Espai Menut | Escoles d'estiu 2021. Aprendre i passar-ho bé de manera segura\nL’arribada del bon temps ve acompanyada del final del curs escolar. I amb això, la necessitat de descobrir maneres que xiquetes i xiquets es divertisquen i continuen aprenent durant l’estiu. A la província de Castelló s’ofereix una àmplia oferta d’escoles estiuenques que permet a les teues filles i fills practicar esports, introduir-se en una formació completament en anglés o poder gaudir connectant amb la naturalesa.\nLes escoles d’estiu compten amb mesures de seguretat per a evitar els contagis entre les seues activitats com la distància de seguretat entre alumnes, la distribució de xiquetes i xiquets en grups reduïts, la presa de temperatura abans de cada activitat o les entrades i eixides escalonades en cada jornada. Així mateix, molts adverteixen que les activitats programades poden veure’s modificades i, fins i tot, suspeses si les autoritats competents així ho determinen.\nDesprés d’haver de cancel·lar la seua edició en 2020 per l’arribada del Covid-19, l’escola d’estiu organitzada per la Universitat Jaume I es prepara de nou per a oferir activitats (tallers, excursions…) a les filles i fills dels membres de la comunitat universitària, pares que desenvolupen la seua jornada laboral en la Universitat i externs. No obstant això, es produeixen canvis en el seu horari (anteriorment estés fins a les 18.00) i en l’edat dels seus participants (només disponible per a nascuts entre 2009 i 2017).\nDates: Del 28 de juny al 9 de juliol (primer torn) i del 12 al 23 de juliol (segon torn).\nHoraris: De 08.00 a 15.00.\nEdats: De 4 a 12 anys.\nPreu: Des de 205 euros per un torn.\nPots consultar més informació sobre l’escola d’estiu de la Universitat Jaume I ací.\nTOT TIPUS D’ESPORTS PER A L’ESTIU\nTennis Drive Academy organitza, un estiu més, el seu Campus Multideporte per a xiquets de 3 a 16 anys amb multitud d’esports i activitats: tennis, pàdel, natació, futbol, hoquei, golf, platja i tallers perquè els xiquets desenvolupen la seua faceta més creativa, entre altres. La disponibilitat de dues seus: Club de Tenis Castellón i Club de Golf Costa Azahar permet que l’oferta d’activitats siga molt més àmplia i variada i que els xiquets s’ho passen en gran. El campus es realitzarà garantint totes les mesures de seguretat necessàries, amb ludoteca gratuïta al matí i opció de menjador disponible. A més compten amb cursos de pàdel i tennis per a xiquets en diferents nivells (iniciació o perfeccionament) a Castelló i Benicàssim per 60 euros a la quinzena (2 setmanes).\nLloc: Club de Tennis Castelló i Club de Golf Costa Azahar (Castelló).\nDates: Del 25 de juny al 3 de setembre (servei per setmanes i amb descomptes aplicables al nombre de setmanes contractades).\nHoraris: De 09.30 a 14.00 (servei de ludoteca gratuït de 07.50 a 09.30). Possibilitat de menjador: 14.00 a 15.30.\nEdats: De 3 a 16 anys.\nPreu: 80€ per setmana (amb descomptes per setmanes) i per germà (10% de descompte en segon i 30% de descompte en el tercer).\nPots consultar més informació sobre l’escola d’estiu Campus Multideporte ací.\nRipotenis SL organitza l’Escolad’Estiu Multiesportiva Mas dels Frares en la qual els seus alumnes podran practicar una variada oferta d’esports: tennis, pàdel, natació, judo, futbol, gimnàstica rítmica o patinatge. A més podran realitzar sessions de cuina per a xiquets (els divendres de juliol), ball i tallers. Entre les seues mesures sanitàries, compten amb grups reduïts i places limitades per a controlar l’aforament dels seus inscrits.\nLloc: Poliesportiu Mas dels Frares (Benicàssim).\nDates: Del 28 de juny al 27 d’agost.\nHoraris: De 09.00 a 17.00 (Escoleta matinera gratuïta de 07.30 a 09.00).\nEdats: De 4 a 15 anys.\nPreu: Entre 150 i 300 euros la quinzena (10% de descompte en segon i tercer germà).\nPots consultar més informació sobre l’escola d’estiu Mas dels Frares ací.\nCampus de Verano és l’escola programada per OKPadel per a l’estació estival. En ella, les xiquetes i xiquets podran practicar diversos esports (pàdel, crossfit, futbol, bàsquet, natació) amb altres activitats com les excursions setmanals a Vertigo Park. Els xiquets es poden apuntar dies solts per 25 euros i compten amb opció també a escoleta matinera (3 euros diaris) i menjador (5 euros diaris).\nLloc: OKPadel (Castelló).\nDates: Del 25 de juny al 13 d’agost.\nHoraris: De 09.00 a 17.00.\nPreu: Des de 90 euros per setmana (30% de descompte en segon germà).\nPots consultar més informació sobre el campus d’estiu en OkPadel ací.\nEl Club de Tennis Torremar ofereix cursos aquest estiu perquè les xiquetes i xiquets puguen practicar i aprendre sobre tennis i natació. De manera opcional es podrà també assistir a la “Escola matinera” de 08.00 a 09.30 i menjar en el propi restaurant del club per 7 euros al dia.\nLloc: Club de Tennis Torremar (Benicàssim).\nDates: Del 28 de juny al 3 de setembre.\nHoraris: De 08.00 a 15.30.\nPreu: Des de 130 euros per setmana (10% de descompte en segon germà i del 50% en el tercer xiquet a partir de les dues setmanes).\nPots consultar més informació sobre els cursos multiesport del Club de Tennis Torremar ací.\nAPRENDRE ANGLÉS JUGANT\nL’acadèmia Kids&Us de Benicàssim organitza les Summer Fun Weeks amb la intenció d’oferir activitats setmanals en anglés per a les xiquetes i xiquets inscrits. Cada setmana rebrà una temàtica diferent (ciència, espionatge, la volta al món o circ) que proposarà activitats exclusives als seus alumnes al costat d’altres serveis com a tallers de teatre. Entre les seues mesures de seguretat destaquen la delimitació de zones d’activitats o la distribució dels seus alumnes en grups reduïts.\nLloc: Kids&Us (Benicàssim).\nDates: Del 28 de juny al 30 de juliol.\nHoraris: De 08.30 a 17.00.\nEdats: De 3 a 10 anys.\nPreu: Des de 125 euros per setmana.\nPots consultar més informació sobre els cursos setmanals de l’escola d’estiu de Kids&Us a Benicàssim ací.\nL’acadèmia Tec Idiomes programa l’escola d’estiu Beni Summer Camp en la qual les xiquetes i xiquets inscrits combinaran les activitats i l’esport amb una immersió lingüística completa. A més de l’ensenyament d’anglés per a fills, els pares també podran gaudir de les instal·lacions amb programes per a famílies amb pensió completa.\nLloc: Hotel Orange (Benicàssim).\nDates: Del 26 de juny al 18 de juliol.\nHoraris: De 09.00 a 19.00.\nPreu: Des de 300 euros per setmana.\nPots consultar més informació sobre el campament estival de Tec Idiomes a Benicàssim ací.\nClap! Eduación Activa organitza l’escola d’estiu Explore the Summer amb la intenció que els seus alumnes experimenten la immersió lingüística juntament amb activitats en la naturalesa o excursions setmanals com a hípica, vela o caiac. Per a fer front a l’amenaça del virus s’establiran grups bambolla de 10 a 15 alumnes per docent.\nLloc: CEIP Angelina Abad (Vila-real).\nDates: Del 21 de juny al 30 de juliol.\nHoraris: De 08.45 a 14.00.\nPreu: Horari base per 75 euros per setmana, amb descomptes a la seua web.\nPots consultar més informació sobre l’escola d’estiu Explore the Summer ací.\nAPROFITAR L’ESTIU PER A DESCOBRIR LA NATURA\nLa Fundació Caixa Castelló organitza novament les Colònies d’estiu en Seidia (Benassal). En aquestes activitats, les xiquetes i xiquets podran aprendre a conviure amb la naturalesa amb excursions que fomenten una educació mediambiental. Les colònies en Seidia inclouen allotjament, manutenció i transport amb autobús (anada i volta). Es poden realitzar ja preinscripcions en aquesta escola d’estiu, però no es confirmarà la plaça fins que les autoritats sanitàries establisquen les mesures específiques per a campaments d’estiu.\nLloc: Colònia Seidia (Benassal).\nDates: De l’1 de juliol al 7 d’agost.\nHoraris: Estada completa.\nPreu: Des de 155 euros (colònia de quatre dies).\nPots consultar més informació sobre les colònies d’estiu de Seidia ací.\nA més de Explore the Summer, Clap! Educació Activa organitza una altra escola per al pròxim estiu. Es tracta de Naturea, un programa que fomenta l’aprenentatge autònom i en valors de les xiquetes i xiquets a través d’activitats en entorns naturals de l’entorn de Castelló. També compta amb excursions a paratges pròxims com el Desert de les Palmes o l’Ermita de la Mare de Déu de Gràcia a Vila-real. Respecte a l’aforament, no es podrà superar més de 12 alumnes per acompanyant.\nLloc: Pineda de Castelló.\nPots consultar més informació sobre l’escola d’estiu Naturea ací.\nDESCOBREIX LA VARIADA OFERTA DE CAMPAMENTOS MEDITERRÁNEO\nCampamentos Mediterráneo organitza per a aquest estiu quatre programes en el Càmping Didota d’Orpesa. Els seus cursos es destinen especialment a l’aprenentatge d’anglés i cuina, i ofereixen modalitats de pensió completa i mitja pensió. Tots ells comparteixen activitats a la platja i amb esports aquàtics i excursions a parcs de karts i aquàtics. Entre les mesures de seguretat adoptades per Campaments Mediterrani destaquen la distribució dels participants en grups reduïts o la presa de temperatura diària. Més informació sobre Campaments Mediterrani ací.\nL’escola d’estiu Mediterráneo English&Water tractarà d’ensenyar anglés les xiquetes i xiquets inscrits mitjançant classes pràctiques basades en diferents activitats com a classes de cuina, edició de vídeo, fotografia, teatre o música.\nLloc: Càmping Didota (Orpesa).\nDates: Del 26 de juny al 14 d’agost.\nHoraris: Jornada completa.\nPreu: Des de 435 euros per setmana al juliol i 420 euros per setmana a l’agost.\nEn oposició a Mediterrani English&Water, Mediterráneo Chef&Water es dedicarà a l’aprenentatge de cuina mitjançant activitats com a classes magistrals, cuina per equips i ghymkanes culinàries.\nL’escola d’estiu Mediterráneo Part Time planteja el mateix nombre d’activitats que les propostes anteriors però sense comptar amb l’estada a la nit. Els seus inscrits realitzaran activitats d’esports aquàtics a la platja al matí i classes d’anglés o cuina a les vesprades. Compta amb desdejuni, menjar i berenar.\nDates: Del 28 de juny al 13 d’agost.\nHoraris: De 08.00 a 20.00.\nPreu: Des de 145 euros per setmana.\nEl programa Mediterráneo Summer School ofereix una escola d’estiu amb esports aquàtics, activitats a la platja i excursions a parcs de karts i aquàtics. Compta amb mitja pensió (desdejuni i menjar).\nHoraris: De 08.00 a 16.30.\nPreu: Des de 220 euros per setmana.\nCONEIX LA VARIETAT DE PROPOSTES D’AGORA LLEDÓ INTERNATIONAL SCHOOL\nAgora Lledó International School compta amb set programes diferents per a aquest estiu 2021 dedicats a l’aprenentatge d’anglés, música, tecnologia i esports (gimnàstica rítmica, futbol, tennis o pàdel). Respecte als protocols sanitaris, Agora Lledó International School comptarà amb una infermera escolar per a les seues escoles d’estiu i organitzarà als xiquets inscrits en grups de convivència. Pots consultar més informació ací.\nL’escola d’estiu International Summer School Little Summer proposa un programa complet en anglés per als més xicotets. La immersió lingüística en anglés es combina amb altres activitats que proposa el curs, com la natació o manualitats.\nLloc: Agora Lledó International School (Castelló).\nHoraris: De 08.45 a 16.30.\nEdats: De 2 a 5 anys.\nPreu: Des de 426 euros per dues setmanes.\nL’escola d’estiu International Summer School Total Summer, d’altra banda, ofereix ensenyament en anglés per a majors de 6 anys. Mitjançant nivells adaptats a l’edat dels inscrits, es tracta de contribuir en la seua formació i ampliar el seu vocabulari amb activitats pràctiques.\nL’escola d’estiu International Summer Gimnasia rítmica ofereix l’oportunitat de practicar aquest esport a xiquetes i xiquets que vulguen millorar les seues aptituds com l’expressió corporal. També inclou classes de natació.\nEdats: A partir de 3 anys.\nL’escola d’estiu International Summer School Music Summer ofereix una doble programació segons l’edat dels seus alumnes. Els inscrits de menor edat (de 3 a 5 anys) aprendran sobre música mitjançant activitats lúdiques. Les xiquetes i xiquets de 6 a 12 anys veuran reforçat el seu coneixement del llenguatge musical mitjançant exercicis pràctics i desenvoluparan la seua creativitat musical mitjançant el cant o jocs.\nL’escola d’estiu International Summer Futbol proposa entrenament en l’esport rei en unes instal·lacions de 19.000 metres quadrats a més de classes de natació.\nDates: Del 28 de juny al 30 d’agost.\nL’escola d’estiu International Summer School Tennis/Pàdel no sols oferirà formació en aquestes disciplines esportives i els seus valors com el treball en equip, sinó que també comptarà amb contingut en anglés i tallers i activitats.\nL’escola d’estiu International Summer School Campus tecnológico ofereix una doble programació segons l’edat dels seus alumnes. Les xiquetes i xiquets de 3 a 5 anys s’iniciaran en la robòtica mitjançant activitats de LEGO Education. Els majors de 6 anys, d’altra banda, realitzaran la Missió a Mart, en la qual podran aprendre a programar robots i en ordinador per a desenvolupar videojocs.\nDates: Del 28 de juny al 16 de juliol.\nAquesta entrada va ser postejada en Esports i salut, Jocs i tallers, Per edats, Portada, PortadaIzq, Tots els públics i etiquetada com escoles d'estiu, escuelas de verano, Fundació Caixa Castelló, Kids&Us, Lledó, Mas dels Frares, Summer Camp per Carlos Cuesta i Martínez. Bookmark the permalink.


Replantació d'arbres i arbustos al barranc d'Atanasi de Ròtova - Diari Serpis\nReplantació d’arbres i arbustos al barranc d’Atanasi de Ròtova\n– El Centre Excursionista de Ròtova comença una replantació al barranc d’Atanasi\nLa replantació es realitzarà amb 13 varietats d’arbres i arbustos diferents: lledoners, freixos, olms, aranyoners, arbocers, roures valencians, cornicabres, servals, carrasques, lligaboscos, guillomons, boixos i savines. Enguany es realitzaran dos jornades de replantació. La primera es realitzarà el 30 de novembre i hi assistiran membres del CER, representants de l’Ajuntament i l’alumnat de tres instituts, l’IES Vall de la Safor de Vilallonga, l’IES Joan Fuster de Bellreguard i l’IES Gregori Maians d’Oliva.\n19 de desembre, jornada oberta a la participació.\nAmb la voluntat de poder fomentar la participació entre la població, l’Ajuntament de Ròtova, junt amb el Centre Excursionista de Ròtova, fa una crida a la participació en aquesta segona jornada. A més, han explicat que és important buscar una continuïtat en la implicació de la gent amb el seu entorn.\nInscripció per a la jornada oberta: clic ací\nReplantació d'arbres i arbustos al barranc d'Atanasi de Ròtova\nArticle anteriorLa Mancomunitat de Municipis de la Safor convoca el XXXI Premi de Narrativa Infantil Carmesina de la Safor 2022\nArticle següentIvan Gomar domina de principi a fi en Alcobendas


Internet Archives - Dactil Comunicacio\nBeneficis de tenir una pàgina web\n8 abril, 2014 admin\tInternet\nAvui en dia la presència de qualsevol empresa a internet és crucial per a que prosperi . Aquest mitjà de comunicació ofereix una sèrie d’avantatges sobre els comerços convencionals amb el qual s’aconsegueix un negoci molt més ric i pròsper .\nEl primer que cal destacar és que la xarxa de xarxes és molt més barata que els mitjans convencionals . Tant la publicitat com el manteniment són molt més econòmics( si fem servir un CMS per gestionar el contingut, no necessitarem de cap tercer per fer l’actualització al nostre portal) . Una altra dels seus avantatges , és el fet de poder arribar a molts més compradors potencials que d’altra manera , seria gairebé impossible . Internet , ens ofereix el món a un parell de clics i resulta un aparador perfecte en el qual exposar els nostres productes i serveis durant les 24 hores els 7 dies a la setmana .\nLa world wide web a més de projectar la nostra imatge d’empresa , permet un contacte directe amb el consumidor de forma molt més eficient . Avui en dia, el consumidor mitjà sol fer cerques per informar-se abans de comprar un producte concret , de manera que si oferim aquest producte a bon preu , és molt més probable que aconseguim vendre’l si tenim un bon posicionament en els principals cercadors ( com google , bing , yahoo … )\nEn resum, internet és un mitjà molt econòmic i potent en el qual donar-se a conèixer, però sense una bona estratègia de visibilitat, potser tots els nostres esforços siguin en va.\nEtiquetas: google, web, web design\t|


Combinar taules - Subconsultes\nLes subconsultes, introduïdes en la versió 5 del mySQL, ens permeten combinar dades de taules diferents en una consulta determinada. Les subconsultes les delimitem entre parèntesis i les podem utilitzar en moltes clàusules (SELECT, WHERE, SET ...).\n· Subconsultes amb un resultat\n· Subconsultes amb resultat array\nSubconsultes amb un resultat\nAnem a veure un exemple senzill de subconsulta en què suposem les següents taules:\nDonades aquestes taules, farem una consulta que seleccioni els despatxos amb el nombre d'empleats en cada despatx.\n000 SELECT despatxos.*, (SELECT count(*)FROM empleats WHERE empleats.despatxos_id = despatxos.id) es empleats FROM despatxos\nTambé podríem seleccionar els despatxos que tenen més de 5 empleats posant la subconsulta al WHERE:\n000 SELECT despatxos. * FROM despatxos WHERE (SELECT count(*)FROM empleats WHERE empleats.despatxo_id =despatxos.id)>5\nUna consideració a tenir en compte i es compleix en els exemples anteriors és que la subconsulta ha d'estar dissenyada perquè sempre retorni un únic resultat i que aquest resultat tingui una única columna. En cas contrari obtindrem un error mySQL\nLa subconsulta només pot retornar una fila i una columna\nSubconsultes amb resultat array\nAcabem d'explicar que una subconsulta només pot tenir un resultat (una fila i una columna). Això és així perquè en assignar un nom de columna '(subconsulta) les empleats' o utilitzar l'operador '(subconsulta)> 5' tenim un operador que espera un únic paràmetre. En alguns casos podem voler una subconsulta que ens retorni més d'un resultat, per exemple imaginem que tenim la taula despatxos anterior i aquesta:\nI volem obtenir totes els despatxos en una planta dirigida per Josep Maria'.\n000 SELECT * DES despatxos ON planta IN(SELECT ID DE Plantes ON director='Josep Maria')\nSuposant que hi ha 2 plantes dirigides per Josep Maria 'amb id 1 i 3, el resultat de la subconsulta seria:\nAmb el que la consulta seria equivalent a:\n000 SELECT * DES despatxos ON planta IN(1,3)


Club de Lectura "Llibres, cafè i avellanes": 2015\nTrobada amb l'escriptor Eugeni Perea\nEl passat dimecres 16 de desembre, el Club de Lectura va comptar amb la presència de l'escriptor riudomenc Eugeni Perea, autor De capçalera de la Biblioteca durant aquest 2015.\nLa trobada va servir per conèixer amb més profunditat la seva obra narrativa. Per això, es van comentar Gastronomia Divina, Les mallorquines, Els pòlders de la memòria, Amb pedres al ronyó i Quadern d'interseccions.\nL'Eugeni ens va oferir una tertúlia realment molt interessant i complerta, en la qual va fer un repàs de la seva extensa obra i va llegir fragments d'algunes d'aquestes. Els assistents van poder intercanviar les seves impressions amb l'escriptor i van valorar molt positivament aquesta trobada amb l'autor local.\nMoltes gràcies Eugeni per compartir amb nosaltres una vetllada tan profitosa!\nPublicat per Biblioteca Pública Municipal Antoni Gaudí a 12:17 Cap comentari:\nTertúlia amb el nostre autor De Capçalera\nEl dimecres 16 de desembre, a les 8 de la tarda, el Club de Lectura comptarà amb la presència de l'escriptor riudomenc Eugeni Perea, autor De Capçalera de la Biblioteca durant l'any 2015.\nDurant la trobada es parlarà de la seva obra i també escoltarem, de la seva veu, fragments seleccionats d'alguns dels seus llibres.\nPublicat per Biblioteca Pública Municipal Antoni Gaudí a 13:48 Cap comentari:\nProperes lectures i tertúlies\nÉs la història d’una dona jove, malcasada, aclaparada pels remordiments morals que li causa haver “perdut el seny” i, víctima del seu propi desig, haver estat separada de la seva filla. De sobte, es trobarà vivint en la misèria i intentant recuperar la seva anterior vida. Aquesta novel·la està basada en un fet real.\nTertúlia: dimecres 23 de setembre a les 20h\nQuan la Lily perd el seu marit en un accident de cotxe, se sent perduda. Però, en lloc de deixar-se vèncer, decideix emprendre un nou rumb. S'instal·la a Fairport on obrirà una botiga de roba vintage que ben aviat esdevindrà el lloc central a la vida dels veïns i les veïnes.\nTertúlia: dimecres 28 d'octubre a les 20h\nPublicat per Biblioteca Pública Municipal Antoni Gaudí a 13:50 Cap comentari:\nTrobada amb l'escriptora Blanca Busquets\nEl passat dimecres 17 de juny vam rebre la visita de l'escriptora barcelonina Blanca Busquets, amb qui vam compartir sensacions de la seva novel·la "La casa del silenci". La Blanca ens va explicar com havia sorgit la idea d'escriure una novel·la en la qual la música n'és la protagonista i com havia construït, sobretot a nivell psicològic, els personatges que hi apareixen. Els assistents van valorar molt positivament la novel·la i van poder transmetre-li tots aquells dubtes, comentaris i elogis que els havia despertat aquesta preciosa història coral. Una vegada més, va ser una molt bona experiència comptar amb la presència d'una autora i l'amabilitat de la Blanca va fer que tots ens sentíssim molt a gust compartint una vetllada literària amb ella. Així mateix, vam donar per finalitzada la temporada 2014-2015 del Club de Lectura. Moltíssimes gràcies als assistents a la tertúlia i, especialment, a la Blanca Busquets!\nPublicat per Biblioteca Pública Municipal Antoni Gaudí a 18:24 Cap comentari:


Les caramelles de Súria s’adapten a la covid-19: estàtiques, format reduït i públic limitat - Món Rural\nEls balls i cants tradicionals han pogut sortit al carrer després que l'any passat s'haguessin de cancel·lar\nEls caramellaires més petits protagonitzant un dels balls. 4 d'abril de 2021. (horitzontal)\nLes tradicionals caramelles de Súria s’han celebrat enguany en format reduït, estàtiques i amb limitació de públic per complir les normatives de prevenció anti-covid. D’aquesta manera, els balls i cants tradicionals s’han pogut celebrar a la plaça de Sant Joan i també s’han pogut seguir des de casa a través del canal de l’Ajuntament de YouTube. La regidora de Festes de l’Ajuntament de Súria, Alba Santamaria, admet que s’ha perdut, en part, l’esperit de la festa, però es mostra satisfeta que s’hagin pogut celebrar, ja que l’han passat es van haver de suspendre a causa de la pandèmia. “Ens hem pogut treure una mica l’espineta”, expressa. Les caramelles de Súria són considerades les més grans de Catalunya, ja que compten amb 900 participants.\nTotes les persones que volien veure les caramelles de Súria aquest diumenge al migdia s’havien d’haver inscrit prèviament. El consistori ha limitat a 250 persones el públic assistent a l’acte per complir les mesures anti-covid i respectar les distàncies de seguretat entre cada grup bombolla. Uns estrictes controls d’accés comprovaven que cada persona que entrava a la Plaça de Sant Joan estigués registrada, portés la mascareta i es posés gel hidroalcohòlic.\nLa regidora de Festes, Alba Santamaria, diu que han hagut d’estar “molt pendents” de les restriccions que hi havia en cada moment per saber “què se’ns permetia i fer i què no”. A darrera hora, diu, han pogut celebrar les caramelles de manera estàtica, amb el públic assegut i en format reduït. Tot i que no són les caramelles que voldrien, Santamaria es mostra satisfeta que s’hagin pogut celebrat: “ens hem pogut treure l’espineta, ni que sigui poca cosa”. També explica que han elaborat unes mascaretes amb el lema ‘caramelles segures’.\nLes actuacions van arrencar aquest dissabte a la tarda al Parc Municipal Macary i Viader i han continuat aquest diumenge, de dotze a dues del migdia, a la Plaça de Sant Joan. El programa de les caramelles de Súria també inclou un concert infantil del conjunt Marcianitus i un concert de cloenda del grup Strombers. A més, la façana de l’Ajuntament s’il·lumina cada vespre amb els diferents colors de les colles.\nTot i la suspensió de les caramelles de 2020, l’Ajuntament i els caramellaires no val voler perdre el caliu de la festa i van portar la tradició als balcons i les xarxes socials amb una festa que van batejar com les ConfiCaramelles.


La fiscalia de l'Audiència espanyola ordena als mossos que l'informin de casos de sedició\nLa fiscalia de l’Audiència espanyola ordena als mossos que l’informin de casos de sedició\nLa fiscalia de l’Audiència espanyola ha demanat als Mossos d’Esquadra que l’informin de qualsevol indici de delicte contra les institucions de l’estat, inclosos els de rebel·lió i sedició. En una instrucció enviada dijous passat pel fiscal en cap, Javier Zaragoza, als cossos policíacs, inclosos els mossos, s’hi recorda que l’Audiència espanyola té competències en aquests delictes i, per tant, pot demanar d’actuar com a policia judicial tant als Mossos d’Esquadra, com a la Guàrdia Civil o la policia espanyola si hi hagués qualsevol indici. L’actuació no afectaria els aforats, és a dir, els membres del govern o els diputats del Parlament de Catalunya, però sí alts càrrecs, funcionaris o particulars que, per exemple, actuessin en alguna entitat sobiranista.\nSegons la fiscalia, si la resolució d’inici de la ruptura amb l’estat espanyol, aprovada dilluns al parlament, és suspesa aviat, com és previsible, pel Tribunal Constitucional, qualsevol autoritat municipal o provincial podria cometre delictes de desobediència, prevaricació o usurpació de funcions, i, alhora, col·laborar en un delicte de sedició.\nPer això, el ministeri públic recorda als cossos policíacs que si sospiten de cap moviment en aquest sentit han d’elaborar un atestat o informe i trametre’l a l’Audiència espanyola o a la fiscalia adscrita a aquest tribunal.


Notícies - El Fitness de la Rambla del Celler comença avui les classes d'activitats esportives\nEl Fitness de la Rambla del Celler comença avui les classes d'activitats esportives\nel 3/nov/03 Marta Rams Municipal PDF\nEl nou complexe esportiu de la Rambla del Celler es posa com a objectiu arribar als 5.000 abonats en el propers mesos. El complexe, que ha iniciat avui les classes dirigides, ha explicat que totes les instal·lacions estan a punt, excepte el nou PAV3 que encara no es pot posar en marxa per la manca de subministrament elèctric.\nA les set del matí començava la primera classe dirigida al centre municipal de Fitness de la Rambla del Celler. Unes hores més tard, ha arribat l'alcalde per viure d'aprop el primer dia d'entrada en funcionament. Lluís Recoder ha afirmat que queden petits detalls perquè el centre funcioni al 100 per cent. En aquest sentit, el nou PAV3 no es pot posar en marxa encara pendents de la companyia de subministrament elèctric. Malgrat això, Recoder s'ha mostrat molt satisfet de les instal·lacions.\nCom és normal estem en els primers dies i s'han d'acabar de fer algunes petites coses però l'obra és magnífica.\nDe moment, 3.100 persones s'han matriculat en el nou complexe esportiu i s'espera que es pugui arribar a les 5.000 persones abonades. De fet, amb el que portem de matí molts santcugatencs han estat fent cua per apuntar-se al nou centre. La cap de projecte i expansió UBAE Fitness, Carme Cervera ens explica com ha anat la jornada.\nLa gent està molt contenta, s'han fet totes les classes previstes: l'aiguagim i les activitats dirigides.\nLa classe d'aiguagim ha estat una de les primeres sessions que s'ha fet el primer dia . Les santcugatenques que hi han participat n'han sortit molt satisfetes, tal i com expliquen:\nEstem molt contentes. Les professores son molt amables. Demà hi tornarem.


1r Fòrum d'Ecoturisme de Catalunya\nDimecres, 18/10/2017 fins Dijous, 19/10/2017\nAmb el títol Ecoturisme, Natura i Sostenibilitat se celebra el 1r Fòrum d'Ecoturisme a Catalunya, el 18 i 19 d'octubre a la Vall d'En Bas.\nEs tracta de dos dies dedicats a la reflexió i el treball en xarxa al voltant de l'Ecoturisme, la Natura i la Sostenibilitat.\nLa cita s'emmarca en l'Any Internacional del Turisme Sostenible pel Desenvolupament de Nacions Unides, i està organitzada per la Generalitat de Catalunya, a través de la seva Taula d'Ecoturisme.\nEl Fòrum vol reunir representants dels sectors públic i privat, en el Centre de Cultura i Natura de la Vall d'en Bas, a la Garrotxa.\nEl programa consta de ponències i debats per donar una visió pràctica sobre com fer valdre els espais naturals per mitjà de l'ecoturisme, o les claus per consolidar un turisme de natura responsable a Catalunya.\nTambé hi haurà sessions de treball, dedicades a compartir visions i cohesionar el sector envers un decàleg per als professionals de l'ecoturisme.\nA través de les presentacions de projectes i idees, i de les sortides de camp, el Fòrum oferirà la possibilitat de conèixer projectes inspiradors, generar sinergies i promoure el networking entre les persones participants.\nEl Fòrum està impulsat des de la Direcció General de Turisme, la Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural, l’Agència Catalana de Turisme, amb la col·laboració d'Escapada Rural, Turisme Garrotxa i Tàndem.cat, i d'altres patronats de turisme, universitats i associacions.\nEs poden enviar projectes per a les presentacions fins al 15 de setembre, per via d'aquest link.\nDimecres 18 oct\n1r Fòrum d'Ecoturisme a Catalunya


Finca Viladellops tanca l'any amb La Taverna de Vinseum » Finca Viladellops\nFinca Viladellops tanca l’any amb La Taverna de Vinseum\nby admin | 15/11/2013 | Notícies\nTasts de Nadal…\n14 convidats per sessió…\ntancament del nostre primer any d’activitats.\nDesprés d’un any ple de tasts, arriba el moment de la traca final.\nEl nostre objectiu inicial era crear un espai on les persones es poguessin apropar al món del vi i alhora permetés als elaboradors poder explicar les seves creacions. I ara podem dir que aquell objectiu s’ha complert.\nHa sigut un any de dimarts de tasts amb els “Dimarts dels Amics”, amb els “Dimarts Qalidès”, amb el cicle de “Biblioteques amb DO” –que encara continua–, amb el recent tast de “Vins de Pel·lícules” en el Most Festival, presentacions de vins d’amics, etc.\nUn any, per a nosaltres, espectacular: tasts per veure, per gaudir escoltant a qui els va guiar, i poder conèixer vins, varietals, territoris i històries. I sempre gaudint! Per això volem agrair molt especialment als nostres amics, clients i veïns, l’excel·lent nivell d’assistència aconseguit.\nI ara arriba el moment de tancar l’any, i volem fer-ho amb un regal, amb un darrer cicle de tasts molt especial: els Tasts de Nadal. Tres cellers, tres experiències.\nLa primera sessió serà el proper dimarts 19 de novembre amb l’Hospital Sant Joan de Sitges i la seva emblemàtica Malvasia de Sitges. Un varietal, diferents presentacions, guiats de la mà de la seva alma mater, en Josep Pascual. Maridarem amb torrons M. Mira, presentats pel Gerard Colet.\nLa segona sessió, serà el dimarts 26 amb Finca Viladellops i en Marcelo Desvalls, que ens presentarà un joc: deconstruir els seus vins per després tornar a crear-los.\nI l’última sessió, el 3 de desembre amb Caves Recaredo, on Ton Mata ens té preparada més d’una sorpresa.\nCada sessió només disposa de 14 places, i aquestes seran per rigorós ordre d’inscripció.\nPer descomptat, convida la casa!\nON: La Taverna de Vinseum\nQUAN: Els dimarts, a les 20 hores\nINSCRIPCIONS: Per telèfon, al 620 683 070


Redacció Vilanova i la Geltrú 27-05-2019 12:36 Lectures 2764\nEl PSC guanya als consells comarcals del Garraf i Baix Penedès i Junts per Catalunya ho fa al de l'Alt Penedès. Esquerra Republicana ha millorat els resultats del 2015 i es queda com a segona força política al Garraf i l'Alt Penedès, i com a tercera, al Baix Penedès. Junts manté els 12 consellers que tenia a l'Alt Penedès i els socialistes augmenten la representació a Garraf i Baix Penedès, però es queden lluny de la majoria absoluta. El nombre de membres de cada Consell Comarcal es determina en funció de la xifra de població de la comarca, una xifra que es va aprovar l'1 de gener de 2018.\nAl consell comarcal del Garraf, els socialistes seran la primera força amb un total d'11 consellers de 33. Esquerra augmenta en dos la seva representació i passa de tenir 5 a 7 consellers. Junts per Catalunya es queda amb sis representants, lluny dels 9 consellers que tenia l'antiga CiU. La CUP també perd pes a l'administració comarcal i passa de 5 a 3 consellers, els mateixos que Ciutadans, que aconseguir sumar un representants més. Som VNG i En Comú mantindran el seu representant i Construïm entra per primer cop al plenari comarcal amb un conseller.\nJunts per Catalunya serà la primera força política de l'Alt Penedès amb un total de 12 consellers, els mateixos que ha tingut en l'actual mandat l'antiga CiU. ERC s'ha consolidat com a segona força política passant de 6 a 10 consellers i els socialistes cauen a la tercera posició perdent dos representants i es queden amb 7 consellers. Per la seva part, la CUP manté els seus tres consellers, el Partit Popular perd la seva representació a l'ens comarcal i En Comú es queda amb únic conseller.\nAl consell comarcal del Baix Penedès, el PSC ha mantingut la seva primera posició millorant els resultats i passa de tenir 9 a 12 consellers. Junts es queda com a segona força política amb 8 representants, dos més dels que tenia l'antiga CiU. Per la seva part, ERC millora els resultats i suma dos consellers més (7 representants). Ciutadans guanya un conseller al consell comarcal (3), el que perd el PP, que es queda amb un únic conseller, els mateixos que En Comú i la CUP (que en perd un).\nSegons els darrers resultats electorals, amb un 99,96% de vots escrutats i amb una participació en les eleccions municipals d’un 64,81% a Catalunya, ERC s’ha imposat a 19 consells comarcals, JXCat a 16 i 5 els ha guanyat Candidatura de Progrés.


Com a dones, amb l’arribada de la maternitat, se’ns desperten les parts desconegudes del nostre món psicològic i espiritual. Entravessar l’ombra per a dur-la cap a la llum i sanar-nos, és la tasca que - amb tanta duresa i bellesa alhora - se’ns posa al davant. Els fills són una gran oportunitat, són uns Mestres.\nSovint, la tendència que ens apareix és la de crear fantasies per a no connectar amb la nostra realitat que, en algunes ocasions, està carregada de soledat, abús, dolor o abandó. Ens dediquem a inventar realitats boniques per a no patir, però finalment, amb el naixement i la nova vida, l’ombra sempre apareix.\nCom a filles no podem obviar que la relació amb la nostra mare té un pes i un sentit transcendental. Les nostres mares tenen les seves ferides i alhora - d’una manera inconscient - perceben el nostre empoderament com una pròpia pèrdua. Això, sens dubte, és fruit de la nostra herència cultural de caire patriarcal, que nega la facultat de la dona de fer-se a si mateixa.\nCal obrir el camí de l’entrega i de l’amor per a poder refer-nos de l’herència del nostre llinatge matern, i encetar el procés de poder convertir-nos en nosaltres mateixes, amb aquest anhel de sentir-nos autèntiques. Sovint, aquest trencament amb el llinatge matern pot ser conflictiu i provocar distanciament. En realitat, aquesta situació servirà per a reforçar el vincle i fer-lo sà.\nD’una manera molt profunda sentim que no podem ser felices si la nostra mare no ho és. Això és fruit del dolor que sentim en veure-la patir, aquest és el parany de l’ego. Només sentint el dolor podem drenar allò que ha de ser sanat. “Plorar per mi, per tu, mare, per el nostre llinatge matern, només d’aquesta manera el podem honrar, donant-li el lloc que es mereix”. El dol portarà a l’alliberació i aquest dolor obrirà pas a una compassió cap a les nostres mares.\nEl que ens passa majoritàriament és que sacrifiquem la nostra felicitat per la de les nostres mares, i no plorem ni drenem la ferida. Ens estanquem intentant salvar-les però – nosaltres - NO PODEM FER-HO. Cal rendir-se davant d’aquest fet, i no sempre és fàcil. Cal poder dir a la mare: “mare, deixo que recorris el teu propi camí. Ja no em sacrifico més per tu”. Aquesta és la manera amb què podem alliberar-nos com a filles, i ensenyar als nostres fills a no haver de carregar el dolor dels altres.\nActualment veig moltes dones a la consulta que esperen que les seves mares les empenyin a viure la seva vida. El que passa és que – realment – aquestes mares són incapaces de viure la seva de pròpia. Estan submergides en una lluita perduda que les frustra constantment.\nEnyorem les nostres mares. Si no fem un dol sincer d’aquesta necessitat de cura, tendresa i presència maternal que no vam sentir, aquesta interferirà en les nostres filles d’una manera inconscient, causant dolor i conflicte. Sanant la ferida de la mare ens empoderem per a ser capaces d’iniciar les nostres filles en el seu camí, per a què elles puguin ser qui vulguin.\nSi et ve de gust compartir una mica més, t'espero al directe del dimarts, 18 de febrer a les 21h amb laura casadó, terapeuta gestalt d'ACOMPANYAMENT FAMILIAR.\nQUAN? dimarts, 18 de febrer A Les 21H\nPots seguir el meu Canal de YouTube “Elisenda Pascual Martí” pera poder escoltar tots els altres vídeos que ja he gravat.\nVIURE AMB EL CAOS


Knog comprar i ofertes material esports extrems de Knog a Xtremeinn\nVeure-ho tot ( Knog )\nKnog a xtremeinn - la millor selecció de productes al millor preu. Mai havia set tant fàcil navegar i comprar per internet articles de esports_extrems. I el millor de tot és que et portem el material de esports_extrems que necessitis directament a la porta de casa. La majoria de productes Knog s’envien ràpidament, 24 hores després d’haver fet la compra a xtremeinn. Com a distribuïdor autoritzat de Knog tenim un ampli coneixement de tots els productes i últimes tecnologies. Podem assessorar-te amb els millors consells per utilitzar i cuidar el material Knog de la millor manera. Sempre que ho necessitis rebràs el millor servei del nostre equip d’esportistes experts. Creiem que una part important per a la satisfacció del client és garantir que la compra es fa en un entorn 100% segur i confidencial. Volem que estiguis 100% satisfet amb la teva compra a xtremeinn, però si per algun motiu això no passés, tens 30 dies per fer la devolució de la compra. Si tens una pregunta o necessites que t’assessorem, no dubtis a contactar amb el nostre equip d’atenció al client de xtremeinn. Estarem encantats en donar resposta a totes les teves preguntes i a ajudar-te en tot el que necessitis!


Serveis de neteja | Grafitinet\n93 587 97 39 / 630 874 433\nDill. - Dij. 09-20h, Div. 09-14h\nGrafitinet > Serveis de Neteges i Manteniment d’Edificacions > Serveis de neteja\nNeteja d’escales i zones comunitàries.\nNeteja de pàrquings.\nNeteja de vidres, rètols i persianes.\nNeteja periòdica interna i externa de locals.\nPolit i abrillantat de sòls.\nTractaments anti-lliscants de sòls.\nEliminació d’olors i desinfecció.\nSol·licita aquí més informació\nSaber més sobre aquest servei\nDes de 2008, en Grafitinet hem realitzat centenars de neteges de graffitis sobre totes les superfícies (maó, granit, ciment, marbre, pedra, fusta, metalls, en àcid sobre vidre etc.) en tota l’àrea metropolitana de Barcelona.\nEsborrem les pintades fetes amb qualsevol tipus d’aerosol, esprai, tinta o pintura. Polim i abrillantem sòls.\nEntre els nostres clients, comptem amb grans empreses, organitzacions sense ànim de lucre, institucions públiques, famílies i petites empreses. Tenim experiència traient graffitis en façanes d’edificis, murs, tanques, escoles, vaixells, iots, monuments, etc.\nHem establert relacions de llarga durada amb molts dels nostres clients, que repeteixen després de veure els bons resultats que els hem proporcionat, ajudant-los a desfer-se de grafits.\nUtilitzem maquinària que ens permet eradicar grafits amb aigua i sorra a pressió en combinació amb una àmplia gamma de productes químics específics per a cada tipus de superfície. Això ens permet aconseguir un esborrat total , sense deixar restes ni taques i respectant la superfície en qüestió.\nCom a especialistes en eradicació de grafits, en Grafitinet tenim anys d’experiència esborrant pintades de tot tipus.\nNo dubtis a contactar-nos, et farem un pressupost gratuït per solucionar el teu problema\nESTALVIEM TEMPS I EVITEM RISCOS.\nLa professionalitat i experiència del nostre equip permet executar els serveis contractats en el temps acordat, amb totes les garanties i total satisfacció.\nDes de 2008 comptem amb una experiència en el sector del manteniment de les edificacions, amb clients de tot tipus, incloent grans empreses, institucions públiques i organismes, ia més a les petites i mitjana empresa, comunitats de propietaris i particulars.\nOferim garantia (consulta la política de garantia)\nAquí tens alguns exemples de com pots utilitzar aquest servei:\nEts un administrador de finques a Rubí o Sant Cugat i necessites a un equip de professionals per a una neteja del pàrquing d’una comunitat.\nTens una casa a Bellaterra o les Planes i vols un professional per a una neteja periòdica.\nTens una casa a Cerdanyola o Mira-sol i necessites que un professional faci una neteja a domicili.\nVols vendre una casa a Valldoreix oa la Floresta i necessites que un professional vingui a fer uns treballs de neteja abans de rebre a possibles compradors.\nTens una empresa a Terrassa oa Barcelona i vols contractar un servei de neteja.\nTens una botiga a Sabadell i necessites que un professional faci una neteja a fons dels vidres dels aparadors.\nSom experts en la neteja de grafitis, murs i façanas.\nCarrer Orient, 78-84, planta 1\n93 583 04 37\nEl Nostre horari d'oficina es:\nDilluns a Dijous:09:00 - 20:00\nDivendres:09:00 - 14:00\nDiss. i Dium.:Tancat\nCopyright © 2017 Guiori Europa S.L.


VARIA PAEDAGOGICA: de setembre 2015\nHISTÒRIA DE ROMA: els orígens (versió amb textos)\nHistòria (1): Orígens de Roma\nEscultura de bronze de la Lloba Capitolina o Luperca\n(Museus Capitolins, Roma)\nI. Orígens històrics\nII. Orígens llegendaris\nI. 1. Llegenda d'Eneas. Fundació de Lavínium i Alba Longa\nII.2. Llegenda de la fundació de Roma: Ròmul i Rem\nII.3. El rapte de les sabines\nI. Orígens històrics de Roma\nEls historiadors, basant-se fonamentalment en dades fornides per l'arqueologia, solen sostenir que la primera onada migratòria de pobles indoeuropeus arribà a la Península Itàlica a mitjan II mil·lenni aC. Nogensmenys, els contingents de pobles indoeuropeus coneguts amb el nom genèric d'itàlics feren la seva arribada a terres italianes en una segona onada, a començos del I mil·lenni aC, en temps del pas de la cultura del bronze cap a la del ferro.\nL'antiga ciutat de Roma estava emplaçada a la regió del Laci, a l'Itàlia Central, i s'estenia sobre set turons (Aventí, Palatí, Celi, Esquilí, Capitolí, Viminal i Quirinal) situats al marge dret del riu Tíber. En aquell tram, el riu era navegable, cosa que permetia un fàcil accés dels vaixells fins al mar, situat a una vintena de quilòmetres de la ciutat.\nLa fundació de Roma es data en el s. VIII aC. En aquell temps, al nord i al centre de la Península s'estenia la cultura etrusca, poble no indoeuropeu d'origen avui encara fosc. Al sud, així com a l'illa de Sicília, florien els assentaments colonials grecs, raó per la qual aquestes regions meridionals es coneixen com la Magna Grècia.\nÉs en aquest context geogràfic i històric que una tribu indoeuropea, inicialment establerta als monts Albans (a la regió de Laci) ocupà un dels set turons amunt esmentat, el Palatí, i fundà allí un primer nucli urbà del qual se'n conserven restes arqueològiques. La tradició fixa la fundació d'aquesta primitiva Roma l'any 573 aC. Els turons aniran essent ocupats per petits pobles de cabanes, més o menys aïllats entre ells, fins que acordaren unir-se en l'aliança del Septimontium ('set monts') per tal de fer-se més forts davant possibles atacs dels veïns etruscos. Tot i això, la comunitat nascuda d'aquesta aliança va caure sota el control etrusc, que els imposaren els primers reis, fins que a mitjan segle VI una rebel·lió de l'oligarquia romana aconseguí expulsar Tarquini el Superb, l'últim monarca etrusc de Roma, i instaurà un nou règim polític autònom del poder etrusc.\nII. Orígens llegendaris de Roma\nEls antics romans, inclosos els autors de literatura historiogràfica, quan explicaven l'origen de la seva ciutat, no tenien cap empatx a barrejar realitat històrica i llegenda. Així, la fundació de Roma era explicada per una successió de fets, molts de tall heroic i fins i tot amb punts meravellosos, protagonitzats per personatges extraordinaris, sovint fills de déus i, en no poques ocasions, vistos com a instruments dels déus per a complir la seva voluntat: l'aixecament d'una ciutat i d'un poble destinat a governar el món sencer.\nLes dues principals llegendes associades amb la fundació de Roma són l'arribada del troià Eneas a terres d'Itàlia i la fundació de la ciutat per part dels bessons Ròmul i Rem. La primera, fou la matèria entorn la qual el poeta Virgili va bastir l'obra cabdal de l'èpica nacional romana: l'Eneida. La segona ens ha pervingut gràcies al relat de diversos autors, el més destacat dels quals és l'historiador Tit Livi (al llibre I de la seva obra Ab urbe condita; títol que es pot traduir per Els orígens de la ciutat). Tant Virgili con Livi són autors nascuts al segle I aC i morts a la segona dècada de la següent centúria.\nII.1. LLEGENDA D'ENEAS: FUNDACIÓ DE LAVÍNIUM i ALBA LONGA\nEn la tradició literariomitològica de grecs i romans, Eneas és un noble troià, fill del mortal Anquises i de la deessa de l'amor Venus. Quan els grecs, gràcies al giny del cavall de fusta ideat per Ulisses, aconsegueixen penetrar les muralles troianes i comença la matança dels troians i la destrucció de la ciutat, Venus s'apareix en somnis a Eneas i li ordena que prengui el seu fill, el seu pare, els penats (déus protectors de la família) i una munió de compatriotes supervivents, i que fugi de la ciutat, ja condemnada a ser anorreada per les flames, a la recerca d'una nova terra on fundarà una nova pàtria i un nou poble, predestinat a ser la més poderós que mai hagi existit.\nEl viatge naval d'Eneas i els seus company (que Virgili relata tenint en ment la travessa d'Ulisses des de Troia fins a Ítaca) serà força atzarós. Abans d'arribar a terres itàliques, fan una parada i estada a Cartago, governada per la reina Dido. Entre ella i Eneas sorgeix l'amor, però això no serà motiu suficient perquè el pietós heroi troià oblidi la missió que els déus li han designat i abandoni Dido que, just abans de suïcidar-se, maleirà Eneas i tota la seva futura estirp. Aquest passatge clarament remet a la rivalitat secular entre romans i cartaginesos per la disputa per l'hegemonia de la Mediterrània occidental. La rivalitat, com és sabut, donarà lloc a un llarg i dur enfrontament militar (les Guerres Púniques, entre 264-146 aC), que culminaran amb la victòria romana sobre Cartago.\nTan bon punt Eneas i els troians desembarquen en terres italianes, surt al seu encontre el rei aborigen Llatí. Tit Livi ho explica amb els següents mots:\nQuan els troians hi desembarcaren, com que, després del llarg trajecte que havien fet, no els quedava res més que armes i vaixells, van començar a saquejar els camps. El rei Llatí i els aborígens, que aleshores ocupaven aquests indrets, van sortir armats de la ciutat i dels seus voltants per rebutjar la invasió dels estrangers.\nA partir d'aquí hi ha dues versions: uns diuen que Llatí, vençut en el combat, va fer la pau amb Eneas i després hi va contreure parentiu; altres conten que, quan els dos exèrcits ja estaven formats, abans de donar el senyal, Llatí havia avançat entre els ciutadans més importants i havia fet venir el cabdill dels estrangers a parlamentar. Li havia preguntat quina mena de gent era, d'on venien, per quina raó se n'havien anat de la seva pàtria i què buscaven al territori laurentí. Quan es va assabentar que tots eren troians, que el seu cabdill era Eneas, fill d'Anquises i de Venus, i que, fugint de la seva pàtria cremada, buscaven una regió per viure-hi i per fundar-hi una ciutat, va restar admirat d'aquella gent tan noble i d'aquell capdavanter, animosos i preparats tant per a la guerra com per a la pau, li va allargar la mà dreta i així va sancionar el compromís d'una futura aliança.\nAleshores els dos cabdills van signar un tractat i ambdós exèrcits es van retre honors. Eneas va ser rebut en hospitalitat a casa de Llatí; a continuació, Llatí, davant dels déus penates, va afegir una aliança privada a la pública, donant la seva filla (de nom, Lavínia) com a esposa a Eneas. Aquest fet va afermar en els troians l'esperança d'acabar finalment el seu èxode en un emplaçament estable i segur. Van fundar una ciutat, i Eneas la va anomenar Lavínium en honor al nom de la seva esposa. Al cap de poc temps va néixer un fill del nou matrimoni. Els pares li posaren per nom Ascani.\nTot seguit, segons el relat de Livi i també el de Virgili, troians i aborígens emprenen una guerra contra el poble dels rútuls. Abans de l'arribada d'Eneas, Llatí havia promès a Turn, el rei rútul, la mà de Lavínia; ofès per l'ultratge, Turn s'aixeca en armes contra els exèrcits de Llatí i de l'estranger nouvingut; aquesta contesa bèl·lica ocupa la segona meitat de l'Eneida de Virgili (part inspirada en la Ilíada d'Homer). L'aliança de troians i aborígens venç els rútuls, però el rei Llatí troba la mort en combat. Tit Livi continua la narració així:\nAleshores Turn i els rútuls, desesperats, busquen protecció a l'opulent país dels etruscos i al seu rei Mezenci. Aquest, que governava l'aleshores rica ciutat de Cere, des del principi no estava gens content del naixement de la nova ciutat i en aquell moment ja pensava que l'estat troià havia crescut més del que calia per a la seguretat dels veïns. Per això va unir les seves armes a les dels rútuls sense pensar-s'ho gaire.\nDavant del temor d'una guerra tan gran, Eneas volia atreure's els ànims dels aborígens i aconseguir que tots estessin no sols sota una mateixa llei sinó també sota un mateix nom: per això va anomenar llatins a tots dos pobles.\nAscani, el fill d'Eneas, uns trenta anys després de la fundació de Lavínium, decideix fundar una nova ciutat (colònia de la ciutat del seu pare), «als peus del mont Alba, anomenada Alba Longa perquè s'allargassava en el cim de la muntanya». Tot seguit, Tit Livi fa al·lusió a una doble versió de la llegenda a propòsit de qui era exactament el fill d'Eneas que va fundar Alba Longa: el nascut de Lavínia o el fill de la primera esposa de Eneas (Creüsa) que va escapar amb el pare de Troia. En tot cas, Tit Livi no posa en dubte que, fos qui fos, es tracta del fill d'Eneas també anomenat Julus i «que la família Júlia considera fundador del seu llinatge».\nAquesta dada aportada per Livi no és gens gratuïta. A la família Júlia pertanyia l'emperador Octavi August, fill adoptiu de Juli Cèsar. Per tant, la família imperial no només quedava emparentada amb Eneas, el pare de la pàtria, sinó que també, de retruc, s'atorgava cert grau de divinitat a l'estirp, en la mesura que Eneas era fill d'una deessa.\nII.2. LLEGENDA DE LA FUNDACIÓ DE ROMA: RÒMUL I REM.\nCom aviat es veurà, aquest lligam de sang dels romans i de la família Júlia amb els déus és reforçat en avançar el relat llegendari dels orígens de Roma, amb el miraculós embaràs de Rea Sílvia per part de Mart. Tit Livi explica que, després de Julus, els seus descendents van ocupant el tro d'Alba Longa, fins arribar a Proca.\nAquest engendra Numitor i Amuli. Deixa en herència l'antic regne de la nissaga dels Silvis a Numitor que era el més gran de la família. No obstant això, va poder més la violència que la voluntat del pare o el dret de primogenitura: després d'expulsar el germà, regna Amuli. Ell afegeix un crim a un altre crim: mata la descendència masculina del germà, i, amb l'excusa d'honorar-la, nomena vestal Sílvia, filla del germà; amb el vot de virginitat perpètua la priva de l'esperança de ser mare.\nCal explicar que les vestals eren sacerdotesses que es consagraven durant trenta anys al culte de Vesta, deessa verge protectora de la flama sagrada de la llar i de la pàtria. Estaven obligades per vot a mantenir-se castes: en cas contrari, eren condemnades a morir (lapidades, decapitades o enterrades vives, segons l'època).\nPerò, a parer meu, calia la intervenció dels fats en l'origen d'una ciutat tan important i en l'establiment de l'imperi més gran després del poder dels déus. Embarassada per la força, la vestal va infantar bessonada i va dir que Mart era el pare de la seva descendència equívoca, sigui perquè ho creia de veritat, sigui perquè era més honorable que fos un déu l'autor d'aquella falta.\nEn un accés d'escepticisme, Livi sembla no creure's que els bessons fossin realment fills del déu Mart. Més enllà del que considerés Livi, el cert és que en el discurs llegendari del romans s'entenia que Ròmul i Rem eren fills de Mart. Per tant, la nissaga dels pares de la pàtria tenia una doble connexió amb l'estirp dels déus (recordem que Eneas era fill de Venus). D'altra banda, és significatiu que el déu pare del fundador de la ciutat sigui la divinitat guerrera per excel·lència, car el poble romà es va fer gran i poderós principalment gràcies a la seves conquestes militars.\nLivi prossegueix el relat explicant la reacció del rei en assabentar-se del «miraculós» embaràs de la seva neboda:\nPerò ni els déus ni els homes alliberen la mare o la descendència de la crueltat del rei: la sacerdotessa és encadenada en una presó i el rei mana que els nens siguin precipitats al corrent del riu. Per una casualitat, segurament preparada pels déus, el Tíber havia sortit de mare formant suaus estanys i els encarregats de dur a terme l'ordre no podien acostar-se per enlloc al llit habitual del riu, però tenien l'esperança que l'aigua, encara que estava encalmada, era prou fonda per ofegar els nens. Creient executar així l'ordre del rei, abandonen els infants en un toll accessible, on ara hi ha la figuera Ruminal, en altre temps anomenada Romular.\nAleshores en aquests paratges hi havia vastes extensions solitàries. Diu la tradició que l'escàs cabal d'aigua havia dipositat en lloc eixut el bressol flotant on havien estat exposats els nens, i que una lloba assedegada va baixar de les muntanyes que hi ha a prop, atreta pels plors infantils; ella, ajupint-se, va oferir les seves mamelles als infants amb tanta mansuetud que un pastor del ramat reial la va trobar llepant els nadons amb la llengua. Diuen que el pastor es deia Fàustul. Ell els va portar a la seva cabana i els va lliurar a la seva dona Larència perquè els criés. Alguns creuen que Larència era anomenada lloba entre els pastors, perquè havia prostituït el seu cos: d'aquí prové l'origen d'aquesta tradició i d'aquest prodigi.\nAcabem de veure com Livi es fa ressò d'una explicació alternativa, i més realista, al relat miraculós transmès per la tradició llegendària. Aquesta manera de fer és una de les característiques que defineix l'obra historiogràfica de Tit Livi.\nTot seguit, avança el relat amb un tópos gens estrany en històries llegendàries i mitològiques: els futurs herois són criats de manera sana i fins humil, en un plàcid espai natural i feliçment gaudint de la dolça senzillesa de la vida al camp. Aquest tipus d'escena de bucolisme avant la lettre es retroba, per exemple, en el mite de la criança de Júpiter, amagat del seu pare Saturn, a les muntanyes de la llunyana Creta.\nAixí foren engendrats i criats. Quan els nens van fer-se grans, recorrien els congostos caçant i no s'estaven sense fer res a la cabana o ajaguts guardant el ramat. Així van enrobustir el seu cos i la seva ànima i no sols plantaven cara a les feres sinó també atacaven els lladres carregats de botí i es repartien entre els pastors el que els prenien. Creixent cada dia que passava el nombre de joves del seu grup, compartien amb ells els perills i les diversions.\nFins aquí, resulta ben clar que la història està farcida d'elements mítics (mitemes), alguns dels quals es poden retrobar en moltes altres tradicions llegendàries: l'engendrament d'una verge per intervenció divina (partenogènesi); la no execució (sovint per intervenció d'algun agent o fet més o menys màgic o miraculós) de la condemna a mort d'uns infants predestinats a ser autors de grans o terribles gestes; el miracle de la fera salvatge que acull un infant humà i el cria; i, finalment, l'educació lluny de palau d'un príncep exposat que recuperarà el tron que legítimament li pertany quan s'assabenti del seu origen.\nrecisament amb aquest darrer mitema continua la narració de Tit Livi. Uns lladres ataquen els dos bessons. Després de lluitar-hi, capturen Rem i el lliuren a Amuli, acusant-lo dels robatoris als camps del rei. D'immediat, Ròmul es proposa rescatar el seu germà. Aabans, però, sortirà a la llum la identitat dels dos bessons.\nJa des d'un principi Fàustul havia sospitat que els infants que criava a casa seva eren descendència reial: perquè sabia que els infants havien estat exposats per ordre del rei, i el moment en què ell els havia recollit coincidia amb el fet; però havia volgut que l'assumpte no es descobrís abans d'hora, a no ser que fos en un moment favorable o per necessitat. Primer va arribar la necessitat: així, doncs, aclaparat per la por, va descobrir l'assumpte a Ròmul. Per casualitat també a Numitor, que tenia Rem en custòdia i que havia sentit a dir que eren dos germans bessons, comparant la seva edat i veient el seu caràcter gens servil, li havia vingut al pensament el record dels néts; i fent preguntes, va arribar a un punt que no estava lluny de reconèixer Rem. Així a tot arreu es trama una conspiració contra el rei.\nHi ha una revolta popular contra Amuli. Ròmul encapçala els pastors que, venint dels camps, pretenen atacar el rei a palau. Mentrestant Rem, des de dins la ciutat, reuneix un escamot d'insurrectes del casal de Numitor i mata el rei. Tot seguit, els bessons retornen el tron d'Alba Longa a Numitor i es disposen a fundar ells mateixos una nova ciutat al lloc on, de nadons, van ser recollits i salvats per la lloba, al Palatí.\nLa història de la família Sílvia sembla marcada per les disputes fratricides. Entre Ròmul i Rem també sorgirà el conflicte, agreujat a més pel fet que, en ser bessons, cap dels dos pot reclamar drets de primogenitura. Decideixen llavors consultar els auguris, per veure quin dels dos era designat pels déus per ser el rei de la nova ciutat. Cadascun dels bessons puja a un turó (Ròmul, al Palatí; Rem, a l'Aventí) i allí esperen que, per mitjà del vol dels ocells, els déus els comuniquin els seus designis.\nDiuen que el primer que va rebre l'auguri fou Rem: sis voltors; i havent anunciat ja l'auguri, com que se'n va presentara Ròmul un nombre doble, els partidaris d'un i de l'altre havien saludat cadascú com a rei: uns deien que havien guanyat el regne perquè ho havien fet en el temps preceptuat, els altres deien que l'havien guanyat pel nombre d'ocells.\nAleshores excitats per la discussió, van acabar embolicats en una lluita, portats pel xoc de les seves ires: hi mor Rem, ferit al mig de l'avalot.\nPel que fa al motiu concret que provocà la lluita entre els dos germans, Tit Livi explica la que al seu parer és la versió més coneguda:\nLa tradició més divulgada és que Rem va saltar els nous murs per insultar el germà: per això Ròmul l'havia matat i, ple de ràbia, havia dit increpant-lo amb aquestes paraules: "Així acabarà, a partir d'ara, qualsevol altre que salti les meves muralles".\nÒbviament, allò que salta Rem no són els murs de la ciutat, sinó el traçat d'aquests murs encara no construïts. Ròmul va prendre una arada i hi va marcar el perímetre del recinte emmurallat, elevant als déus la promesa solemne de donar mort a qualsevol que intentés franquejar-lo per la força. Rem pren la provocació al peu de la lletra i Ròmul no té cap altra sortida que matar el germà.\nD'aquesta manera Ròmul va obtenir tot sol el poder: la ciutat acabada de fundar, es va dir segons el nom del seu fundador.\nII.3. EL RAPTE DE LES SABINES.\nRòmul va acollir a la ciutat acabada de fundar gent procedent d'arreu, a fi d'augmentar-ne la població. Però aquells que arribaven eren, sobretot, homes de condició humil i sense família.\nDesprés Ròmul, a fi que la grandària de la ciutat no fos inútil, va voler incorporar nous habitants i, seguint l'antic costum dels qui fundaren ciutats, que reunien gent d'origen obscur i humil i feien veure que havia nascut de la terra una multitud de descendents, va obrir com a asil el lloc que baixant del turó ara queda tancat entre dos boscos. Dels pobles fronterers hi va acudir tota una munió de gent, sense distinció entre lliures i esclaus, tots àvids de novetats.\nMancats de dones, Ròmul va entendre que la ciutat no podia garantir la seva pervivència més enllà d'una generació. Aleshores, seguint el consell del Senat, el rei decideix enviar ambaixadors als pobles veïns tot oferint-los pactes d'aliança a través de matrimonis amb els romans. A tot arreu, però, l'ambaixada fou mal rebuda i la seva petició, menyspreada.\nEn aquest punt, apareix de nou un mitema prou recurrent en moltes tradicions mítiques. Com que els romans necessiten dones i els veïns no estan disposats a lliurar-los les seves filles núbils, Ròmul resol de segrestar-les. El casament de rudes mascles amb dones estrangeres tot sovint simbolitza que un poble, inicialment feréstec, comença a urbanitzar-se i a refinar-se culturalment. L'element femení introdueix un punt de sofisticació i suavització dels costums i de les normes de relació en una comunitat d'homes bregadors i massa rústecs. Aquest element femení civilitzador, per bé que al final acabi trobant el seu lloc en el nou medi, ben sovint no hi arriba per voluntat pròpia, sinó a contracor, obligades per la família o la situació, o directament essent víctimes d'un rapte.\nRòmul ordeix un pla per fer-se amb les dones que els neguen. Convida els pobles veïns a uns jocs en honor a Neptú Eqüestre. Aquests, òbviament, acudeixen sense armes a la que consideren una celebració pacífica; els romans aprofitaran la situació per raptar-los les filles casadores: com estava previst, a un senyal de Ròmul, els romans treuen les armes i rapten les noies mentre els pares, desarmats i espaordits, han de fugir.\nEl pànic interromp l'espectacle, i els pares de les donzelles fugen entristits, fent-los acusacions en el sentit que el dret d'hospitalitat havia estat violat i invocant el déu de la cerimònia, als jocs del qual havien assistit confiats en el dret diví i en la paraula donada. I les noies raptades no tenien cap esperança sobre el seu futur ni era menor la seva indignació.\nPerò Ròmul en persona es passejava entre elles i els explicava que allò havia passat per culpa de la supèrbia dels seus pares, que havien negat a uns veïns el dret de matrimoni; que, no obstant això, elles serien preses en matrimoni i compartirien la fortuna i la ciutadania i, el que és més preuat pel gènere humà, els fills; que calmessin una mica la seva ira i que lliuressin el cor a aquells als quals la fortuna havia lliurat els seus cossos; que sovint d'una injúria n'havia nascut després la gratitud; i que elles tindrien els millors homes perquè cadascun, en complir el seu deure, s'hauria d'esforçar per ell mateix per tal de distreure-les de l'enyorança dels pares i de la pàtria. A aquestes raons s'afegien les carícies dels homes, que justificaven la seva malifeta amb passió i amb amor, coses que són les súpliques més eficaces per al tarannà de les dones.\nLes noies raptades ja tenien els ànims una mica encalmats, però els seus pares incitaven les ciutats portant vestits de dol, vessant llàgrimes i proferint queixes. I no sols no contenien dins la seva ciutat la indignació sinó que reunien gent de tot arreu per anar a veure Tit Taci, rei dels sabins; hi acudien ambaixades perquè el renom de Taci era gran en aquella contrada.\nPoc després comença una guerra entre els sabins i els romans. La guerra, però, acaba en el moment en què les filles dels sabins, ara mullers dels romans, irrompen enmig dels dos exèrcits i els demanen que cessin la lluita, car no volen quedar ni òrfenes ni vídues. Davant d'això, Ròmul i el rei sabí (Tit Taci) detenen l'enfrontament i, poc després, acordaran de formar un sol poble. Així ho narra Tit Livi:\nLlavors les dones sabines, per l'ofensa de les quals havia esclatat la guerra, van superar amb tantes desgràcies la por femenina, i, amb els cabells deslligats i el vestit estripat, van gosar presentar-se al mig de les fletxes que volaven i de sobte es van posar al mig dels dos exèrcits per tal de separar els rengles hostils i apaivagar les ires, pregant d'una banda als pares, de l'altra als esposos, que no s'embrutessin les mans amb la sang sagrada del sogre o del gendre i que no marquessin amb un parricidi el fruit de les seves entranyes, néts d'uns, fills d'altres.\n"Si us penediu del parentiu que hi ha entre vosaltres, o si us penediu del vostre matrimoni, gireu les ires cap a nosaltres; nosaltres som la causa de la guerra, de les ferides i de la mort dels nostres esposos i dels nostres pares; més ens estimem morir que viure sense un de vosaltres, vídues o orfes".\nAixò commou tant a la multitud com als cabdills; de sobte regna el silenci i la quietud; aleshores els caps avancen per segellar una aliança. I no solament fan la pau sinó que de les dues ciutats en fan una. Associen els regnes: transfereixen tot el poder a Roma.\nTots els textos de l'obra de Tàcit són de la traducció de Bàrbara Matas i Bellés, Barcelona, ed. La Magrana, 1993 (es pot trobar on-line). També en xarxa, a la pàgina web d'Antonio Diego Duarte Sánchez, trobareu una breu introducció sobre l'autor i l'obra i, a més, una traducció castellana d'Ab urbe condita per descarregar en pdf (cliqueu aquí).\nDono els noms dels déus i altres personatges sempre en la versió llatina.\nEn llatí, lupa ('lloba') era una manera popular per dir 'prostituta'.\nSi, en fonètica, un fonema és la unitat mínima fonològica (és a dir, un so amb valor rellevant per formar paraules), en els estudis mitològics s'anomena mitema a tota estructura narrativa mínima que és la base d'un relat mític. El terme va ser concebut i profusament aprofitat en els estudis mitològics de tall estructuralista (el pioner en fou Claude Lévi-Strauss). Fem avinents tres altres interessants observacions en relació als mitemes. La primera: un mitema pot presentar variants més o menys significatives en alguns dels seus elements. La segona, no és rar de trobar un determinat mitema en diferents relats mítics, fins i tot de tradicions llegendàries o mitològiques llunyanes i aparentment sense contacte entre elles. I, finalment, tot sovint els mitemes es combinen o s'imbriquen per conformar els relats mítics i llegendaris. Aquí teniu l'entrada de la Viquipèdia per a mitema.\nPotser el cas més coneguts per tots de partogènesi és el relat bíblic de la immaculada concepció de la Verge Maria. Aprofitem per dir que una altra variant de partenogènesi consisteix en l'engendrament d'un infant per part d'una deessa sense la intervenció de cap déu ni mortal mascle (per exemple, algunes versions de l'engendrament de Vulcà per part de Juno apunten en aquesta línia).\nEl mitema reapareix, per exemple, en el relat de l'exposició al riu de Moisès, o, en la tradició grega, als mites que expliquen la supervivència dels nounats Èdip o París (aquest amb la variant que el seu pare Príam no ordena directament la mort del fill, ans tan sols que sigui exposat).\nCompareu-ho, per exemple, amb el famós relat d'El llibre de la Selva, conegut per molts a través de la pel·lícula que féu la productora de Walt Disney (1967) a partir del llibre homònim de Rudyard Kiplin (The jungle book, 1894).\nAquests rituals cerimonials es repetiran en la fundació de tota ciutat romana. Amb una arada de bronze es traçava al terra el pomoerium o pomerium, un solc que delimitava l'espai sagrat de la ciutat. Tot seguit, se sancionava l'acte ritual amb sacrificis i juraments als déus que esdevindrien els protectors de la nova ciutat i els seus habitants.\nUna versió moderna del mitema tradicional es retroba la base argumental del famós llargmetratge Set núvies per a set germans (Seven brides for seven brothers de Stanley Donen, 1954)\nPublicat per Orland Grapí Rovira a 18:17 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ASSIGNATURA (2011-12): Llatí 1 Batx, LLATÍ: història de Roma\nGREC: pràctiques de lectura en alfabet grec\nPràctiques de lectura en alfabet grec from Orland Grapí Rovira\nPublicat per Orland Grapí Rovira a 20:48 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ASSIGNATURA: Grec 1 Batx, Grec: llengua\nLLATÍ: textos en llatí sobre Hèrcules\nTextos en llatí sobre la vida i els treball d'Hèrcules.\nAquí teu l'enllaç.\nPublicat per Orland Grapí Rovira a 23:03 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: LLATÍ: textos per traduir\nLLATÍ: Formants de les paraules: arrel, tema i desinències\nII.2.- Formants de les paraules variables: arrel, tema i desinència.\nDe nou recorrerem al cas del català per explicar els conceptes morfològics d’arrel, tema i desinència, i aportar-ne exemples el més entenedors possibles.\nDesinència. Es un morfema situat al final d’una paraula (un sufix, per tant) el qual:\nen el cas de la flexió nominal, fa avinent el gènere i nombre del nom (en llatí, indicarà també el cas). Alguns exemples: en el substantiu senyores la desinència -es indica que s’està davant d’un substantiu femení plural; en l’adjectiu superlatiu boníssims la desinència –s assenyala que l’adjectiu és masculí i plural; en el participi estimada la desinència –a que es troba al final del mot, informa que és femení i singular.\nEn el cas de la flexió verbal, indica la persona i el nombre d’una forma verbal concreta. Així: en immobilitzo la –o final assenyala que el verb està en 1a persona del singular; en estiméssim la –m final és la marca morfològica de la 1a persona del plural.\nDesinència zero. Tot sovint, tant en la flexió nominal com en la verbal, l’absència d’un element fonètic diferenciador pot funcionar com a marca desinencial; dit en altres mots, l’aparent manca de desinència funciona com una desinència, és una manera d'indicar determinats accidents gramaticals. Aquest fenomen se sol conèixer al el nom de desinència zero. Potser quedarà més clar amb un exemple. En la seqüència d’adjectius ràpid – ràpida – ràpids – ràpids, les tres darreres formes ens informen dels accidents gramaticals (gènere i nombre) per mitjà de la presència de desinències fàcilment identificables: respectivament –a (femení singular), -s (masculí plural), -es (femení plural). En canvi, allò que indica els accidents gramaticals de la primera forma, ràpid, és precisament l’absència de cap morfema: en aquest cas, la desinència zero indica que l’adjectiu està en forma masculina i singular.\nArrel (o lexema). És la part de la paraula que ens transmet el seu significat lèxic. És l’element invariable  que es repeteix en tots els mots d’una família lèxica. Tot reprenent els exemples previs, l’arrel de senyores és senyor-, que retrobem no només en altres substantius com senyors, sinó també en paraules de la mateixa família lèxica però d’altres categories gramaticals, com ara a l’adjectiu senyorial o al verb senyorejar.\nTema. Tot sovint les paraules compten amb una sèrie de morfemes diferents a les desinències. De vegades són infixos (situats entre l’arrel i la desinència), d’altres cops poden ser prefixos (situats a inici de mot, davant de l’arrel). Definim com a tema el conjunt d’aquests morfemes i l’arrel; dit d’una altra manera: el que queda de la paraula quan se'n treu la desinència. Veiem-ho, de nou, amb els exemples abans aportats:\nEn l’adjectiu boníssims, l’arrel o lexema és bon- (present en tots els mots de la família lèxica: bones, bondat, bonificar, etc.), i el tema és boníssim-. En aquest cas, el tema, per mitjà de l’infix –issim-, ens informa que l’adjectiu està en grau superlatiu.\nEn la forma verbal immobilitzo, l’arrel o lexema és –mobil– (es retroba a paraules com mòbils, mobiliari, etc.), mentre que el tema és immobilitz-. El tema, en aquests cas, està constituït, a més de l’arrel, per un prefix (im–) i un infix (–itz-).\n Val a dir que en els lexemes es poden donar petites variacions formals. Pensa en el cas d’un verb com el castellà dormir, la conjugació del qual oscil·la entre els lexemes dorm-, duerm-, durm- (dormimos, duermo, durmió).\nPublicat per Orland Grapí Rovira a 10:03 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: LLATÍ. llengua\nLLATÍ: Formants de les paraules: arrel, tema i des...


Suport del fiscal a l'extradició de Puigdemont - Diari de Girona\nSuport del fiscal a l'extradició de Puigdemont\nEl fiscal general de l'estat de Schleswig-Holstein dona suport a l'entrega de l'expresident a la justícia espanyola sota les acusacions de rebel·lió i malversació · Mentre un tribunal regional estudia el cas, Puigdemont roman a presidi amb l'argument que existeix «risc de fuga»\nddg 04.04.2018 | 07:40\n«En el dia d'avui [ahir per al lector] el fiscal general de l'Estat d'Schleswig-Holstein (...) ha sol·licitat una ordre d'extradició contra l'expresident regional català Carles Puigdemont al Tribunal Regional Superior», que emana de l'ordre de detenció europea emesa pel Tribunal Suprem el 23 de març en què es reclama l'entrega a Espanya del detingut pels delictes de rebel·lió i de malversació de fons públics, que troben un «equivalent comparable» en el dret penal alemany en les seccions 81 i 82 del Codi Penal (alta traïció), el primer, i en la 266 (malversació o desfalc), el segon. Són els arguments de la Fiscalia del land on va ser detingut el 25 de març passat l'expresident, quan viatjava de Finlàndia a Bèlgica, a favor d'iniciar el procediment per retornar-lo a Espanya i que ara estudia un tribunal format per tres jutges, que disposen d'un termini legal de 60 dies prorrogables a 90 per prendre una decisió. A banda de determinar si la petició d'extradició és admissible, els magistrats també hauran de concloure si hi ha motius per mantenir Puigdemont a la presó tal com defensa el fiscal, que observa «risc de fuga»; la decisió sobre la segona qüestió, apunta a l'agència Efe el portaveu del Tribunal Regional Superior d'Schleswig-Holstein, Jens Bahr, podria prendre's en qüestió de dies.\nEn aquest context, la Fiscalia regional alemanya assenyala que «l'acusació de rebelió bàsicament comprèn el retret de dur a terme un referèndum inconstitucional a pesar que s'esperaven violents disturbis», l'argument en què es fonamenta la interlocutòria del jutge del Suprem Pablo Llarena, que instrueix la «causa especial» contra la cúpula del procés independentista, per atribuir a 13 dels 25 encausats el delicte de rebel·lió.\nConegut l'anunci de la Fiscalia, l'advocat de Carles Puigdemont, Jaume Alonso-Cuevillas, va parlar de decisió «lògica» que el seu defensat ja tenia «assumida», ja que l'excepcionalitat l'hauria provocat un posicionament contrari a iniciar el procés d'extradició. En declaracions a l'emissora Rac1 Alonso-Cuevillas va precisar que, ara, el tribunal determinarà si els fets detallats en l'euroordre de Llarena «són delicte» sota l'òptica del Codi Penal alemany, però que en cap cas es pronunciarà sobre la versemblança dels esdeveniments, decisió que correspondrà, en qualsevol cas, a la justícia espanyola. En el comunicat d'ahir, la Fiscalia General d'Schleswig-Holstein recorda que perquè l'extradició sigui finalment admesa «no es requereix legalment una coincidència literal de la formulació» dels delictes en els ordenaments jurídics espanyol i alemany.\nPuigdemont busca casa\nL'advocat de Puigdemont no descarta proposar «alternatives» per eludir la presó preventiva; en aquesta línia apuntava al seu perfil de Twitter que l'expresident «no té (encara) residència coneguda a Alemanya» i que ja n'estan buscant amb l'objectiu de reforçar una eventual petició de llibertat provisional. Malgrat tot, indica el lletrat barceloní, Carles Puigdemont es troba «estupendament».\nDe la seva banda el president espanyol, Mariano Rajoy, va evitar fer valoracions sobre la decisió de la Fiscalia alemanya, tot i que es va referir a Europa com «un espai moral i democràtic» on «l'imperi de la llei» és vigent. El PDeCAT té «confiança» que la justícia alemanya acabi rebutjant l'extradició de Puigdemont, en la línia del que pronostiquen els advocats alemanys de l'expresident.


dijous gras Archivos - Menja't Vilanova\nLa Xatonada, el gran dia gastronòmic del Carnaval\n21 gener 2016 /in Notícies /by Menjat VNG\nEnguany el Dijous Gras serà el 4 de febrer. És el dia per excel.lència en què comença la setmana d’actes intensos de Carnaval. I quina millor manera de fer-ho que al voltant d’un sopar compartit amb la colla a les diferents societats vilanovines!\nPel Dijous Gras no pot faltar el xató, les truites, la coca de llardons… i la merenga! Atenent a la formalitat del sopar o de la colla, aquest Dijous Gras hi haurà més o menys corredisses a les seus de les entitats. Els més atrevits, s’han citat a la nit a la plaça de les Cols per empastifar-se de merenga, els més discrets pintaran simpàticament la cara a amics o familiars. L’important de tot plegat és generar un somriure al voltant de la Xatonada i acabar de perfilar el Carnaval. És dies de contacte entre socis i, fins i tot, hi haurà qui aprofitarà per acabar de preparar l’Arrivo de l’endemà o aquella broma que tenen pendent amb una altra entitat.\nDes de Menja’t Vilanova us convidem a deixar-vos emportar per la festa gastronòmica de la Xatonada!\nhttp://www.menjatvilanova.com/wp-content/uploads/2016/01/xatonada-carnaval-de-vilanova-dijous-gras.gif 268 700 Menjat VNG http://www.menjatvilanova.com/wp-content/uploads/2013/10/logo-menjat-vilanova1.png Menjat VNG2016-01-21 20:24:302016-01-21 20:24:30La Xatonada, el gran dia gastronòmic del Carnaval\n27 febrer 2014 /in Notícies /by Menjat VNG\nEl 27 de febrer és Dijous Gras, per celebrar-ho tots els restaurants de Menja’t Vilanova oferirem als nostres establiments la clàssica amanida de Xató acompanyada de les postres més tradicionals: les merengues.\nJa sigui en format de plat, tapa o menú, els restaurants de Menja’t Vilanova ens sumem al Carnaval amb la voluntat que aquestes tradicions tan nostres, festives i gastronòmiques, no es perdin. Es tracta de gaudir d’un Carnaval que és Patrimoni Immaterial de la Humanitat amb la millor gastronomia.\nhttp://www.menjatvilanova.com/wp-content/uploads/2014/02/merenga_maduixes.jpg 563 750 Menjat VNG http://www.menjatvilanova.com/wp-content/uploads/2013/10/logo-menjat-vilanova1.png Menjat VNG2014-02-27 13:59:442014-02-27 13:59:44Les merengues


Comunicat de suport de l’Assemblea Groga de Gràcia – Banc Expropiat de Gràcia\nComunicat de suport de l’Assemblea Groga de Gràcia\nJuny 17, 2013 Juny 17, 2013 bancexpropiatgracia\nL’assemblea Groga de Gràcia (l’AGG) volem manifestar tot el nostre suport cap a l’Armadillo i el Banc Expropiat que actualment estan en perill de desallotjament. Considerem que aquests dos espais estan duent a terme una tasca social fonamental a la Vila de Gràcia en el context de retallades i de desmantellament de les polítiques socials.\nEn l’àmbit de l’educació és més necessari que mai agrupar a tots els sectors de l’Educació Pública (professorat, pares i mares, estudiants, educació en el lleure, veïns, entitats, etc.) i de tots els nivells educatius des de les Escoles Bressol fins la Universitat, que aposten per una Escola Pública, gratuïta, autogestionada, laica, catalana, inclusiva, universal i de qualitat, arrelada i oberta al seu entorn.”\nL’Assemblea Groga de Gràcia acull aquest espai transversal que no seria possible sense l’existència d’un espai lliure i obert al barri com és el Banc Expropiat. En els darrers mesos algunes de les accions que s’han engegat conjuntament amb l’Assemblea Vila de Gràcia aprofitant l’espai alliberat del Banc han estat la realització de reunions de coordinació de l’AGG, la preparació de la columna de Gràcia a la manifestació del 23F Juntes Podem, o el cicle de cinema “Educació o adoctrinament” durant el mes d’abril.\nEn aquest espai i durant tot aquest temps ens hem reunit reunit mestres, famílies i estudiantat per lluitar conjuntament per una educació de qualitat pels infants i joves de Gràcia i així ho seguirem fent.\nTambé donem el nostre suport a l’alliberament del bloc de pisos L’Armadillo perquè només amb una vida digna es pot construir un barri digne.\nDefensarem aquests espais que ens són propis, continuant la lluita des de la solidaritat i el suport mutu que aquets espais ens han permès aconseguir.\nPrevious Article COMUNICAT D’ARRAN GRÀCIA\nNext Article Cronologia de la campanya pel Banc Expropiat\n– Cinefòrum – Nou Cicle Abril 2018


Manillars - Motoplastic PUIG\nRenova la teva motocicleta amb la gamma de manillars Puig. Disponibles en dos models, HI-TECH i cònic, adaptadors universals també disponibles, serà el teu millor opció per millorar la direcció del teu vehicle al mateix temps que millores la part estètica.\nPeces fabricades en alumini, per protegir-lo de impactes i garantir la seva resistència enfront de la corrosió, i amb anoditzat posterior, podent escollir el color del manillar a l'antull de l'usuari.\nPuig dóna la possibilitat d'adquirir el manillar amb dues formes diferents, cilíndric o cònic.\nAquests manillars estan especialment dissenyats per als models KAWASASKI Z900 19', KAWASAKI Z650 17', YAMAHA MT-07 18' i KTM 790 DUKE 18'.\nAdaptador Universal Per A Manillar Cònic\nPersonalitza el manillar de la teva moto amb la nova gamma de manillars HI-TECH Puig. La peça està fabricada en alumini i posteriorment anoditzada en diversos colors per protegir-la davant possibles impactes i garantir la resistència davant la corrosió. A més de la varietat de colors, l'usuari podrà escollir entre dos tipus de manillar: cilíndric i cònic.\nEn ambdós casos, Puig ofereix contrapesos per manillar llarg i curt que s'adhereixen a la peça fàcilment\nEls nostres manillars HI-TECH estan fabricats en alumini i posteriorment anoditzats en diversos colors. Disposem de dos tipus: Cónic i cilíndric.\nEls models ònics tenen un diàmetre de 29mm a la part central del manillar fins a 22mm al final del manillar. Per aquest model de manillar tenim tres altures diferents: 20,40 i 61mm. Para el muntatge d’aquest manillar, es precisa muntar un joc adaptador. (Ref.6632N)\nPer ambdós models de manillar, oferirem uns contrapesos de manillar llargs i curts per a que els puguis muntar sense cap problema i pugui personalitzar la seva motocicleta.\nL'adaptador universal per manillar cònic de Puig és un component que es distingeix per la seva gran robustesa, fiabilitat i lleugeresa. Realitzat en alumini, les seves dimensions compactes, amb 24 mm d'altura de la base, i els 29 mm de diàmetre, permeten la seva instal·lació fàcilment en pràcticament qualsevol model de moto.\nEstà disponible en color negre i se subministra en un joc de dos adaptadors.\nPuig té disponibles dos mides, 20mm i 30mm d’alçada, i és apte per manillars de 22 i 23 milímeteres de diàmetre.


Notícies anarquistes de més de 50 col·lectius catalans 🏴 Anarquia.cat Ecologistes en Acció atorga una bandera negra a la platja de Sa Riera, a Begur – Anarquia Catalunya 🏴\nEcologistes en Acció atorga una bandera negra a la platja de Sa Riera, a Begur\nEcologistes critiquen “la construcció d’una urbanització de com a mínim 52 habitatges prop de la platja” que asseguren que està tenint un impacte “desastrós” en el paisatge\nTRAMUNTANA VERMELLA MAIL Begur (Baix Ter, Baix Empordà, comtat de Girona) 01/07/2021.- Segons Ràdio Capital, l’entitat Ecologistes en Acció (EeA) ha presentat el seu informe anual Banderes negres 2021, en el què han repartit un total de 48 banderes negres al Regne d’Espanya, una d’elles a la platja de Sa Riera, a Begur (Baix Ter, Baix Empordà, comtat de Girona).\nCom en els últims anys, l’associació ha detectat que el pitjor problema de les platges se centra en els abocaments d’aigües residuals i la seva mala depuració. Tot i això, de Sa Riera en destaquen la “mala gestió“.\nL’informe d’Ecologistes en Acció exposa que el motiu pel qual Sa Riera ha rebut aquesta bandera negra és “la construcció d’una urbanització de com a mínim 52 habitatges prop de la platja“. Un projecte que, recordem, ja ha estat impugnat per la Plataforma SOS Aigua Freda – Salvem la Costa de Begur per tractar-se d’una zona forestal i tenir un fort pendent superior al 20%. A més, també asseguren que el projecte està “tenint un impacte desastrós en el paisatge” i que no s’ha aturat malgrat la denúncia de la plataforma i “altres irregularitats relacionades amb el projecte“.\nDes d’Ecologistes en Acció destaquen que construccions com aquesta també es fan en altres punts de la Costa Brava, i que per això en els dos últims anys s’havia dedicat la bandera negra a la totalitat de la Costa Brava. Expliquen que, aquest any, han decidit focalitzar la bandera negra en Sa Riera, però “sense perdre la mirada en altres punts afectats per la destrucció del litoral per a segones residències turístiques“.\nCala Galladera, al Cap de Creus\nA la demarcació de Girona, l’altra platja que ha rebut una bandera negra és la Cala Galladera, al Cap de Creus. En aquest cas, però, per un motiu molt diferent. Ecologistes expliquen que s’ha detectat la presència de l’alga invasora d’origen australià Caulerpa cylindracea. És un tipus d’alga que s’estén fàcilment, també utilitzant les àncores de les embarcacions com a vehicle de transmissió eficaç. A l’informe expliquen que “l’objectiu d’aquesta bandera negra és conscienciar del perill d’extensió d’aquesta mena d’algues” i de la importància de “participar en la detecció de possibles punts afectats“.\nUn jutjat ordena aturar les obres d’una casa a Begur arran de la denúncia d’Ecologistes en Acció i SOS Costa Brava Ecologistes en Acció protesta a Begur contra «greus agressions urbanístiques» a la Costa Brava Despleguen una bandera negra gegant a la plaça Major de Vic La bandera de l’ar iris ondeja a la Roca del Cargol, a la Platja de l’Escala Entitats ecologistes de la Costa Brava exigeixen a l’Ajuntament de Begur que aturin les obres de Montcal Cofrents: Llicència Caduca. Pep De la Rubia, Ecologistes en Acció PV 13/01/21 El Dia Mundial de les Zones Humides Ecologistes en Acció va denunciar la deixadesa en el darrers 30 anys de la Generalitat en la conservació de les zones humides Cofrents: Llicència caduca (Especial Lliure Directe Ecologistes en Acció PV) El CSN dóna llum verda a la prorroga de Cofrents. Cristina Rois, Ecologistes en Acció, MIA 18/02/21 Ecologistes en Acció demana sancions contra l’Ajuntament per incomplir el Reglament de Béns de les Entitats Locals Ecologistes en Acció denunciarà als tribunals el pla urbanístic que amenaça el darrer corredor biològic entre el Delta i el massís del Garraf Residus. Luis Porrio, Ecologistes en Acció La Serranía 20/04/21


Audi A3 | ElMotordeGirona.cat\nTag "Audi A3"\n3 novembre, 2014 albertalsina\nEn motiu de l’e-tron HUB, que es celebrarà a Barcelona i a Madrid durant el mes de novembre, Audi presentarà el nou A3 Sportback e-tron, un vehicle que pot circular fins a 50 quilòmetres utilitzant únicament energia elèctrica, i uns altres 890 amb el seu motor TFSI. El seu sistema de propulsió inclou un motor […]\nAudi inclou noves versions mecàniques a tota la gamma A3 que no només milloren el rendiment del vehicle sinó que també ho fan amb les xifres de consum i emissions. A més, hi ha millores en l’equipament de sèrie. En la gamma de motors de gasolina, l’1.2 TFSI de 105 CV deixa pas a l’1.2 TFSI […]\nAudi amplia la seva gamma de models ultra de baix consum de combustible i baixes emissions per a la família Audi A3. Equipats amb el motor 1.4 TFSI de 150 CV i amb una transmissió manual de 6 velocitats o amb el canvi S tronic de 7 velocitats combinen un alt rendiment amb un estalvi […]\nUn jurat internacional format per 69 periodistes especialitzats en motor pertanyents a 22 països de tot el món, ha escollit l’Audi A3 com a Cotxe Mundial de l’Any 2014. El nou Audi A3 està disponible en versions de carrosseria de 3 portes, Sportback, Cabrio i Sedan. Compta amb una àmplia gamma de motors TFSI de […]\nDes de començaments d’any la família Audi A3 compta amb tres edicions especials: Attracted, Adrenalin i S line Edition, la segona d’elles com a edició limitada. Totes estan disponibles per a tres de les quatre carrosseries de la família Audi A3: l’A3 compacte, l’A3 Sportback i l’A3 Sedan. L’edició especial Attracted substitueix la versió d’entrada […]


Wikiloc - ruta Punta Redona. Serra de Cavalls - Corbera, Catalunya (España)- GPS track\n3.965 184 2804\nVista 1673 vegades, descarregada 89 vegades\nA la Serra de Cavalls es van viure alguns dels episodis més cruents de la guerra civil. "La batalla per guanyar aquesta muntanya fou terrible. Els homes de la 130a Brigada republicana van patir un bombardeig espantós (la major concentració de foc de tota la Guerra Civil).\nMés de 500 peces d’artilleria van entrar en acció reforçades pels bombardejos de més de 100 avions. Milers de tones de bombes van caure sobre un front de sols 3 o 4 km (una cada 5 m, de mitjana). Després vindria el famós assalt dels legionaris sota el seu propi foc i la desesperada resistència republicana." (ebreguia.com).\nUs proposo una volta per la Serra de cavalls resseguint la seva carena en direcció SO, i assolint el seu punt culminant, la Punta Redona, de 659m. En bona part seguirem el GR-171, i encara es poden veure les trinxeres excavades a la roca de boina part de la carena.\nSortim de l'ermita de Santa Madrona, a Corbera, per un sender que es va enfilant cap al nord-est. Trobarem el GR 171-3 que solca la carena de la serra de Santa Madrona i el seguim cap a l'esquerra. Al davant tenim les alteroses Roques del Pebre, i a la dreta la bonica vall de les Carroves. Arribem a un coll, hi puja una pista de la vall que seguim uns 100m, fins a un sender a la dreta que ens assenyala el GR 171. Despres d'un tram més empinat guanyem la carena, que ara seguirem sempre pel mateix fil, en direcció SO cap a la serra de Pàndols. Comencem a veure les trinxeres ubicades a la mateixa cresta de la serra.\nTrobem el vértex geodèsic que ens marca la Punta Redona. Al costat hi ha un bust conmemoratiu d'un excursionista desaparegut i el llibre de "piulades" per si volem. La vista és espectacular en totes direccions.\nAra toca resseguir tot el fil de la cresta de la serra. Bastant més avant trobem les restes de l'incendi de l'estiu 2012, que van escombrar prop de 110 Ha de Terreny. Ja es veuen brots verds, la natura reneix d'entre les cendres.\nQuasi bé al final de la serra, comencem a baixar, al froint hi ha la imponent mola d'Irto, amb les restes de l'ermita de Sant Marc al capdamunt.\nArribem al coll i als camps conreats, ara anem en direcció nord cap al centre de la vall de Carroves per trobar la pista, que seguirem cap a la dreta. Abans d'un fort revolt a la dreta, agafem un camí que puja cap a la serra de Santa Madrona que ens queda a l'esquerra. Seguirem un sender que va per la carena. Ara tornem a estar al GR 171-3, que seguirem fins a trobar el collet on em passat fa unes hores. Desfem el camí de baixada cap a l'ermita de Santa Madrona.\nPer complementar la sortida us recomano la visita a Corbera d'Ebre. A la part alta del poble hi ha encara les restes de l'antiga població i de l'esglèsia, fortament castigades a la Batalla de l'Ebre, testimonis d'un temps i d'uns fets que van marcar "a ferro" aquestes terres.\nErmita Santa Madrona\nRoques del Pebre\nVall de les Carroves\nColl de les Carroves\nSerra Cavalls i Pàndols\nBarranc de les Llobes. Incendi\nCova a la Carabassa\nMola d'Irto i Sant Marc\nCorral de Sixtet\nSerra de Sta Madrona\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Punta Redona. Serra de Cavalls https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/punta-redona-serra-de-cavalls-8794605 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


Hotel Las Americas Mérida Mèxic - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCalle 35 No 494 , Mérida Centre, Mérida, Mèxic, 97000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Las Americas\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Mérida, Hotel Las Americas és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Museo Regional de Antropología, Centro de Idiomas del Sureste, Turitransmérida.\nEl Hotel Las Americas, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions.\nL'ambient de Hotel Las Americas es reflexa en cada habitació. aire condicionat, despertador, telèfon, videojocs a l'habitació, ventilador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Hotel Las Americas no troba competidors en cap categoria.


L’ocupació no és cosa d’emprenedoria | Article d’Antón Costas\n¿Per què els conservadors són favorables a parlar d’autoocupació a les aules i els progressistes mostren hostilitat a fer-ho?\n23 de d’abril del 2021. 16:48\nEls organitzadors del II Congrés de Professors d’Economia a Secundària i Batxillerat m’han convidat a participar en el seu segon congrés nacional. Una de les reivindicacions d’aquest col·lectiu d’ensenyants és la inclusió de matèries relacionades amb l’ensenyament de l’economia i de l’emprenedoria en els tres cursos de secundària obligatòria (ESO) i a batxillerat.\nNo obstant, a diferència de l’anterior llei d’educació del govern del Partit Popular, la LOE, la nova llei d’educació de govern del PSOE i d’Unides Podem, la LOMLOE, no ha inclòs aquestes matèries en el nou currículum escolar general. Ha deixat a la discrecionalitat de les autoritats educatives de cada comunitat autònoma l’incloure o no matèries optatives sobre economia i cultura de l’emprenedoria en els cursos de l’educació secundària obligatòria (ESO).\nLa diferència entre les dues lleis és intrigant. Els conservadors i liberals volen que a l’ESO s’ensenyi «emprenedoria». Els progressistes no ho veuen necessari. ¿Quina mena de visions i prejudicis hi ha darrere de la defensa o el rebuig de la idea d’ensenyar la cultura de l’«emprenedoria» als estudiants de secundària? ¿Per què els conservadors són favorables a parlar d’emprenedoria i els progressistes mostren hostilitat a fer-ho?\nUna possible resposta és la visió diferent que tenen uns i altres sobre com repartir entre individus, empreses i Estat els riscos de viure en una economia de mercat. En particular, de la solució a l’atur. Els conservadors i liberals tendeixen a explicar l’atur com el resultat de la falta d’emprenedoria dels aturats. Desvien els riscos cap a ells. Per això busquen la solució en el foment de la cultura de l’emprenedoria personal. Els progressistes rebutgen aquesta visió. Consideren que l’ocupació és també responsabilitat de les empreses i de l’Estat.\nSembla evident que l’elevat atur no pot atribuir-se a una falta d’emprenedoria de les persones aturades. La quantitat d’ocupació que hi ha en un moment determinat en un país depèn tant de l’oferta de treball per part les persones que volen treballar com de la demanda de treball que fan les empreses i el sector públic. Aquesta demanda pot augmentar amb polítiques adequades, especialment en temps de pandèmies.\nAl seu llibre ‘Buena economía para tiempos difíciles’, l’indi Abhijit V. Barnejee i la francesa Esther Duflo, matrimoni i guanyadors del premi Nobel d’Economia 2019, expliquen una bonica i il·lustrativa història sobre la importància del paper de l’Estat en la creació d’ocupació en temps de pandèmia: «Molts visitants de la ciutat de Lucknow, al nord de l’Índia, acudeixen a un monument gegant indomusulmà del segle XVIII situat a la ciutat vella. Es diu Bada Imambara. És estrany entre els edificis d’aquell període, perquè no és un fort, ni un palau, ni una mesquita, ni un mausoleu. Els guies expliquen moltes històries sobre ell, sens dubte modulades per adaptar-se al gust de l’audiència. A Abhijit li van dir que forma part de la defensa del regne contra l’invasor, el raj britànic, tot i que ni de bon tros sembla un fort. De fet, va ser construït el 1784 per Asaf al-Dawla, el rei d’Awadh, per donar treball als seus súbdits, víctimes de la fam perquè les seves collites s’havien fet malbé».\nDuflo i Banerjee expliquen també per què el projecte va requerir molt més temps del previst: «El que els treballadors construïen durant el dia, les elits ho destruïen durant la nit. La idea era donar a les elits, que també vivien de l’agricultura i, per tant, tenien la mateixa fam que els altres, una manera de guanyar prou per viure. Com que eren aristòcrates, preferien morir abans que la gent sabés que passaven aquestes greus dificultats. D’allà l’artifici dels treballs nocturns». El paper de l’Estat en temps de pandèmia és essencial.\nL’atur no es resol només dient a la gent que ha de ser emprenedora. Però, acceptada aquesta premissa, penso que té sentit familiaritzar els estudiants d’ESO amb el funcionament d’una economia de mercat moderna.