la dels jugadors del Deportivo, que no han oferit la més mínima ressitència en el camp del modest Ejea de los Caballeros fins els últims 3 minuts. En 2 minuts, els aragonesos han afonat els de Barrera amb dos gols absolutament evitables. El malalt està en la UCI i l'afició ja es fa l'ànim. Només en el 88 en un rebuig, Pino ha maquillat el resultat amb un gol. Això sí, el miracle és possible si es guanyen els 3 partits que resten.\nL'Ejea feia el 2 a 0 en el minut 43, i el seu entrenador, Guillermo Fernández-Romo planteja la típica estratègia en previsió que l'Alcoyano intentara tirar d'orgull i morira al camp en la lluita almenys per l'empat.\nEls jugadors aragonesos es deixaven caure i el míster introduïa defenses per aturar la presumpta allau alcoianista. Però res de res, com si res, com si anara amb ells. Sorpresa per als locals, que no han patit ni un gram d'estrés.\nL'Alcoyano, esgotat, apàtic i inofensiu, decidia que aquell partit no els interessava. Un tir a porta i cap targeta groga en la segona meitat per als de Barrera. Així es resumeix la intensitat i la desesperació per a defensar els colors blanc i blau fins al 88, on Pino ha aprofitat un rebuig dins l'àrea per obrir una porta a l'esperança. Però en el descompte és molt difícil fer-ho. Almenys, el partit ha mort en àrea contrària.\nPartit descafeïnat que se n'ha anat en 3 minuts\nTres fatídics minuts abans del descans han afonat definitivament l'Alcoyano. En els primers minuts, els de Barrera han dominat i han tingut opcions. A Lino l'han anul.l.lat un fora de joc de manera injusta quan se n'anava directe a porta. En el 28, De Mesa ha pogut fer el primer gol, però el seu remat de cap s'ha estavellat al pal alt. Era el minut 28.\nEn el 40, una falta indirecta que feia olor de gol ha acabat en la primera diana de l'Ejea. Lafita treu, remata un jugador aragonés, Bañuz la trau de punys i el baló rebota en Garcés per a acabar sl fons de la xarxa.\nUn minut després, De Lerma ha pogut empatar, però la seua xilena ha pegat al pal esquerre del meta local. Haguera estat un gol per a l'esperança. D'eixa jugada desafortunada, directament al 2 a 0. Contracolp letal que marca a plaer Ramón després de cavalcar mig camp. Bañuz ni ha eixit ni s'ha quedat a la porta i ha encaixat fàcil per al davanter.\nLa segona part ha estat molt fluixa, i com dèiem al principi de la crònica, el Deportivo no s'ha mostrat com un equip decidit a morir en el 'fang'. Només els últims instants han sonat a 'Moral' alcoianista.


Projectes i direcció d’obra nova, rehabilitació, enderroc i urbanització — Noria Projectes\nEsteu aquí: Inici › ca › Promotors › Projectes i direcció d’obra nova, rehabilitació, enderroc i urbanització\nDocumentació tècnica i direcció d’obres menors.\nAquesta documentació es prepararà per als treballs de reforma menys complexos, i amb caràcter general per a la majoria d’obres menors. En aquest apartat s’inclouen les obres de poca entitat:\nObres de reforma que no modifiquin l’estructura de l’edifici i que, per la poca entitat, no requereixin projecte.\nS’exclouen expressament d’aquest apartat les obres que requereixin estudi bàsic o estudi de seguretat i salut.\nQueden inclosos expressament en aquest apartat els tancaments de solars.\nProjectes de nova planta i de reforma.\nEl projecte ha de descriure l’actuació proposada i n’ha de definir les obres d’execució amb el detall suficient perquè es puguin valorar i interpretar inequívocament durant la seva execució.\nEl projecte ha de definir les obres projectades amb el detall adequat a les seves característiques, de manera que es pugui comprovar que les solucions proposades compleixen les exigències bàsiques, a més de la normativa aplicable.\nEn aquest apartat s’inclouen totes les obres d’entitat tant d’edificació, com de rehabilitació, com d’enderroc, com d’urbanització.\nDirecció de l’obra.\nÉs el conjunt de funcions per dirigir el desenvolupament de l’obra en els aspectes tècnics, estètics, urbanístics i mediambientals, d’acord amb el projecte que la defineix, la llicència d’edificació i altres autoritzacions preceptives i les condicions del contracte, amb l’objectiu d’assegurar la seva adequació a la finalitat prevista. La direcció d’obra forma part de la direcció facultativa.\nDirecció d’execució de l’obra.\nEl director d’execució de l’obra és l’agent que, formant part de la direcció facultativa, assumeix la funció tècnica de dirigir l’execució material de l’obra i de controlar qualitativament i quantitativa la construcció i la qualitat d’allò edificat o construït.


Arxius de Cursos/Formació - Centre d'Assessorament\nTag Archives: Cursos/Formació\nBenvolgudes/ts amigues/cs del Centre d’Assessorament. Estàs pensant encara en fer alguna formació especial aquest proper Juliol? una formació diferent que et pot servir enormement per cuidar-te emocionalment? O ja fa temps que vols aprendre sobre Teràpia Floral de Bach i mai trobes moment i encara tens algun espai abans de les vacances? Ara és el teu moment. El dimecres 6 de Juliol iniciarem intensiu virtual de Nivell 1 de Teràpia …Llegir més\nAl Centre d’Assessorament, volem programar nous cursos de formació de Nivell 1 i 2 de Teràpia Floral de Bach, acreditats pel Bach Centre d’Anglaterra https://www.bachcentre.com/es/educacion/cursos-aprobados-en-todo-el-mundo/espana/ Seran organitzats durant els propers mesos de Juny i Juliol, amb dates i horaris que acordarem amb cada grup. En modalitat virtual, en català. Possibilitat presencial i/o idioma castellà si surt grup a demanda. També es pot organitzar per a un col·lectiu professional determinat. És …Llegir més\nBenvolgudes/ts amigues/cs del Centre d’Assessorament, us volem presentar les properes activitats virtuals que volem portar a terme molt aviat: El 13 de Maig, en horari de tarda, us proposem un monogràfic, “La DONA FLORAL”. Durant 4h, farem algunes reflexions, ens farem preguntes, recordarem, deduirem, descobrirem,…….de nosaltres mateixes. I ho farem a través dels 38 remeis que Edward Bach ens va llegar. No ho emmarcarem dins de cap teoria feminista, ni …Llegir més\nNovetats al Centre d’Assessorament! NOVA ACTIVITAT amb flors de BACH! A demanda vostra, i després de donar-hi algunes voltes a com ho podíem fer, iniciem aquesta nova activitat, paral·lela als cursos acreditats de Nivell 1 i Nivell 2 de Teràpia Floral de Bach. El proper divendres 4 de Març, a les 16:30h i amb una durada de 3h, ens trobarem virtualment per el primer monogràfic : “En HOLLY i els …Llegir més\nBenvolgudes/ts, van passar les festes, va acabar el 2021 i ara finalitza Gener del nou any 2022. Apreciadas/os, pasaron las fiestas. acabó el 2021 i ahora finaliza Enero del nuevo año 2022. Enguany serà un any molt FLORAL. L’iniciem amb moltes ganes de compartir amb vosaltres les flors de Bach, mitjançant la formació del Nivell 1 i el Nivell 2, preparant-nos per poder arribar al Nivell 3, preparant noves formacions …Llegir més\nPROGRAMACIÓ FORMACIÓ TERÀPIA FLORAL DE BACH ACREDITADA PEL BACH CENTRE AL CENTRE D’ASSESSORAMENT PROGRAMACIÓN FORMACIÓN TERAPIA FLORAL DE BACH ACREDITADA POR EL BACH CENTRE EN EL CENTRE D’ASSESSORAMENT Benvolgudes/ts, la formació BACH al Centre d’Assessorament segueix amb molta empenta i il·lusió, gràcies a totes/ts vosaltres. Actualment impartint un Nivell 1 i un Nivell 2 que finalitzaran el proper desembre. Us anunciem el proper Nivell 1 amb llista ja en marxa …Llegir més\nNIVELLS 1 i 2 TERÀPIA FLORAL DE BACH Acreditat pel Bach Centre\nBenvolgudes/ts, fa pocs dies us anunciàvem nous cursos virtuals al Centre d’Assessorament. Cursos acreditats pel Bach Centre d’Anglaterra, dirigits a tots els públics, a tothom qui vulgui conèixer les flors de Bach per al propi ús, la família, amigues…….i també per a qui es vulgui acabar professionalitzant en aquesta disciplina que tant pot contribuir al benestar emocional de les persones. Us vàrem anunciar un Nivell 2 que començarà el proper …Llegir més\nNIVELL 2 TERÀPIA FLORAL DE BACH Acreditat pel Bach Centre\nBenvolgudes/ts L’estiu es va acabant, infants han tornat a escola, tothom torna a les seves tasques……. I, qui més qui menys, fent reflexions i propòsits de tot allò que voldrem preparar, canviar, millorar, superar, curar……. De vegades té a veure amb la Salut, amb l’estil de vida, amb l’estudi, amb les relacions humanes, amb algun entrebanc vital……. Al Centre d’Assessorament restem amatents per tot allò en que us puguem acompanyar …Llegir més\nNOUS CURSOS ACREDITATS TERÀPIA FLORAL DE BACH A PARTIR D’OCTUBRE\nHola a tothom! Volem compartir amb vosaltres la nostra gran satisfacció pels cursos acreditats de TERÀPIA FLORAL DE BACH Nivell 1 i Nivell 2 que hem pogut implementar al Centre d’Assessorament gràcies a les excel·lents alumnes que ens han volgut acompanyar enguany. MOLTES GRÀCIES A TOTES! El proper octubre seguirem programant cursos de Nivell 1 i Nivell 2. Tenim llista de les persones que ja s’hi han interessat. Si t’hi …Llegir més\nFormació Teràpia Floral acreditada pel Bach Centre al Centre d’Assessorament\nI segueix la formació endegada enguany al Centre d’Assessorament sobre Teràpia Floral de Bach acreditada pel Bach Centre. Estem molt contentes!. Assolit el Nivell 1, les alumnes en volen més. I nosaltres també estem il·lusionades de seguir fent camí. Per això, arriba el moment d’iniciar el Nivell 2. Sense deixar d’impartir Nivells 1 per a qui vulgui introduir-se en el món floral de forma acreditada. Sigui per auto-cura i/o amb …Llegir més\n⇐ Entrades anteriors


Accident brutal! Ferit en caure des d'un arbre en Vilanova de Castelló\nFerit en caure des d'un arbre en Vilanova de Castelló\nEl xic ha sigut traslladat en l'ambulància del SAMU fins a l'Hospital Lluís Alcanyís de la localitat de Xàtiva\ndissabte, 9 de maig 2020 - 17:20h\nEste matí de dissabte, sobre les 12.00 hores, un xic, de 28 anys, ha resultat ferit en caure des d'un arbre mentres l'estava tallant en el seu xalet en la localitat de Vilanova de Castelló, en la comarca de la Ribera (València).\nEl Centre d'Informació i Coordinació d'Urgències ha mobilitzat fins al lloc de l'accident a una ambulància del Servici d'Ajuda Mèdic Urgent (SAMU) i una altra del Suport Vital Bàsic (SVB) i quan han arribat, els equips mèdics han assistit a la víctima, qui presentava un politraumatisme.\nDesprés de ser estabilitzat, el xic ha sigut traslladat en l'ambulància del SAMU fins a l'Hospital Lluís Alcanyís de la localitat de Xàtiva, en la comarca de la Costera (València). A hores d'ara es desconeix l'estat actual de la víctima.\n"Catorze persones organitzen una festa en una discoteca en Alacant" "Es disfressa de voluntari de Protecció Civil per a passar cocaïna en Burjassot"


25 pilots i 17 cotxes en la G1 | Automòbil Club d'Andorra\nInici / Actualitat / 25 pilots i 17 cotxes en la G1\n25 pilots i 17 cotxes en la G1\nHa arribat el gran dia. Aquest dissabte, 27 de gener, es disputarà la primera prova puntuable per les Crèdit Andorrà GSeries, com sempre al Circuit d’Andorra-Pas de la Casa, les instal·lacions del qual han estat remodelades íntegrament, tant per la comoditat del treball d'equips i pilots com instal·lant la millor tecnologia de cronometratge que equipararà la pista del Port d’Envalira amb els millors circuits del món.\nUn total de 25 pilots distribuïts en 17 cotxes s’han inscrit en aquesta cursa inaugural, 11 d'aquests vehicles són de la categoria GS1 i 6 de la GS2. La cursa comptarà amb els grans especialistes del derrapatge sobre gel, amb els quatre primers classificats de la passada temporada en GS1: Carlos Ezpeleta (Ford, Proto G), Xevi Pons (Peugeot, Turisme G) i el duet format per José María Roger Chalmeta i José María Roger Ezpeleta (Citroën, Proto G). També cal tenir molt en compte al sisè classificat de 2017, José Luis García (Peugeot, Proto G), i els pilots que el van seguir en la classificació, el tàndem de Crèdit Andorrà-Med Racing que formen Jaume Jou i Manel Guiral (Peugeot, Proto G), etc.\nEn GS2 la llista també és de gran prestigi i l'encapçala Albert Llovera, amb un GiAND Car adaptat amb el qual haurà d'enfrontar-se, entre altres pilots, a Gerard de la Casa, Edgar Montellà i José Luis García. De la Casa, García i el balear Pedro Font són els únics pilots que correran a totes dues categories, en el cas d'aquest últim fent equip amb Xevi Pons a GS1.\nPer estricte ordre de números, aquesta és la relació d'inscrits d'aquesta G1:\n72 Josep Maria Salvans (Peugeot-Turisme G)\n86 José M. Roger Chalmeta-José M. Roger Ezpeleta (Citroën-Proto G)\nResum d'horaris de la G1:\n10.20 – GS1 Entrenaments qualificatius (6 voltes)\n11.30 – GS1 Súper Special (6 voltes)\n17.20 – GS2 Entrenaments qualificatius (6 voltes)\n18.10 – GS2 Súper Special (6 voltes)\n19.30 – GS2 Final B (8 voltes)\n20.00 – GS2 Final A (8 voltes)


XXIX Premis de la Crítica dels Escriptors Valencians | Associació d'Escriptors en Llengua Catalana\nXXIX Premis de la Crítica dels Escriptors Valencians\nVicent Usó, Ramon Ramon, Àngels Gregori, Maribel Bayona, Anna Boluda i Ximo Cerdà són els guardonats amb els XXIX Premis de la Crítica dels Escriptors Valencians, que reconeixen les millors obres publicades durant el 2018. Miquel Gil ha estat reconegut amb el Premi Difusió de la literatura que atorga la Junta Directiva de l'AELC al País Valencià.\nEl passat divendres 14 de juny l’Octubre Centre de Cultura Contemporània va acollir l’acte de lliurament dels Premis de la Crítica dels Escriptors Valencians que atorga l’AELC. Enguany, el premi de narrativa ha estat per a l’obra de Vicent Usó El paradís a les fosques (Bromera). En la modalitat d’assaig el guardó ha estat per a Ramon Ramon, pel dietari Llum a l’atzucac (Bromera). El premi de poesia ha estat per a l’obra d’Àngels Gregori Quan els grans arbres cauen (Bromera). La millor obra de teatre de l'any 2018 ha estat per a Maribel Bayona amb L’orquestra del silenci (Generalitat Valenciana). El premi en la modalitat de literatura juvenil ha estat per a Anna Boluda, amb la novel·la Res a amagar (Tabarca). I el premi de literatura infantil ha estat per a l’obra de Ximo Cerdà Un mocador de pirata (Bromera). A més a més, la Junta de l'AELC al País Valencià ha decidit atorgar el Premi de Difusió al músic i cantant Miquel Gil.\nGuanyadors dels premis de la XXIX edició i autoritats. D'esquerra a dreta, Àngels Gregori, Vicent Usó, Ximo Cerdà, Carmen Amoraga, Gemma Pasqual, Joan Francesc Mira, Enric Morera, Àngels Moreno, Miquel Gil, Maribel Bayona, Anna Boluda i Ramon Ramon. Àlbum complet\nDurant la celebració dels Premis de la Crítica és tradicional que s'homenatgi una figura destacada de la literatura catalana feta al País Valencià. Enguany l’escriptora que ha rebut aquest reconeixement ha estat Àngels Moreno Vercher (Gandia, 1939), autora, entre d’altres obres, de les novel·les Malson (Premi Ciutat d’Alzira), Secrets inconfessables (Premi Alfons el Magnànim) o Cantar i plorar. Vicent Borràs va fer la laudatio de l’escriptora homenatjada i Joaquina Barba va presentar l’acte. A més a més, i com a fi de festa, es va fer un tast musical del grup Carraixet. Entre d’altres representants institucionals, hi van assistir la directora general de Cultura i Patrimoni, Carmen Amoraga, i el president de les Corts, Enric Morera.\nCom en cada edició, un jurat format per escriptores i escriptors que no hagin publicat res durant l’any anterior ha escollit la millor obra entre les diverses categories: narrativa, assaig, poesia, teatre, literatura infantil i literatura juvenil. Enguany el jurat ha estat format per Silvestre Vilaplana, Hèctor Serra, Pere Císcar i Maria Dolors Pellicer en les categories de poesia, literatura infantil i literatura juvenil; i per Gemma Miralles, Salvador Company, Xavier Aliaga i Adolf Piquer en les categories de narrativa, assaig i teatre.\nConsulta tots els detalls i la cronologia dels premiats.\nGemma Pasqual, vicepresidenta de l'AELC al País Valencià, amb l'escriptora homenatjada, Àngels Moreno Vercher. Àlbum complet