Crònica legislativa: Catalunya - Núm. 56, December 2011 - Revista de Llengua i Dret - Llibres i Revistes - VLEX 348415322\nAutor: Anna M. Pla\nCàrrec: Professora lectora de dret constitucional, Universitat de Girona.\nRecull de les principals disposicions normatives autonòmiques d’incidència en matèria lingüística publicades al DOGC d’1 de juliol a 31 de desembre de 2010:.\na) Activitats audiovisuals.\nb) Col·legis professionals.\nc) Ensenyament i universitats.\nd) Administració de justícia.\nf) Altres disposicions dels departaments de la Generalitat.\n(DOGC d’1 de juliol a 31 de desembre de 2010)\nEl 28 de novembre de 2010 varen celebrar-se les eleccions al Parlament de Catalunya corresponents a la IX Legislatura. Per Decret 132/2010, de 4 d’octubre, el M. Hble. President de la Generalitat, Sr. José Montilla, va convocarles i, com imposa la normativa vigent, va acordar també la dissolució de la Cambra elegida als comicis del dia 1 de novembre de 2006. Indefugiblement, aquest escenari electoral va condicionar de manera decisiva la producció normativa catalana del darrer semestre de 2010.\nA continuació s’enumeren les principals disposicions legislatives i reglamentàries autonòmiques d’incidència en matèria lingüística que varen publicar-se al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya des de l’1 de juliol a 31 de desembre de 2010. Formalment, s’estructuren en els següents capítols temàtics: activitats audiovisuals; col·legis professionals; ensenyament i universitats; administració de justícia; terminologia; i, finalment, d’altres disposicions de la Generalitat.\nD’entre totes les disposicions normatives que es recullen a les pàgines que segueixen, mereix ser destacada, per la seva incidència en el dret lingüístic autonòmic, la Llei 35/2010, d’1 d’octubre, de l’occità, aranès a l’Aran. Com precisa l’exposició de motius d’aquesta llei, el seu criteri inspirador ha estat l’extensió al règim jurídic de l’occità, en la seva varietat aranesa, com a llengua pròpia que és de tot el territori de l’Aran i com a llengua oficial a Catalunya, del contingut propi d’aquests conceptes en l’ordenament lingüístic català. Per això, va adoptar-se una perspectiva generosa en el desplegament dels mandats\nestatutaris, que habiliten el legislador per determinar l’abast, els usos i els efectes jurídics de l’oficialitat de la llengua pròpia de l’Aran i per emmarcar el procés de normalització d’aquest idioma. Formalment, aquesta llei s’estructura en set capítols, que regulen els principis generals (capítol I), l’ús institucional (capítol II), l’onomàstica (capítol III), l’ensenyament (capítol IV), els títols i els certificats (capítol V), els mitjans de radiodifusió i televisió (capítol VI) i el foment i la difusió de la llengua (capítol VII). Aquesta estructura segueix, bàsicament, l’adoptada per les lleis lingüístiques catalanes de 1983 i 1998, sens perjudici de les modulacions ajustades a la situació sociolingüística de l’occità a Catalunya i del respecte de l’àmbit d’autonomia del Conselh Generau d’Aran per regular i fomentar l’ús de la llengua pròpia.\nVal a dir que el 13 de setembre de 2011 el Ple del Tribunal Constitucional va admetre a tràmit un recurs d’inconstitucionalitat contra diversos articles d’aquesta Llei. Actualment, el recurs es troba pendent de resoldre’s.\nRecull de les principals disposicions normatives autonòmiques d’incidència en matèria lingüística publicades al DOGC d’1 de juliol a 31 de desembre de 2010:\na) Activitats audiovisuals\nLlei 20/2010, del 7 de juliol, del cinema (DOGC núm. 5672, de 16 de juliol, p. 54778 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5672/c5672.pdf). Preàmbul i articles 3, 8, 17, 18, 24, 38\nResolució CMC/3181/2010, de 30 d’agost, per la qual es dóna publicitat a l’Acord del Consell d’Administració de l’Institut Català de les Indústries Culturals, de 22 de juliol de 2010, pel qual s’aproven les bases que han de regir la concessió de subvencions per a la millora de projectes audiovisuals en fase de desenvolupament (DOGC núm. 5732 d’11 d’octubre, p. 74164 a http:// www.gencat.cat/eadop/imatges/5732/c5732.pdf). Base 8.\nResolució CMC/3321/2010, de 5 d’octubre, per la qual es dóna publicitat a l’Acord del Consell d’Administració de l’Institut Català de les Indústries Culturals, pel qual s’aproven les bases que han de regir la concessió de subvencions, per a l’accés de les sales d’exhibició cinematogràfica independents a còpies de pel·lícules comunitàries europees i iberoamericanes i per a la seva modernització tecnològica (DOGC núm. 5741, de 25 d’octubre, p. 77868 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5741/c5741.pdf). Base 5.1 de l’annex.\nResolució CMC/4060/2010, de 15 de desembre, per la qual es dóna publicitat al Conveni de col·laboració entre el Govern de la Generalitat de Catalunya i el Govern d’Aragó per a la difusió de les emissions dels canals de televisió de titularitat pública en els territoris respectius (DOGC núm. 5782, de 24 de desembre, p. 93158 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5782/c5782. pdf). Clàusula V.\nb) Col·legis professionals\nResolució JUS/2176/2010, de 23 de juny, per la qual, havent-ne comprovat prèviament l’adequació a la legalitat, s’inscriuen al Registre de col·legis professionals de la Generalitat de Catalunya els Estatuts del Col·legi d’Advocats de Mataró (DOGC núm. 5662, de 2 de juliol, p. 50973 a http://www.gencat. cat/eadop/imatges/5662/c5662.pdf). Article 4.1.i.\nResolució JUS/3024/2010, de 27 de juliol, per la qual, havent-ne comprovat prèviament l’adequació a la legalitat, s’inscriuen al Registre de Col·legis Professionals de la Generalitat de Catalunya els Estatuts del Col·legi d’Advocats de Girona (DOGC núm. 5722, de 27 de setembre, p. 70476 a http://www. gencat.cat/eadop/imatges/5722/c5722.pdf). Article 4.\nResolució JUS/3264/2010, de 5 d’octubre, per la qual, havent-ne comprovat prèviament l’adequació a la legalitat, s’inscriuen al Registre de Col·legis Professionals de la Generalitat de Catalunya els Estatuts del Col·legi d’Agents Comercials de Girona (DOGC núm. 5736, de 18 d’octubre, p. 75563 a http:// www.gencat.cat/eadop/imatges/5736/c5736.pdf). Article 6.i)\nc) Ensenyament i universitats\nResolució EDU/2365/2010, de 5 de juliol, per la qual es dóna publicitat a l’Acord marc de col·laboració entre l’Administració de la Generalitat de Catalunya mitjançant el Departament d’Educació, i l’IUFM Midi-Pyrénées, per promoure i desenvolupar l’ensenyament de la llengua occitana (DOGC núm. 5671, de 15 de juliol, p. 54497 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5671/ c5671.pdf).\nDecret 95/2010, de 20 de juliol, pel qual s’aprova el Reglament de règim interior de l’Institut de Seguretat Pública de Catalunya (DOGC núm. 5676, de 22 de juliol, p. 56541 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5676/ c5676.pdf). Article 26.m.\nDecret 101/2010, de 3 d’agost, d’ordenació dels ensenyaments del primer cicle de l’educació infantil (DOGC núm. 5686, de 5 d’agost, p. 61472 a http:// www.gencat.cat/eadop/imatges/5686/c5686.pdf). Preàmbul, articles 1.3 i 9.\nAcord GOV/140/2010, de 3 d’agost, pel qual s’aproven les Normes d’organització i funcionament de la Universitat Oberta de Catalunya (DOGC núm. 5688, de 9 d’agost, p. 62463 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5688/ c5688.pdf). Preàmbul i article 4.3 de l’annex.\nDecret 128/2010, de 14 de setembre, sobre l’acreditació del coneixement lingüístic del professorat de les universitats del sistema universitari de Catalunya (DOGC núm. 5716, de 16 de setembre, p. 68237 a http://www.gencat.cat/ eadop/imatges/5716/c5716.pdf).\nResolució IUE/2961/2010, d’1 de setembre, per la qual s’aproven les bases i s’obre la convocatòria d’ajuts a les associacions de persones estudiants universitàries per al curs de 2010-2011 (DOGC núm. 5718, de 20 de setembre, p. 69229 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5718/c5718.pdf). Base 1.a de l’annex.\nResolució EDU/3285/2010, de 7 d’octubre, per la qual s’aproven les plantilles de personal docent dels centres i dels serveis educatius dependents del Departament d’Educació per al curs 2010-2011 (DOGC núm. 5738, de 20 d’octubre, p. 76317 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5738/c5738. pdf). Bases 8 i 11.\nDecret 155/2010, de 2 de novembre, de la direcció dels centres educatius públics i del personal directiu professional docent (DOGC núm. 5753, d’11 de novembre, p. 82840 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5753/c5753. pdf). Article 6.d.\nAcord GOV/203/2010, de 9 de novembre, pel qual s’aprova la modificació dels estatuts de la Universitat Pompeu Fabra i es disposa la publicació del seu text íntegre (DOGC núm. 5756 de 16 de novembre, p. 83753 a http://www. gencat.cat/eadop/imatges/5756/c5756.pdf). Art. 6.\nResolució IUE/3745/2010, de 18 de novembre, per a la qual s’adopten mesures en el marc del Decret 128/2010, de 14 de setembre, sobre l’acreditació del coneixement lingüístic del professorat de les universitats del sistema universitari de Catalunya (DOGC núm. 5763, de 25 de novembre, p. 86187 a http:// www.gencat.cat/eadop/imatges/5763/c5763.pdf).\nResolució EDU/3854/2010, de 26 de novembre, per la qual es resol el concurs públic per a la concessió de subvencions als centres privats concertats per al suport a l’acollida i l’aprenentatge de la llengua catalana, destinat a l’alumnat estranger de nova incorporació (DOGC núm. 5769, de 3 de desembre, p. 88866 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5769/c5769.pdf).\nResolució EDU/3983/2010, de 9 de desembre, per la qual s’estableixen els temaris i els criteris d’avaluació de les proves d’accés als cicles formatius de formació professional inicial, als cicles formatius d’ensenyaments d’arts plàstiques i disseny, i als cicles d’ensenyaments esportius (DOGC núm. 5778, de 20 de desembre, p. 91708 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5778/ c5778.pdf). Annex 1 i 2.\nResolució IUE/4009/2010, de 9 de desembre, per la qual s’aproven les bases i s’obre la convocatòria de noves concessions i renovacions d’ajuts per cursar màsters universitaris impartits per les universitats del sistema universitari català, l’objectiu dels quals sigui el foment i la difusió de la llengua catalana, per al curs 2010-2011 (DOGC núm. 5780, de 22 de desembre, p. 92644 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5780/c5780.pdf).\nd) Administració de justícia\nResolució JUS/2310/2010, de 30 de juny, per la qual es convoca el concurs ordinari núm. 280 per proveir registres de la propietat, mercantils i de béns mobles vacants (DOGC núm. 5669, de 13 de juliol, p. 54025 a http://www. gencat.cat/eadop/imatges/5669/c5669.pdf). Preàmbul in fine i base 4.\nResolució JUS/2414/2010, de 13 de juliol, per la qual s’anuncia concurs per a la provisió de notaries vacants (DOGC núm. 5673, de 19 de juliol, p. 55267 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5673/c5673.pdf). Preàmbul i base 3 intitulada «Acreditació de la llengua catalana».\nOrdre JUS/439/2010, de 6 de setembre, de convocatòria de concurs per a l’atorgament de places per a la realització del curs Programa per a la preparació d’opositors a jutge/essa, fiscal i secretari/ària judicial (DOGC núm. 5715, de 15 de setembre, p. 67968 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5715/ c5715.pdf).\nOrdre JUS/440/2010, de 6 de setembre, de convocatòria de concurs públic per a l’atorgament d’ajuts per al curs Programa per a la preparació d’opositors a jutge/essa, fiscal i secretari/ària judicial que porta a terme el Centre d’Estu-\ndis Jurídics i Formació Especialitzada (DOGC núm. 5715, de 15 de setembre, p. 67968 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5715/c5715.pdf).\nResolució VCP/2899/2010, de 7 de juliol, per la qual es publiquen termes normalitzats pel Consell Supervisor del Termcat (DOGC núm. 5715, de 15 de setembre, p. 67968 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5715/c5715. pdf).\nResolució VCP/3664/2010, de 4 de novembre, per la qual es publiquen termes normalitzats pel Consell Supervisor del Termcat (DOGC núm. 5759, de 19 de novembre, p. 84617 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5759/ c5759.pdf).\nf) Altres disposicions dels departaments de la Generalitat\nLlei 22/2010, del 20 de juliol, del Codi de consum de Catalunya (DOGC núm. 5677, de 23 de juliol de 2010, p. 568562). Capítol VIII intitulat «Drets lingüístics».\nLlei 35/2010, de l’1 d’octubre, de l’occità, aranès a l’Aran (DOGC núm. 5745, de 29 d’octubre, p. 79058 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5745/ c5745.pdf).\nResolució de l’Institut Ramon Llull, per la qual es modifica la dotació pressupostària de la convocatòria de subvencions de l’Institut per a la traducció d’obres literàries i de pensament originals en llengua catalana i la base vuitena de la convocatòria (DOGC núm. 5664, de 6 de juliol, p. 51862 a http://www. gencat.cat/eadop/imatges/5664/c5664.pdf).\nResolució VCP/2266/2010, d’1 de juliol, sobre la inclusió d’entitats en el Cens d’entitats que tenen per finalitat el foment de la llengua catalana (DOGC núm. 5667, de 9 de juliol, p. 53450 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5667/c5667.pdf).\nOrdre VCP/381/2010, de 23 de juny, per la qual s’actualitzen els fitxers que contenen dades de caràcter personal gestionats en l’àmbit del Departament de la Vicepresidència (DOGC núm. 5670, de 14 de juliol, p. 54254 a http:// www.gencat.cat/eadop/imatges/5670/c5670.pdf). Article 2.3 i annex.\nResolució VCP/2519/2010, de 12 de juliol, per la qual s’aproven i es fan públiques les bases reguladores per a la concessió de subvencions destinades a donar suport a projectes de cooperació al desenvolupament i educació pel desenvolupament adreçada a sindicats, associacions professionals agràries i entitats que en depenen, i s’obre convocatòria pública per al 2010 (DOGC núm. 5679, de 27 de juliol, p. 57490 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5679/ c5679.pdf). Base 21.1.l de l’annex 1 i base 2.a de l’annex 3.\nResolució VCP/2556/2010, de 15 de juliol, per la qual s’aproven i es fan públiques les bases reguladores per a la concessió de subvencions destinades a donar suport a programes de cooperació al desenvolupament i solidaritat internacional i es convoca concurs per a la concessió de subvencions amb caràcter pluriennal per al període corresponent als anys 2010 a 2012 (DOGC núm. 5681, de 29 de juliol, p. 58900 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5681/ c5681.pdf). Base 14.1.l de l’annex 1.\nLlei 29/2010, del 3 d’agost, de l’ús dels mitjans electrònics al sector públic de Catalunya (DOGC núm. 5687, de 6 d’agost, p. 61835 a http://www.gencat. cat/eadop/imatges/5687/c5687.pdf). Article 17.e) i disposició addicional cinquena.\nDecret 117/2010, de 31 d’agost, pel qual s’atorga la Medalla d’Or de la Generalitat de Catalunya a l’Institut d’Estudis Catalans (DOGC núm. 5706, de 2 de setembre, p. 65832 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5706/c5706. pdf).\nResolució del Consorci de Comerç, Artesania i Moda de Catalunya, per la qual es dóna publicitat a les bases reguladores per a la concessió d’incentius en l’àmbit del Programa Profit per al darrer quadrimestre de l’any 2010, i s’obre la convocatòria corresponent (DOGC núm. 5707, de 3 de setembre, p. 65994 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5707/c5707.pdf). Preàmbul i annex 2.\nOrdre VCP/454/2010, de 10 de setembre, de modificació de l’Ordre VCP/460/2008, de 28 d’octubre, de creació dels premis Pompeu Fabra (DOGC núm. 5723, de 28 de setembre, p. 70704 a http://www.gencat.cat/ eadop/imatges/5723/c5723.pdf).\nOrdre VCP/466/2010, de 20 de setembre, per la qual s’aproven les bases reguladores de les beques per a estades a comunitats catalanes de l’exterior, i es convoquen les corresponents al 2010 (DOGC núm. 5728, de 5 d’octubre, p. 72601 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5728/c5728.pdf). Bases 1 i 3.a de l’annex 1.\nLlei 33/2010, de l’1 d’octubre, de polítiques de joventut (DOGC núm. 5731, de 8 d’octubre, p. 73822 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5731/ c5731.pdf). Article 3.3.k) l) i m).\nResolució IRP/3648/2010, de 12 de novembre, per la qual s’aprova el Codi d’ètica de la policia de Catalunya (DOGC núm. 5757, de 17 de novembre, p. 84039 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5757/c5757.pdf). Article 58.\nResolució VCP/3691/2010, de 10 de novembre, de modificació de la Resolució VCP/2266/2010, d’1 de juliol, sobre la inclusió d’entitats en el Cens d’entitats que tenen per finalitat el foment de la llengua catalana (DOGC núm. 5760, de 22 de novembre, p. 84931 a http://www.gencat.cat/eadop/imatges/5760/c5760.pdf).\nOrdre IRP/572/2010, d’1 de desembre, per la qual s’obre la convocatòria anticipada del concurs de novel·la negra d’intriga i policíaca escrita en llengua catalana anomenat Premi Crims de Tinta i se n’aproven les bases reguladores corresponents (DOGC núm. 5774, de 14 de desembre, p. 90657 a http:// www.gencat.cat/eadop/imatges/5774/c5774.pdf).\nResolució GAP/4053/2010, de 15 de desembre, per la qual es dóna publicitat al conveni de col·laboració entre l’Administració de la Generalitat de Catalunya, a través del Departament de Governació i Administracions Públiques, i l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, per desenvolupar una prova pilot de desplegament de l’acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació (ACTIC) a les Illes Balears (DOGC núm. 5782, de 24 de desembre, p. 93115 a http://www.gencat.cat/ eadop/imatges/5782/c5782.pdf). Clàusula II.a.\nORDRE PRE/344/2013, de 23 de desembre, per la qual s'aproven les bases reguladores del procediment per a l'atorgament del Premi al millor videojoc rela...


El BLOC insta el Govern a posar les bases per avançar cap a un nou model econòmic sostenible que deixi enrere l'especulació\nBiel Barceló trasllada al president Antich la necessitat de reclamar un finançament ambiciós que permeti aplicar les mesures per reactivar l'economia del país\nEl portaveu del BLOC i secretari general del PSM-EN, Biel Barceló, s'ha reunit aquest dijous amb el president del Govern, Francesc Antich, i amb el secretari general d'UM, Miquel Ferrer, en un encontre entre els representants de les forces del Pacte de Govern progressista i nacionalista. En la reunió s'han tractat les mesures que l'Executiu ha de prendre per fer front a la situació de crisi econòmica.\nBiel Barceló ha instat Antich que el Govern posi les bases per canviar el model econòmic, de manera que deixi enrere el model basat en l'especulació per tal d'avançar cap a un model productiu i sostenible.\nD'altra banda, el portaveu del BLOC ha apuntat que és "fonamental" aconseguir un finançament just per les Illes Balears, ja que sense un finançament adequat el marge de maniobra del Govern serà més reduït. En aquest sentit, Barceló ha traslladat a Antich la conveniència que l'Executiu balear sigui més ambiciós i reclami al Govern de l'Estat un sistema de finançament que acabi amb l'espoli fiscal de les Balears. "No basta amb equiparar-nos amb la mitjana estatal en finançament. Per fer justícia amb les Illes Balears, resoldre el greuge històric i poder incrementar el benestar dels ciutadans com es mereixen, ens hem de situar al capdavant en finançament per habitant", ha dit Barceló.�


Muriel Villanueva – Pàgina 2\nDESCOBREIX LES OBRES\nPotser t’interessi conèixer els llibres en català, castellà i altres llengües.\nDes de la iniciativa per a la creativitat literària Escriptura Natural i amb experiència com a professora i supervisora de processos d’escriptura desde 2006, t’ofereixo acompanyament individual en projectes literaris, valoració d’obres acabades, sessions de consultoria, tallers diversos i escapades residencials de diverses durades. T’hi apuntes?\nLlegeix més sobre residencials, acompanyament individual i altres formacions.\nFormes part o tens a càrrec un grup de lectors i esteu interessats a llegir-me i, després, rebre la meva visita? Centres educatius, biblioteques, llibreries, fundacions… Teniu un munt de possibilitats per fer-ho possible!\n«Dotze contents molt potens, que fan remoure. No en sortireu indemnes.»\n«La prosa de Villanueva se m’ha arrapat endins.»\n«És el no entendre per què se’n parla tan poc, de la Muriel Villanueva, pel que fa a la narrativa per a adults. Això no tardarà a canviar, i el contrari seria una anomalia.»\n«Villanueva se’ns presenta com una autora madura que sap on va, que sap perfectament què fa quan escriu.»\n«Llegeixo als agraïments que Roger Coch ha estat assessorat per Muriel Villanueva, amb qui comparteix un sentit molt sa de la contundència, un gust per la prosa dura i els narradors difícils, els interlocutors oblics i l’ambient de dispersió mental que atrapa el lector i no sap deixar-lo anar. Que literalment el submergeix i sobrepassa. Ho vam veure clar amb el volum Nines, també de Males Herbes. És precisament aquesta destacada tècnica narrativa (ben dissimulada, com cal) el que distingeix tant Villanueva com Coch dels subproductes que patim a casa massa sovint. Això és prosa difícil per a cultes, per a lectors que busquen el plaer i l’artesania, l’obra inconformista i la complicitat entre intel·ligències. Característiques que comparteixen amb un altre autor al·lucinant de la casa, el gran Ruy d’Aleixo.»\n«Les novel·les de Muriel Villanueva tenen sempre quelcom de fresc i suggeridor, de punyent, ja siga pel que conta (La gatera), per la manera de contar (Motril 86) o per una combinació de tot plegat. Valors d’una veu narrativa singular, farcida de troballes lingüístiques i una intuïció trobe que innata per modelar les paraules i l’experiència, els fets viscuts i observats.»\n«Duna és d’aquells llibres que ha vingut per quedar-se i per ser un clàssic. Muriel Villanueva aconsegueix el to, el contingut, la forma perfectes per convidar els nens a pensar, sentir i empatitzar amb el que senten els altres.»\n«La ploma de la Muriel és impecable, íntima, petita i que arriba directament al cor. Els personatges que es van fent carn mentre passes les pàgines. Tot funciona, no queda cap fil sense cosir.»\n«Un dels èxits més grans de la novel·la és la veu narrativa, d’una naturalitat subjugant, propera a l’oralitat, però també a allò domèstic i allò urbà. Tot i la seva tendència a la digressió i la reflexió, manté el ritme. És probable que el lector es pregunti perquè està tan atrapat en una història tan simple. La resposta també és simple: perquè darrere d’aquestes línies hi ha una autèntica escriptora, algú que sap bé què es fa, que arrisca i encerta. Una autora a qui convindrà continuar de prop.»\n«Quant a la tècnica, el resultat és impecable, potser el més brillant i agosarat assolit fins ara per Villanueva, un tour de force incontestable.»\n«Aquest de la Muriel Villanueva és un dels millors contes que he llegit darrerament. Tot el llibre ‘Nines’ és bo, però aquest conte és espectacularment dur, espectacularment valent, espectacularment memorable.»\n«Tot plegat, una intensa i bella història perfectament construïda, entre el passat i el present, entre la realitat i la ficció, d’un món de sentiments profunds, desmitificats, que condueixen a l’alliberament personal.»\n«Muriel Villanueva és de les que no es conformen, fuig de les convencions, rebutja els llocs comuns de la narrativa tradicional i oposa als plantejaments ordenats i persuasius el moviment incert i inquietant.»\n«Estem davant d’una història refrescant, punyent, amb bona dosi de tendresa i amarada d’estimació. Amb una estructura modèlica de situacions viscudes, amb fets concrets, alternant passat i present, que permet aportar una visió també social i sociològica dels canvis viscuts els darrers 40 anys. Una evolució ben retratada a través de la influència musical, les modes, la droga, el sexe i l’evolució dels costums, queden plasmats amb petites espurnes de vida que ajuden a completar el relat. Un llenguatge clar, nítid, directe, amb humor i sense concessions. Una literatura que et fa estimar més la vida.»


Hampton Inn Ukiah Hotel Ukiah (CA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVeure tots els 12 allotjaments a Ukiah (CA).\nHampton Inn Ukiah Hotel1160 Airport Park Boulevard, Ukiah, Ukiah (CA), Estats Units, 95482 - Veure al mapaExcel·lent8,8Basada en72comentarisHampton Inn Ukiah HotelVeure més fotos"This is the most attractive Hampton Inn we have ever visited..."JimUnited StatesVista interiorVeure més fotosVeure totes les 26 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaire condicionatascensoraparcament de cotxesmagatzem d'equipatge\nEstudi amb 1 llit king - no fumadors (1 King Bed with Whirlpool Non-Smoking)\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Ukiah (CA), Hampton Inn Ukiah Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Aeroport municipal d'Ukiah, Grace Hudson Museum, Ukiah's Farmer's Market. Els serveis i instal.lacions de primera categoria que defineixen l'experiència de Hilton Worldwide us esperen a Hampton Inn Ukiah Hotel. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, habitació familiar. L'ambient de Hampton Inn Ukiah Hotel es reflexa en cada habitació. banyera hidromassatge, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, escriptori són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com centre esportiu, piscina exterior. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Hampton Inn Ukiah Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Ukiah (CA).Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-secentre esportiupiscina [exterior] Serveis i comoditatscaixa fortaneteja en seczona de fumadorsmagatzem d'equipatgeservei de bugaderia Per als nenshabitació familiar Accésascensorinstal.lacions per a minusvàl.lidss'admeten animals de companyiaDisponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 12 any [inclosos]Ha d'usar un llit extraEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més\nAllotjaments a Ukiah (CA)


Festival Píndoles 2021 | som Segarra\nCultura dissabte 2 octubre 2021\nFestival Píndoles 2021\ncartell Festival Píndoles 2021 Foto: casino calaf\nDissabte 2 d’octubre a les 20.00 hores arriba una nova edició del Festival Píndoles que organitza el Casino de Calaf. L’essència del Festival és la de programar obres de teatre breu inèdites i representar-les en espais emblemàtics del municipi.\nEs representen tres obres de microteatre: ‘Elektrishes Blau’,a la sala del Casino, ‘Malo Banco’, a la plaça Ravalet, i ‘S’ha acabat el bròquil’, a la capella del CRO. I una obra convidada, ‘Pasung’, a l'antic escorxador, de la calafina Sílvia Vila, que va participar al primer festival de Microtextos teatrals de l’entitat.\nEls actes formen part del 125è aniversari del Casino de Calaf.\nDavant les noves mesures de seguretat i prevenció davant la COVID-19, l’aforament de la sala del Casino és limitat. Per aquesta raó, per assegurar-vos la localitat a l’espectacle cal comprar les entrades de manera anticipada a través del portal entrapolis.com o reservar-les al telèfon 93 869 83 77 o al 620 134 018 (Josep). També es podran adquirir a taquilla des d'una hora abans de l'espectacle, sempre que en quedin de disponibles. El preu per als socis és de 12 euros i per al públic en general de 15 euros. Seran vàlides les invitacions proporcionades.\nEtiquetes: microteatre festival píndoles casino calaf


“Cal professionalitzar el sector turístic” - URV Activ@\nSara Gomis, Connectivity Account Executive a Booking.com\nLa reusenca Sara Gomis, diplomada en Turisme (2009) i màster en Direcció i Planificació de Turisme (2011) per la URV, és a la punta de llança a Catalunya del gegant Booking.com, la central de reserves més gran de la xarxa, amb una mitjana de 1.200.000 contractacions d’allotjament diàries.\nVaig estudiar Turisme i Oci, cosa que em va aportar coneixements de moltes disciplines. En acabar, volia aprofundir en el món del turisme amb coneixements encara més tècnics i sòlids. I per això vaig escollir el màster en Direcció i Planificació del Turisme.\nTurisme és una carrera molt transversal, que em va donar l’oportunitat d’intercanviar coneixements i experiències amb gent de molts sectors diferents. Això m’ha permès seguir endavant amb èxit la meva carrera professional i accedir a llocs on es valora molt aquest tipus de perfil més transversal i tècnic.\nSobretot, treballar moltíssim i no deixar mai d’aprendre. El turisme és un sector molt canviant i sensible a diferents moviments. També està molt subjecte a diferents tendències i has d’estar sempre molt al dia, veure el que passa. No pots estar ancorat, sinó obrir mires i aprendre sempre coses noves, estar en moviment…\nGomis té a la seva feina una visió privilegiada dels indicadors que genera l’activitat, una informació que, un cop analitzada, li serveix per plantejar recomanacions de millora als gestors d’establiments. Defensa la necessitat d’incrementar la professionalització del sector i reclama més complicitat entre els empresaris i l’Administració pública per millorar i complementar els recursos turístics de la Costa Daurada.\nTreballo a l’equip de Booking Hispànica, que és la part local de Booking.com al nostre país. Oferim suport comercial i coneixement perquè els establiments tinguin més eines per fer les seves estratègies, marcar producte i definir la seva manera de treballar. Concretament, en aquests moments estic treballant al departament que porta la relació comercial amb empreses tecnològiques que permeten connectar dades a l’instant entre Booking.com i l’establiment turístic, amb l’objectiu d’automatitzar el que abans era una feina manual. És un departament clau, ja que aquestes solucions tecnològiques són el present i el futur.\nFa uns anys hi havia molta estructura d’intermediació, empreses majoristes, minoristes, representants…, i això era molt encarcarat. L’objectiu de la majoria d’establiments turístics és reduir els costos d’intermediació; les noves tecnologies i Internet han permès que cada vegada aquesta relació pugui ser més directa i es redueixin aquests costos de comercialització. Nosaltres posem en comú l’establiment amb el client i li donem eines per atreure clients de tot el món a través de la xarxa a uns costos competitius.\nS’ha de confiar en la gent formada a casa nostra i professionalitzar el sector, perquè tenim molt bons estudis sobre turisme i molt bons professionals. I s’ha de treballar més en xarxa, no només cada empresa o destinació individualment. El sector públic i el privat han de caminar agafats de la mà per tenir cura de les destinacions turístiques i els impactes positius i negatius del turisme. Aconseguir l’excel·lència i intentar mantenir uns bons preus, valorar els bons recursos turístics que tenim i fer-ne productes. Tenim un reclam molt bo, el sol i platja, però no tot pot ser això. S’han de complementar i apostar també per altres recursos.\nHem d’intentar que la zona d’interior es nodreixi del turisme de costa i que sigui també un important motor que ens ajudi a desestacionalitzar la zona, ara molt centrada en els mesos d’estiu. I hem de donar a conèixer el patrimoni històric i cultural, amb productes com la Ruta del Modernisme o els museus de ciutats com Tarragona i Reus.\nJustament perquè tenim recursos molt potents com aquests la gent ja ve sola, però això pot ser molt perillós si no vigilem: hem de tenir en compte que el sector és molt sensible. Hem d’intentar no deixar que les coses es facin perquè sempre han funcionat bé, sinó treballar perquè millorin.\nSobre la taula, grans projectes com el recentment inaugurat Ferrari Land o BCN World. Com valora l’impacte que tindran?\nS’ha d’anar amb cura amb aquest tipus de projectes, perquè poden trencar la dinàmica que teníem fins ara. Mantenint els estàndards de qualitat poden tenir un impacte molt positiu i poden ajudar a allargar la temporada turística. Si es fan adequadament, poden ser un gran impuls per diversificar els atractius i una solució a un dels reptes més grans de la zona, la desestacionalització.\nL’activitat dels clients genera molta estadística. En fa bon ús de gestió, el sector?\nCada cop es tenen més en compte les dades a l’hora de prendre decisions. Hi ha establiments que ja dediquen recursos a elaborar i recollir aquestes dades, i a fer accions basades en aquestes estadístiques… A més, cada vegada tenim més eines que ens permeten ser més actius per prendre decisions basades en dades diàriament; d’aquí la importància de professionalitzar del sector per tal d’aprofitar de la millor manera la informació que tenim a l’abast. Encara hi ha molt recorregut en aquest sentit, i crec que s’hi ha d’apostar fermament.\nCom afecta el fenomen Airbnb a l’activitat sectorial?\nCrec que el fenomen d’Airbnb pot ser positiu per a algunes zones; però ara mateix, sobretot a la ciutat de Barcelona, en la meva opinió com a veïna, el fet que qualsevol pugui llogar pisos a turistes està tenint un impacte negatiu en molts sentits. El principal problema és l’expulsió dels veïns de la ciutat, ja que els preus estan augmentant fins al punt en que només uns quants es poden permetre viure-hi. Està creant problemes de convivència amb els veïns i de sobresaturació dels espais i serveis públics. Em consta, a més, que molts dels establiments turístics veuen aquest fet com una competència deslleial, ja que molts d’aquests pisos no compleixen normatives ni paguen impostos ni taxes turístiques.\nA més, pot afectar en l’experiència que el turista té en arribar. Si donem la possibilitat que s’allotgi en un establiment que no té els requisits legals, pot arribar a ser un conflicte per al client que arriba aquí i té una imatge equivocada o passa una mala experiència, i pot comportar greus problemes de convivència en una destinació turística. Crec que tenim un gran repte en aquests moments al gestionar aquestes grans destinacions turístiques, per evitar que arribin a una fase de declivi a conseqüència d’aquests nous fenòmens, i s’ha de valorar també l’impacte que té en els habitants.\nÉs garantia la imposició a Catalunya d’una taxa turística als allotjaments Airbnb?\nCrec que la taxa turística no és una garantia, perquè l’únic que fa és recaptar un impost, però no es fa cap revisió de l’establiment, ni de quin producte ofereix ni hi ha cap garantia de qualitat. Considero que s’hauria d’enfocar d’una altra manera, exigint uns mínims perquè hi hagi la garantia d’una experiència satisfactòria per al client.\nQuina repercussió té el debat sobiranista sobre l’activitat a Catalunya? I la suspensió de noves llicències a Barcelona?\nPer la meva experiència, no he vist cap cas que algun establiment no s’hagi volgut establir aquí per temes polítics. El que sí he vist són projectes aturats perquè alguns municipis han frenat donar llicències turístiques a establiments. En aquest sentit, sí que hem notat que s’aturen aquest tipus de negocis.\nBooking.com m’enriqueix moltíssim. Professionalment és un repte diari, un canvi continu, és aprendre moltes coses. També m’agradaria dedicar-me a la recerca en turisme o portar un negoci, gestionar un petit establiment o dedicar-me també a ser tècnica de turisme en alguna destinació.\nArxivat a: Alumni, Facultat de Turisme i Geografia, Perfils URV\nAmb les etiquetes: Booking.com, Turisme


Mas-Colell justifica la pròrroga dels pressupostos per poder "sobreviure" fins a final d'any sense avalar un dèficit "injust"\nEl conseller d'Economia ha justificat davant de la Diputació Permanent la pròrroga dels pressupostos perquè creu que presentar uns comptes per a aquest any significaria avalar el dèficit "injust" imposat pel govern espanyol.\nRedacció 29/08/2013 - 16.59 Actualitzat 29/08/2013 - 21.31\nEl conseller d'Economia, Andreu Mas-Colell, ha justificat la pròrroga pressupostària aprovada pel govern perquè Catalunya pugui "sobreviure" fins a finals d'any, però sense avalar un dèficit que considera "injust". En una compareixença davant la Diputació Permanent del Parlament, Mas-Colell ha assegurat que elaborar uns comptes per a aquest any hauria significat "donar respectabilitat" al dèficit de l'1,58% assignat per l'Estat a Catalunya, quan l'executiu reclamava almenys un 1,8% per poder elaborar els pressupostos.\n"Em sap greu no haver presentat uns pressupostos", ha dit el conseller a l'inici de la seva intervenció, però ha subratllat que presentar uns comptes per a aquest 2013 hauria induït a pensar que "vivim temps normals" quan, ha dit, són "altament anormals". Mas-Colell ha reiterat que l'exercici acabarà amb unes retallades d'uns 2.000 milions d'euros i ha ratificat la intenció del govern que, a partir del 2014, s'acabin les retallades de la despesa.\nEl conseller ha defensat la legalitat de la pròrroga pressupostària, que està recollida en l'Estatut, i al mateix temps ha denunciat que el marge de dèficit assignat a les comunitats per als propers anys "vulnera" la llei d'estabilitat pressupostària, per la qual cosa el govern acudirà als tribunals. A banda d'això, Mas-Colell amb prou feines ha ofert novetats en la seva compareixença i ha reiterat que per als comptes de 2014 compta de rebre més ingressos de l'Estat i tenir-los llestos a finals d'octubre.\nTota l'oposició, excepte ERC, ha criticat aquesta pròrroga dels pressupostos en considerar que és una decisió "política" per "ocultar" les retallades i evitar el debat parlamentari de la distribució de les dotacions, la qual cosa han considerat un "frau democràtic".\nMas-Colell explica la pròrroga dels pressupostos


Èxit rotund de la primera edició de l'EcoFira Calaf - La Veu de l'Anoia\nÈxit rotund de la primera edició de l’EcoFira Calaf\nCalaf va celebrar aquest diumenge la seva primera EcoFira amb un gran èxit de visitants que durant tot el dia van recórrer els 65 estands del certamen, dedicats a productes i serveis ecològics. La jornada va començar al matí amb la recepció oficial de les autoritats a l’edifici consistorial, entre les quals hi havia diferents alcaldes i regidors de municipis veïns i el diputat de Comerç de la Diputació de Barcelona, Isaac Albert, que va signar el Llibre d’Honor de l’Ajuntament. Seguidament, la delegació va fer oficial l’obertura de la mostra amb una passejada que va servir perquè poguessin visitar tota la mostra.\nEn total, 65 expositors de diferents sectors d’arreu de Catalunya ubicats en tot el carrer Raval de Sant Jaume. Els visitants podien descobrir una gran diversitat de productes i serveis ecològics. Des de l’alimentació i la gastronomia, passant per les energies renovables, la bioconstrucció, l’aprofitament forestal, la calefacció ecològica, les bicicletes de bambú i elèctriques, els sorrejats eco i l’aigua de mar, fins a temes de salut ambiental o assessorament mediambiental i altres propostes vinculades a l’ecologia i el medi ambient.\nArticle anteriorEl Physic CB Igualada guanya a les Comes anant de més a menys\nPròxim articleMimem la plàstica


EL TRIDENT SEGUEIX!\nDesprés de parlar amb Rosalía, Miguel Ángel i Enric, Xavi continuarà amb la seva carrera esportiva.\nSi bé a la tornada de Londres, a causa dels resultats no esperats el nostre atleta no tenia definit el que faria amb el seu futur atlètic, amb el pas del temps i gràcies als ànims de la família, els amics i sobretot de Rosalía, Xavi s’ha retrobat amb les ganes i l’empenta necessaria per afrontar una nova etapa...\nXavi continuarà amb l’Enric Martín com a guia i amb Miguel Ángel Torralba com a entrenador, ja que des del minut zero han estat disposats a acompanyar a l’atleta, això comportarà una nova planificació d’entrenaments més directes i específics amb l’objectiu de millorar la marca en velocitat i la técnica en els salts, així com corregir les errades que s’han detectat.\nXavi repren l’activitat atlètica amb el propòsit de lluitar i donar el màxim per poder participar dintre de quatre anys en els seus quarts Jocs Paralímpics, que es celebraran a la ciutat brasilera de Rio de Janeiro. Abans però, haurà de fer front als diferents campionats internacionals de cada any, sent el proper el mundial al mes de juliol del 2013 a la ciutat francesa de Lion.\nA partir d’ara amb la mateixa motivació e il•lusió de sempre, tocarà continuar amb més esforç, més perseverança, més sacrifici i esperem que també amb nous patrocinadors i col•laboradors...


Museu Fassina Balanyà a l'Espluga de Francolí - Fires, festes, oci i llocs per visitar.\nInici > Música, Museus, Visites... > Museus i Centres d'Interpretació\nMuseu Fassina Balanyà a l'Espluga de Francolí\nLa Fassina Balanyà és una autèntica fàbrica restaurada, on es pot conèixer el procés d’elaboració de l’aiguardent. Pertany al Sistema Territorial del Museu Nacional de la Ciència i la Tècnica de Catalunya.\nPer ampliar informació: www.fassinabalanya.cat\nCom arribar a Museu Fassina Balanyà a l'Espluga de Francolí ?\nDe dimarts a dissabte: De 10.30h a 13.30h i de 16h a 18h.\nDiumenges i festius: De 10.30h a 13.30h.\nDilluns tancat (excepte a l’agost).\nPoblació: L'Espluga de Francolí


Biel Barceló: “Invertirem les prioritats, revertirem les retallades i apostarem pels serveis públics” - MÉS per Mallorca\nBiel Barceló: “Invertirem les prioritats, revertirem les retallades i apostarem pels serveis (...)\nMÉS per Mallorca posa un llaç verd simbòlic per fermar les tisores de les retallades i que no n’hi hagi més\nAcabar el Palau de Congressos ha costat 120 milions, els mateixos que el PP ha retallat en educació: “Nosaltres hauríem rescatat l’educació, no el Palau de Congressos”\nEls candidats de MÉS a la Presidència del Govern, Biel Barceló, i a l’Ajuntament de Palma, Antoni Noguera i Neus Truyol, han escenificat avui el compromís de la formació amb l’estat del benestar i amb l’aposta per uns serveis públics de qualitat per a tota la ciutadania. Els tres candidats han mostrat com un llaç verd de MÉS fermava les tisores de les retallades i s’han compromès que el nou Govern de canvi deixarà d’aplicar retallades i revertirà aquelles que ha imposat el Govern del PP.\nMÉS per Mallorca ha ofert aquesta roda de premsa davant el centre de salut Emili Darder, al polígon de Llevant: “Les barriades populars, com aquesta, en què viu gent amb pocs recursos, han patit doblement la crisi: la crisi econòmica i les retallades del Govern del PP”, ha explicat Biel Barceló.\nEl candidat de MÉS ha recordat que els primers anys de legislatura el PP va imposar retallades en educació, salut i serveis socials, que s’han mantingut malgrat que el discurs oficial del PP és que “ja estam sortint de la crisi”. Biel Barceló s’ha demanat: “Com s’explica que, segons el PP, estiguem sortint de la crisi, i el Govern mantingui les retallades?”. El candidat de MÉS ha recordat algunes de les retallades que el Govern del PP manté:\n1.350 professionals de la sanitat pública segueixen acomiadats\nLa llista d’espera per intervencions quirúrgiques han passat de 51 a 114 dies\nEls centres de salut segueixen tancats els horabaixes\n18.000 ciutadans continuen sense targeta sanitària\nSegueixen cobrant taxes per la targeta sanitària i pels medicaments\nHi ha, de mitjana anual, 70 llits tancats i 7 quiròfans tancats als hospitals públics\nNo es cobreixen les baixes per incapacitat temporal de mestres i professors (inferiors a 30 dies)\nNo han baixat les ràtios d’alumnes per aula\nEls programes d’atenció a la diversitat continuen suprimits\nLes beques de menjador no s’han recuperat\nMés de 1.000 docents han estat acomiadats al llarg de la legislatura\nEs manté la reducció d’un 15% de la prestació per dependència\nEls nous beneficiaris de la llei de dependència han passat de més de 12.000 (legislatura 2007-2011) als 3.000 (2011-2015)\nFront a les 1.300 places a residències i centres de dia creades durant la legislatura 2007-2011, només se’n crearan 300 el 2015\nBiel Barceló ha afirmat que el Govern de canvi canviarà aquesta situació: “La propera serà la legislatura del Govern que garantirà els serveis públics: sanitat, educació, serveis socials; i apostarà per la prosperitat compartida”.\nPer aconseguir-ho, Barceló es proposa, en primer lloc, “invertir les prioritats”. Posa com a exemple els 120 milions d’euros gastats en acabar el Palau de Congressos, que equivalen aproximadament als 120 milions de les retallades en educació: “Nosaltres hauríem rescatat l’educació, no el Palau de Congressos”.\nEn segon lloc, el candidat de MÉS afirma que el nou Govern ha de tenir com a prioritat la millora del finançament autonòmic perquè una part dels 3.000 milions d’euros dels imposts dels ciutadans de Balears que cada any van a Madrid i no tornin puguin ser destinats a finançar els serveis públics de Balears.\nEn tercer lloc, Biel Barceló proposa reformar la fiscalitat per fer-la més progressiva: que pagui més qui més té (modificar els trams alts IRPF, etc); i per aplicar una fiscalitat mediambiental: que pagui qui contamina més (impost a grans empreses contaminants).


Amb Logan, Hugh Jackman posa (en principi) el punt i final a la seva etapa de mutant. Després de 6 cintes dels X-Men encarnant el carismàtic Lobezno i 2 spin-off en solitari, l’actor australià de 48 anys ha decidit deixar enrere el personatge que més l’ha popularitzat i continuar la seva carrera per altres camins. Per fer-ho, ha triat una història fosca i pessimista basada en un còmic de Mark Millar, adaptada i dirigida per James Mangold, amb qui ja havia coincidit a l’anterior Lobezno Inmortal, i s’ha fet acompanyar únicament per Patrick Stewart, el professor Charles Xavier de les primeres cintes.\nLa pel·lícula, com no podia ser d’altra manera, suposa la sublimació d’un heroi clàssic en etapa crepuscular, i com a tal, està farcida de tòpics i llocs comuns, que en cap moment hi ha la intenció d’ocultar. Així, ens trobem davant un protagonista en hores molt baixes, vivint del seu treball com a conductor de limusines i amb uns poders molt debilitats, al qual se li presenta la oportunitat de realitzar un darrer servei a la causa mutant, que el farà despertar de la letargia alcohòlica en la que es troba immers. La cinta, es divideix en dues parts molt marcades i contrastades. Així, s’inicia en un paratge fronterer amb Mèxic, polsegós i decadent, en consonància amb l’estat del protagonista, que es presta a ràpids paral·lelismes amb els EEUU actuals i que conté una seqüència d’arrancada que faria les delícies de Donald Trump. Però en aquest carreró sense sortida, apareix una jove mutant a la qual protegir i traslladar a un lloc segur a la frontera amb Canadà. En aquest punt, comença una típica road movie amb els tres fugitius mutants, que poc a poc anirà activant la consciència de Logan, a mesura que ens apropem a paratges més boscosos i septentrionals.\nTot i que la intenció del film és evident des del primer moment, la plasmació d’aquesta odissea no acaba de ser rodona, i la èpica a vegades es queda en intenció. Les inusualment violentes escenes d’acció, imprescindibles (o no) en una cinta de l’univers Marvel, resulten excessivament rutinàries i no sempre justificades, i no lliguen massa bé amb un aire de transcendència, potser excessiu pel tipus de pel·lícula davant la que ens trobem. Un clar exemple d’això és el volgut paral·lelisme amb un western clàssic (aquest sí) immortal, com és Shane (Raíces profundes). Però Hugh Jackman no és Alan Ladd, ni tan sols els hereus directes que va encarnar Clint Eastwood a Sense Perdó o el Genet Pàl·lid, i el pòsit de melancolia i sentiment de culpa que porta el personatge tampoc són comparables. Ni tan sols els dolents de la funció, uns desaprofitats i mancats de tot carisma Richard E. Grant i Boyd Holbrook, arriben a la sola de la sabata de Jack Palance.\nPer tant, malgrat les bones intencions inicials de donar un altre alè i enfocament a una cinta de super-herois, ens trobem amb un epíleg descompensat, que transita per camins elegíacs, sense renunciar del tot a l’herència de blockbuster i que pateix d’evidents problemes de guió i direcció. En qualsevol cas, sí que és cert que ens trobem davant una pel·lícula totalment desacomplexada, que aposta per un camí i el segueix fins a les darreres conseqüències, encara que els resultats es queden curts pel que apuntava. Veurem a partir d’ara, cap a on aniran els futurs lliuraments de l’univers X-Men, sense el seu buc insígnia durant 17 anys.


MERCATS DE NADAL A SUÏSSA I CASA SANTA CLAUS | Viatges Mestres\nMERCATS DE NADAL A SUÏSSA I CASA SANTA CLAUS\n5 dies – Del 5 al 9 de Desembre 2018\nVol Barcelona / Ginebra / Barcelona\nViatge en autocar trasllats i circuit\n4 nits en Hotels Turista superior segons programa, en allotjament i esmorzar\n4 àpats segons programa\nExcursions indicades en l’itinerari amb guia\nBitllets de tren i entrada al Poble de Santa Claus\nAltres Entrades a museus i monuments\nAltres guies locals\nTot allò no especificat a l’apartat INCLOU.\nL’agència es reserva el dret a alterar o modificar qualsevol dels itineraris compresos en aquest circuit. Per garantir les places s’ha d’abonar el 30% al fer la reserva i 15 dies abans l’import total.\nPreu subjecte a possibles modificacions per increment carburant, taxes, impostos…condicions segons contracte.\nTERMINALS – AEROPORT BARCELONA – GINEBRA - BERNA\nSortida a primeres hores del matí de les nostres terminals en direcció a l’aeroport de Barcelona-El Prat. Facturació i embarcament en el vol en direcció a Ginebra. Arribada, assistència i continuació de la ruta fins a Berna. Acomodació a l’hotel. Tot seguit sortirem amb el nostre guia per passejar pel mercat de Nadal de la ciutat i començar a impregnar-nos de l’ambient nadalenc. Allotjament.\nBERNA – BASILEA – LAUSANA\nEsmorzar i trasllat a Basilea, on es troba un dels Mercats més bonics i entranyables de Suïssa, situat a la Plaça Barfüsserplatz, al voltant de la històrica església Barfüssekirche, i al costat de la Catedral a la Plaça Münsterplatz. Temps lliure i dinar. A la tarda ens dirigirem al nostre hotel entre Montreaux i Lausane, al costat del Llac Leman. Acomodació, sopar i allotjament.\nLAUSANA – CASA I POBLE DE SANTA CLAUS\nEsmorzar. Avui gaudirem d’un dia màgic. Agafarem un tren cremallera que ens portarà a més de 2000 mts cap a Caux i Rochers de Naye, on es troba la Casa on viu Santa Claus. Passejarem pel poble de Nadal amb el Parc de Rens, un pessebre gegant, els Elfos i l’oficina de Correus de Santa Claus. Dalt de la Muntanya veurem la cova i la casa de Santa Claus, on el més petits podran gaudir d’una divertida cerca del tresor. Temps lliure per acabar de recórrer aquest magnífic poble. A l’hora prevista retorn a l’hotel. Sopar i allotjament.\nLAUSANA – GINEBRA\nEsmorzar i sortida en direcció Lausana. Gaudirem d’unes boniques vistes bordejant el Llac Leman. Dinar en ruta. Arribada a Ginebra i passeig per la ciutat visitant algun dels sues típics mercats amb treballs artesanals com joieria, vidre, fusta, ceràmica, etc. Allotjament.\nGINEBRA – BARCELONA – TERMINALS\nEsmorzar i trasllat a l’aeroport per embarcar en el vol en direcció Barcelona. Arribada, recollida de maletes i trasllat a les nostres terminals.


Novetats discogràfiques setmana del 10 de maig - Diari digital de Ràdio Platja d'Aro\nNovetats discogràfiques setmana del 10 de maig\nAquest dilluns hem rebut 70 nous temes que ja sonen al 102.7 de la FM. Aquests son els més destacats.\nColdplay ha publicat el seu esperat nou single ‘Higher Power’, primer avançament del seu proper àlbum, en totes les plataformes digitals i també en format CD single d’edició limitada, en un llançament que va tenir una espectacular estrena ahir a la nit a través d’un enllaç amb el astronauta francès de l’Agència Espacial Europea (ESA) Thomas Pesquet, a bord de l’Estació Espacial Internacional (ISS), i que va poder seguir a YouTube. L’estrena de la cançó, un animat pop amb tocs dels vuitanta, va seguir a una conversa que va incloure similituds entre la vida a la gira i la vida a la ISS; la fragilitat de l’planeta terra; i si Pesquet havia detectat extraterrestres.\nSopa de Cabra & Varis – Si et quedes amb mi ( 30 anys)\nMiquel Abras – Amb el Cap ben alt\nRozalen – El paso del tiempo\nPrevious Previous post: Comencen els Jocs AROLÍMPICS 365 amb la participació 450 alumnes i mestres\nNext Next post: Entra en vigor la limitació de velocitat urbana


Ahir es col·locà la primera pedra que dóna inici a les obres d'electrificació de la xarxa ferroviària. El cost de les dues primeres fases fins a l'Enllaç, a Inca, és de 30 milions\nCristina Polls | 06 maig 2010\nMoment en què el president, Francesc Antich, posa la primera pedra a l'estació Intermodal de Palma.\n"Totes les línies de tren podrien estar electrificades a final del 2012". Aquest era l'anunci que feia ahir el conseller de Medi Ambient i Mobilitat, Gabriel Vicens, en el moment en què es va posar la primera pedra per poder iniciar aquest ambiciós projecte. El president del Govern de les Illes Balears, Francesc Antich, qui va ser l'encarregat de realitzar aquest acte simbòlic, va estar acompanyat, a part de per Vicens, pel director general de Mobilitat, Toni Verger, i pel president del Partit Popular, José Ramón Bauzá.\nA curt termini, els 30 milions d'euros que s'invertiran per fer el canvi de model es destinaran a les dues fases inicials projectades. La primera és entre l'estació Intermodal de Palma i els tallers de Son Rul·lan, amb un termini d'execució de 9 mesos i un cost de 3,7 milions d'euros. S'hi durà a terme l'electrificació de 7 de les 10 vies de la Intermodal, ja que les tres restants ja ho estan. Així mateix, s'electrificarà la doble via fins a Son Rul·lan i s'ampliarà la subestació elèctrica Son Costa-Son Forteza.\nLa segona fase de les obres, entre Son Rul·lan i l'Enllaç (Inca), afectarà 29,1 km, amb un pressupost de 13,1 milions d'euros i un termini d'execució de 9,8 mesos, durant els quals s'electrificarà la doble via fins a l'estació de l'Enllaç. Com va explicar Antich, "es tracta d'impulsar el creixement sostenible per tal d'evitar el canvi climàtic". Vicens va puntualitzar que, "un cop finalitzi el projecte, el servei estarà a l'altura dels millors d'Europa".\nPer Miquel Joan, fa mes de 8 anys\nAI Joan Josep, com t'han enganat, aquest tren té un cost energètic 100 vegades més gran que qualsevol bus tenenit en compte el número de passatgers que portarà i tenint en compte el cost de construcció (de destrucció de més Mallorca) i el de manteniment aquest tren a Artà és el més gran engany que s'ha fet en aquesta illa en nom de l'ecologisme.\nUn gran benefici pels quatre polítics que la venen i sobretot per algun batle que necessita vendre els terrenys que té en propietat en alguna de les urbanitzacions per on passarà el tren i sobretot per les constructores que s'enbutxaquen 200 milions d'euros.\nMallorca el que necessita es un bon transport públic i aquest tren és una farsa que mos costa molts i molts doblers i suposa més ciment a Mallorca.\nSa pot saber quants centenars de milers d'euros paga la conselleria de mobilitat a aquest diari pels anuncis que posa continuament i que li donen tenir un tractament absolutament xupaculs per part dels periodistes de Dbalears?\nOn està la dignitat com a periodistes d'aquesta casa?\nQuin és el preu dels periodistes de dbalears per manipular les informacions sobre aquesta conselleria amagant tots els problemes que té?\nPer Joan Josep Bonnin Casellas, fa mes de 8 anys\nA Sineu, va arribar gràcies al finat Francesc Quetgles. Ara és novament el pacte progresista qui ens dona l'esperança de veure novament el tren arribant fins Artà. Mallorca serà molt més sostenible i económica.\nAquest mateixos estan fent el tren-tam de llevant un desastre ecològic i de malversació de fons públics! Una vergonya!\nInauguram, ergo existim...\nMe fàcil hagués estat tancat el padró de Palma, des de 1990.\nFer sortir de Palma, tots els residents posteriors a 1990, i que se'n vagin a empadronar a pobles.\nAquesta ès la política a seguir, que tot Mallorca viu a Palma o ha de anar a Palma.\nPer Jeroni PericÃ s, fa mes de 8 anys\nQue inaugurin tot el que trobin, la bona feina s'ha d'inaugurar i reinaugurar totes les vegades que fagi falta.\nPer Romeu, fa mes de 8 anys\nL'electrificacíó només por dur beneficis, el tren serà més ecològic i ràpid, però tot plegat ha de donar els fruits a llarg plaç: electrificació, més trens que creuaran tota l'illa, el tramvia... pareix que s'hi han posat seriosament a fer feina i a canviar aquest model de mobilitat insostenible que teníem. Vull animar a la Conselleria de Mobilitat i al Consorci de Transports que segueixin fent feina de valent i deixin la major part de les coses ben farmades perquè no sabem qui governarà d'aquí 1 any.\nNofret, per molt que bramis tan mateix no te soterreran es tren per davant ca teva a Sta. Maria, deixa de dir pardalades i dois per favor, saps bé que s'està pendent de l'ajuntament de Palma per unir les dues targetes.\nPer Fins als nassos de batzols, fa mes de 8 anys\nNofret, Guillem Ramis i cia: les dues targetes que dius son per un costat la de tren, metro i bus interurbà i l'altra la de l'EMT. Efectivament, no tenen res a veure perquè una és per tota l'illa i l'altra per Palma, tal i com passa a la major part de llocs del món. Hauries de saber que el Consorci de Transports no hi té cap competència damunt l'EMT. I tamb hauries de saber que aquest Consorci de Transports que tu critiques ha millorat més el transport en bus en 3 anys que en la resta de democràcia, tant en freqüències com en preus, i sino demana-ho a la gent d'Esporles, Calvià, Andratx, Felanitx, Pollença o Campos, entre d'altres molts llocs. Abans de xerrar entera't de com estan les coses i la feina que es fa i, sobre tot, DEIXAU D'UTILITZAR L'ASSOCIACIÓ D'USUARIS PER PROMOCIONAR POLITICAMENT EU-VERDS DE STA. MARIA, QUE FEIS OI,


Entra en vigor el reglament sobre les bosses de plàstic\nEls comerços les hauran de cobrar a un preu mínim d’entre 10 i 15 cèntims\nEl nou reglament per a la reducció del consum de les bosses de plàstic entra en vigor a partir d’avui i tots els establiments del país només podran distribuir les bosses permeses per aquesta regulació. A més, serà obligatori cobrar al client un preu de 10 cèntims per a les bosses amb més del 80% del material reciclat, com a mínim, i de 15 cèntims per aquelles les que tinguin menys del 80% del material reciclat, també com a preu mínim. Finalment, totes les bosses de plàstic que es distribueixin des d’ara hauran d’estar retolades amb un missatge de prevenció\nPerfecte... ja esta solucionat tot el problema del medi ambient... ara tots a comprar les mateixes bosses al mercadona... 20 bosses 0,89€... vaja xorrada deu meu...\n#3 Estadi comunal\nBusqueu una alternativa com bosses de paper o algo. Cobrar per cobrar no arregla res, necesites bosses per comprar i es continuaran comprant. Vergonyos tot plegat com enganyen als ciutadans aquestes “solucions”\n#2 Presa de pel\nPagarem 15 cèntims per una bossa serigrafiada amb la publicitat d'un macro supermercat? Si jo pago per una bossa NO vull publicitat en ella si us plau!\n#1 By the face\nNo és un reglament, és un atracament amb l'ecologia com a excusa, si de debò es pretén no contaminar el planeta no es fabricarien bosses de plàstic, però en realitat és una altra forma de fer negoci aprofitant la ingenuïtat del client.


23 de maig de 2016 Cultura i lleure\nJa arriba l’estiu i tornem a tenir aquí una nova edició del Cívicus una mica renovada. Aquest any el Cívicus forma part de l’Estiu XL, la campanya d’estiu de l’Ajuntament de Vic que es presentarà demà 24 de maig.\nCom cada any el cívicus va adreçat als joves nascuts entre 4 juliol del 2000 fins a desembre del 2003, ja que pels joves de 16 (nascuts del gener al 3 juliol del 2000) i menors de 18 oferirem, com ve essent habitual, el curs de premonitor del que donarem informació més endevant.\nPer apuntar-se al Cívicus caldrà fer una preinscripció que s’obrirà a la nostra web www.vicjove.cat del dia 25 de maig al 3 de juny ambdós inclosos.\nEl total de places per setmana serà de 20, per tant, en cas de que fos necessari es procedirà a fer un sorteig el dia 7 de juny.Un cop finalitzat aquest sorteig ens posarem en contacte amb totes les famílies i comunicarem si han obtingut plaça o no.\nEn cas d’obtenir plaça s’haurà de procedir a formalitzar la matrícula i efectuar el pagament. Enviarem un correu electrònic indicant el procediment de matricula, com s’haurà de efectuar el pagament i on s’haurà d’entregar la documentació. El període de matricula estarà obert del 8 de juny al 17 de juny.\nEnguany el cívicus s’estructura en setmanes i el preu de la setmana és de 25€.\nA continuació podeu veure les 4 setmanes temàtiques per fer-vos el vostre estiu a mida!\nARXIU Selecciona el mes maig 2019 abril 2019 març 2019 febrer 2019 gener 2019 desembre 2018 novembre 2018 octubre 2018 agost 2018 juliol 2018 juny 2018 maig 2018 abril 2018 març 2018 febrer 2018 gener 2018 desembre 2017 novembre 2017 octubre 2017 setembre 2017 agost 2017 juliol 2017 juny 2017 maig 2017 abril 2017 març 2017 febrer 2017 gener 2017 desembre 2016 novembre 2016 octubre 2016 setembre 2016 agost 2016 juliol 2016 juny 2016 maig 2016 abril 2016 març 2016 febrer 2016 gener 2016 desembre 2015 novembre 2015 octubre 2015 setembre 2015 agost 2015 juliol 2015 juny 2015 maig 2015 abril 2015 març 2015 febrer 2015 gener 2015 desembre 2014 novembre 2014 octubre 2014 setembre 2014 agost 2014 juliol 2014 juny 2014 maig 2014\n8 de maig de 2019 0 Obrim per selectivitat


Antic bloc de la Biblioteca - Escola Sant Jordi Lleida: Lectura LA JARDINERA\nLectura LA JARDINERA\nAquest magnífic llibre La Jardinera és nou a la nostra biblioteca. És de la Sarah Stewart i les il·lustracions són d'en David Small, són precioses. Ambientat a principis del segle XX, una bona cloenda per les darreres sessions del curs.\nAls nens i nenes de cicle superior 6è els ha encantat i s'han divertit amb la historia.\nHa sigut un llibre molt bonic i ens ha agradat molt a tots la història de la Lídia. És molt interesant encara que al final el seu tiet no acaba rient però el llibre ha estat molt b.\nPublicat per Biblioteca a 16:33\nEtiquetes de comentaris: cicle superior, llegir, presentaciones, promoció lectura


El brossat a la nostra cuina de Quaresma – Foodies on Menorca\nEl brossat a la nostra cuina de Quaresma Les formatjades de brossat, un dels tresors de la gastronomia ciutadellenca\n12 març, 2018 12 març, 2018 - by Bep Al·lès - Deixa un comentari\nEl període de la Quaresma, es sol celebrar entre els mesos de febrer i d’abril, mesos en que hi ha una major producció de llet –especialment febrer i març- i per tant de producció de formatge i dels seus derivats, entre ells el brossat, ben present a la nostra gastronomia i des de ben antic.\nEl brossat és un formatge fresc que s’elabora amb el xerigot resultant de l’obtenció d’altres formatges com el mató, el formatge fresc o el formatge madurat, d’ovella o de cabra i a la nostra illa de vaca.\nEl brossat ja era consumit a la nostra illa en temps dels romans i dels àrabs i també a tota l’època medieval. Tenim receptes ben antigues com el brossat amb mel i canyella; el brossat amb mel i arboces, que amb l’arribada dels àrabs hi incorporarem el sucre, a més de les elaboracions tant tradicionals com les greixeres i púdings de brossat, o les formatjades i crespells de brossats, ben típics de la nostra cuina de la Setmana Santa.\nAntigament, el brossat que es feia a Menorca era, possiblement, de llet d’ovella o de cabra, però a partir del segle passat amb la transformació de l’economia de la pagesia que passa de ser d’agrícola a ramadera, el brossat que es fa a Menorca és de llet de vaca, o bé mesclat amb llet d’ovella. També de la llet de vaca a més del formatge i el brossat, es fan altres elaboracions, avui en dia ja gairebé perdudes, com la llet espessa, que és la que s’estreu de la caldera després de fer el formatge i es menja amb sucre per a fer la bereneta, costum que encara conserven les associacions de jubilats de Menorca.\nA més de la greixera de brossat i de la seva evolució en el segle XVIII amb les dominacions britàniques com a púding de brossat i la seva variant amb monyaco i brossat, a la nostra cuina hi tenim elaboracions ben propies com és el cas de les formatjades de brossat, típiques de Ciutadella i que formen part de la gastronomia del Dijous i Divendres Sant. A l’igual que la greixera de brossat, porten ous, sucre, ratlladura de pell de llimona i canyella. A la part de Llevant de l’illa, no se’n fan de formatjades de brossat, però si que en fan crespells –que res tenen a veure amb els crespells mallorquins- , i també rubiols.\nTenim llepolies o postres medievals com és el brossat amb mel, sucre i canyella, que es podia acompanyar de fruits secs, o bé amb fruites com les arboces, i també del receptari medieval tenim els flams de brossat que són elaboracions de la cuina jueva.\nAls receptaris que he consultat de cases senyorials i benestants del segle XIX i principis del XX hi he trobat receptes de coques de brossat, com les que feia la família Vigo. També l’arxiduc Lluís Salvador ens parla d’unes coques de brossat en el seu apartat de plats i elaboracions més comuns de Menorca, i ens diu que aquestes són de consum habitual els mesos d’hivern i a principis de la primavera.\nFORMATJADES DE BROSSAT DE CAN SALORT\nIngredients: Per a un almud de farina (1.100 g) hi posarem 9 unces (300 g) de man- tega de vaca, una lliura (400 g) de brossat, 3 ous, 5 unces (165 g) de sucre, pell de llimona ratllada, 4 cèntims de canyella i si queda la pasta del farciment massa clara un poc de farina.\nElaboració: Dins un ribell mesclarem tots els ingredients ben mesclats i ho deixarem reposar uns 20 minuts.\nTindrem la pasta de sèu feta (en aquest cas emprarem mantega de vaca i no seu de porc per a fer la pasta de formatjades) i farem bolles de la mida d’un ou, les aprimarem i al mig hi posarem una cullerada ben grossa del farciment. A part farem les tapadores fent bolles de pasta, aprimant-les i passant-lis damunt el motllo de retxes de les formatjades de brossat. Aferrarem els dos crespells de pasta i retallarem les puntes amb el motllo ovalat de fer aquestes formatjades.\nLes enfornarem uns 20/25 minuts, tot depenent del forn.\nPasta: 1.200 g de farina, 300 g de mantega, 1 bon tros de llevat de forn, 1 got d’aigua calenta.\nArticle anterior A la descoberta dels vins naturals\nSegüent article Gin Xoriguer, present i futur prometedor


Les principals colles castelleres diuen adeu al 'Gordo'\nAra Castells 24/10/2017\nLes agrupacions mostren el seu rebuig a l'atac de l'estat espanyol passant-se a la Grossa\nBarcelonaDesprés que dimecres passat, 18 d'octubre, la colla castellera dels Xiquets de Tarragona anunciés que enguany deixarà de comprar la Loteria de Nadal de l'estat espanyol “per dignitat i coherència”, s'han reiterat els comunicats per part d'algunes de les formacions més importants del moment. Els Capgrossos de Mataró, els Castellers de Vilafranca, la Colla Vella dels Xiquets de Valls i els Minyons de Terrassa han seguit les passes de l'agrupació tarragonina.\nUna gran part del món casteller està demostrant aquests últims mesos el seu compromís amb les institucions catalanes i són moltes les colles que han decidit prendre les regnes en els moments més importants del procés. Pendents de l'aprovació de l'article 155 per part del Senat, l'última mostra de desconnexió s'està portant al terreny de les loteries.\nLes agrupacions castelleres són entitats sense ànim de lucre i, com moltes altres associacions d'aquest tipus, cada any aprofiten la Loteria de Nadal per guanyar un ingrés extra en forma de participacions. El 18 d'octubre els Xiquets de Tarragona van fer públic a través dels seus perfils oficials a les xarxes socials que enguany deixarien de jugar al 'Gordo' de Nadal de Loterias y Apuestas del Estado a causa de la situació política i social del país. A canvi, els ‘matalassers’ participaran a la Grossa de la Loteria de Catalunya.\nEls han seguit les passes els Capgrossos de Mataró, que han al·legat “motius evidents”; els Minyons de Terrassa “com a protesta per la repressió mostrada per l'estat espanyol vers el poble de Catalunya”, la Colla Vella dels Xiquets de Valls, els Castellers de Mollet i els Castellers de Vilafranca, que també han volgut deixar clar que es tractava d'una mostra de “rebuig als atacs contra el poble i institucions de Catalunya”.\nAltres formacions s'estarien plantejant encara aquest canvi, que podria ser imminent els pròxims dies, si bé un gran nombre d'agrupacions ja s'havia decantat per la loteria catalana en anys anteriors, és el cas per exemple de la pràctica totalitat de les colles castelleres de la ciutat de Barcelona.\nPer dignitat i coherència, enguany la colla no jugarà a la loteria de Nadal estatal. Participarem a @lagrossacat. Aviat donarem més detalls!\n— Xiquets de Tarragona (@xiquetstgn) 18 de octubre de 2017\ncastellers La Grossa de Cap d'Any


Entrega de premis per la creació de la marca i el disseny de Turisme MICE (turisme de negocis) a Osona • Osona Turisme\nHome / Professionals / Entrega de premis per la creació de la marca i el disseny de Turisme MICE (turisme de negocis) a Osona\nEntrega de premis per la creació de la marca i el disseny de Turisme MICE (turisme de negocis) a Osona\nEn col·laboració amb l’Escola d’Art de Vic (Eart Vic), hem creat la marca i disseny d’imatge de Turisme MICE a Osona\nEl Turisme MICE a Osona és un projecte de turisme de negocis i reunió el qual Osona Turisme hi està treballant per potenciar la comarca en aquest segment.\nEl MICE, també conegut com a turisme de negocis, és un sector en alça i de gran importància, ja que no només beneficia directament als empresaris sinó que a més promou la desestacionalització als destins i augmenta la demanda de serveis a la zona.\nEs van rebre un total de quatre propostes que van ser votades pel Consell d’Administració el passat mes de març, on s’ha escollit la guanyadora. Cal afirmar que totes les propostes han estat de gran qualitat i van generar molts dubtes entre el Consell d’Administració.\nFinalment, s’ha escollit una proposta que es reserva per valorar en un futur la seva implementació en la imatge del projecte Turisme MICE a Osona. El premi és un val de 150€ per gaudir en activitats de turisme actiu, gentilesa d’Osona Turisme.\nVolem donar les gràcies a tots els participants!\nprevious post: LA REPUTACIÓ ONLINE D’OSONA\nnext post: El turisme a Osona, una oportunitat que cal gestionar


Divendres 16 18:00 - 19:00\nNo abunden els artistes que ja des dels seus primers releases deixen fixat un so i una veu que trenca esquemes i només respon a la seva pròpia idiosincràsia. Elysia Crampton és una d'elles. En el seu món convergeixen la tradició andina i amazònica de Bolívia (on són els seus orígens) amb producció digital avançada, donant forma a un llenguatge nou, excitant i molt personal. En el seu últim treball, “Demon City”, s'ha envoltat de còmplices com Chino Amobi, Rabit o Lexxi, i ha rescatat la figura de Bartolina Sisa, lluitadora aymara que va liderar la resistència contra els colonialistes espanyols a finals del segle XVIII. Benvinguts al fascinant univers de Crampton: passat ancestral, futur distòpic, sons selvàtics, compromís transgènere, simbologia esotèrica i rítmica avantguardista.\nL'artista de Virgínia porta anys produint i creant sons, tot i que no ha estat fins fa poc que ha mostrat el seu treball al públic. El seu primer àlbum, “American Drift” (Blueberry Records, 2015) va ser molt ben rebut per la crítica especialitzada i va deixar ben clar que estàvem davant una creadora d'una personalitat única i molt potent. Les seves postures polítiques i la seva condició d'artista transexual es traslladen a una música impactant i profunda, que connecta cultures aparentment allunyades entre si i dispara idees a través d'una amalgama sonora rica en textures i d'alt voltatge sònic.


De les 12 persones en risc d’exclusió que van participar en l’esdeveniment, 8 han estat seleccionades com a operaris de magatzem i de manteniment industrial\nL’equip de Selecció i Inclusió Sociolaboral de CODEC i CARES ha participat en un esdeveniment de reclutament impulsat per l’Àrea de Mercat de Treball de Barcelona Activa. La jornada, celebrada el 25 de març a l’edifici MediaTIC de Barcelona, tenia com a objectiu conèixer i entrevistar persones en risc d’exclusió social que estiguessin buscant oportunitats de feina per poder incorporar-les als serveis logístics que gestiona CODEC.\nLa sessió, a la qual hi van assistir 12 persones en situació d’exclusió social, va començar amb la presentació de l’Empresa d’Inserció CODEC i de les diferents ofertes laborals que l’entitat té obertes per als serveis logístics de Barcelona ciutat i rodalies. També es van exposar els quatre itineraris formatius que CODEC ofereix actualment - gestió de magatzems, manteniment industrial, transport de mercaderies i neteja d’instal·lacions industrials-, i l’acompanyament que es du a terme per millorar les habilitats i capacitats de cada persona i ajudar-la a inserir-se en una empresa ordinària després del seu pas per l’Empresa d’Inserció CODEC.\nDesprés de la presentació, es van dur a terme les entrevistes individuals. De les 12 persones entrevistades, que prèviament havien estat preseleccionades per Barcelona Activa, es van seleccionar 8 professionals. Una de les persones contractades s’incorporarà aquesta setmana a CODEC com a operari de Manteniment Industrial. Durant el temps que treballi a l’empresa d’inserció seguirà l’itinerari de Manteniment Industrial, que inclou formacions específiques en electromecànica, soldadura, electricitat, instal·lacions d’aigua, legionel·la, manteniment i muntatge d’equips industrials, juntament amb formacions transversals en prevenció de riscos laborals, i competències socials, laborals i digitals.\nLes altres set persones seleccionades s’han inclòs a la borsa de treball de CODEC i està previst que, en les pròximes setmanes, s’incorporin com a operaris de gestió de magatzems, duent a terme tasques de preparació de comandes en magatzems a temperatura ambient i a temperatura controlada. En el seu cas, seguiran l’itinerari de Gestió de Magatzems, que inclou formacions específiques en activitats auxiliars de magatzem, conducció de carretons i plataformes elevadores, manipulació d’aliments i mercaderies perilloses, treball en espais confinats, o identificació de danys en estanteries, entre altres.\nDes de l’equip de Selecció i Inclusió Sociolaboral de CODEC es valora molt positivament aquesta primera jornada de reclutament organitzada gràcies a Barcelona Activa, ja que va permetre donar a conèixer CODEC entre persones en risc d’exclusió social que es troben en cerca de feina i poder fer, en una única jornada, entrevistes individuals per conèixer-les personalment.


"Tothom tenia molta fe que hi hauria una obertura real, que hi hauria una democratització del país, en el fons no es volia continuar sota el règim soviètic però tampoc es volia un règim capitalista"\n651x366 Monika Zgustova amb el seu germà, la seva mare i la seva àvia a Praga el 1968 / FAMÍLIA MONIKA ZGUSTOVA Monika Zgustova amb el seu germà, la seva mare i la seva àvia a Praga el 1968 / FAMÍLIA MONIKA ZGUSTOVA\nL’escriptora Monika Zgustova (Praga, 1957) tenia tan sols deu anys quan els tancs soviètics van entrar a Praga i van posar punt final als somnis de llibertat dels txecs. Era el 21 d’agost del 1968 però el que s’ha conegut amb el nom de Primavera de Praga havia començat molt abans. “El 1963 es va celebrar un simposi sobre Kafka, que fins aleshores havia estat completament censurat i prohibit, i es van començar a publicar llibres seus”, diu Zgustova. Aquell simposi, que també va servir per fer sortir de l’armari obres prohibides de Bohumil Hrabal o Milan Kundera, va ser batejat amb el nom de “La primera oreneta de Praga”. Hi va haver una gran efervescència del teatre, es publicaven obres noves i arriscades. “La població buscava en les obres de Shakespeare un significat polític”, diu Zgustova.\n“Només era una nena però m’enrecordo molt d’aquell ambient d’efervescència, tothom tenia molta fe que hi hauria una obertura real, que hi hauria una democratització del país, en el fons no es volia continuar sota el règim soviètic però tampoc es volia un règim capitalista”, explica l’escriptora d’origen txec. Aquell 1968 governava Alexander Dubcek, que havia de liderar els canvis polítics que la societat exigia a crits. “Potser vam ser una mica ingenus però s’ha de tenir en compte que no s’havia vist cap senyal de democratització en els últims quinze anys -diu Zgustova-. Vivíem en una espècie de presó, no podíem viatjar a l’estranger”. L’escriptora recorda que hi havia txecs que s’empenyoraven les joies per ajudar el govern a caminar cap a un estat més democràtic: “A l’escola en parlàvem amb els altres nens i amb els professors, explicaven que s’acabaria el comunisme i començaria una nova etapa amb més llibertat. Al carrer tot el dia es recollien peticions”.\nEl 21 d’agost del 1968 els tancs soviètics van entrar a la capital txeca i van ocupar els carrers principals. “De tota aquella il·lusió i esperança no en va quedar res, nosaltres érem a casa amb els pares i el meu germà i vam sentir com arribaven, ens vam abocar a la finestra i les imatges eren brutals -explica Zgustova-. Els meus pares van quedar absolutament destrossats, van ser uns dies de molta tristesa”. El russos van envair el país, el van segrestar però alguns no van perdre l’esperança, creien que tot no estava perdut. “Hi havia estudiants txecs que anaven a parlar amb els soldats russos -el txec i el rus són llengües semblants i si ho volen es poden entendre-, els explicaven la situació, molts d’ells no volien ser allà amb els tancs, hi va haver casos de suïcidi entre els russos”, detalla Zgustova. Els generals russos, però, obeïen el Kremlin i no van abandonar els carrers: “No van marxar i ningú va fer res, ni els Estats Units ni Europa van moure un dit, i Txecoslovàquia va estar 20 anys més sota les ordres de la Unió Soviètica”, lamenta l’escriptora, que recorda sobretot la mort d’un company de classe que tenia 10 anys com ella i es va col·locar davant un tanc per aturar-lo i va acabar esclafat. Després de la Primavera de Praga, Zgustova va fugir amb la seva família als Estats Units. Des dels anys 80 resideix a Catalunya i ha traduït al català i castellà les principals obres d’autors com Milan Kundera, Bohumil Hrabal, Jaroslav Hasek o Václav Havel. L’exili o el règim comunista són molt presents en la seva obra. Si a La nit de Vàlia traçava el retrat d’una supervivent dels gulags i a Les roses de Stalin s’endinsava en la vida de la filla de Stalin, a Vestides per a un ball a la neu recull el testimoni de nou dones que van viure la traumàtica experiència dels camps de treball forçats.\n'Jardí d'hivern' de Monika Zgustova (Proa / Destino, 2009)\nZgustova ja havia retratat la Praga comunista a La dona silenciosa (Quaderns Crema, 2005) però a Jardí d’hivern aprofundeix en la quotidianitat de la dissidència i en el desencant després de la caiguda del Mur. Zgustova podria haver sigut l’Eva, la protagonista del llibre, si no s’hagués exiliat després de la Primavera de Praga.


L’Ajuntament d’Altafulla posa a punt els centres educatius per l’inici del nou curs escolar 2019-2020\nUna de les intervencions més destacades és la instal·lació de nous dispensadors de paper higiènic, de caràcter més ecològic i amb un major control del consum\nLa Brigada Municipal de l'Ajuntament d’Altafulla ha posat a punt els centres educatius de la vila per l’inici del nou curs 2019-2020. El consistori ha aprofitat l’aturada lectiva dels mesos de juliol i agost per impulsar diverses actuacions de millora i manteniment a les llars d’infants Francesc Blanch i Hort de Pau, i a les escoles La Portalada i El Roquissar. La majoria, treballs d’arranjament, de pintura, i de renovació de material malmès o que ha quedat obsolet.\nLes diverses actuacions que s’hi han dut a terme donen resposta a les peticions dels equips directius dels diferents centres.\nLa gran novetat d’aquesta arrencada de curs són els nous dispensadors de paper higiènic que ja han començat a instal·lar-se als lavabos de l’escola La Portalada, i que s’acabaran de col·locar a la resta de centres abans que les classes no donin el tret de sortida oficial.\nLa regidora d’Educació, Gemma Maymó, ha explicat que aquests nous distribuïdors de paper presenten un caràcter més ecològic i un major control del consum. Ha apuntat que es tracta d’una comanda de l’anterior equip de govern.\nEn total, seran més de 1.200 alumnes els que comencin el nou curs escolar 2019-20 als centres d’infantil, primària i secundària d’Altafulla. El proper dijous 5 de setembre, els alumnes del primer cicle de l’educació infantil tornen a les aules; mentre que pels estudiants del segon cicle de l'educació infantil, l'educació primària, l'educació secundària obligatòria, i el batxillerat, la data d’inici serà una setmana més tard, el dijous 12 de setembre.\nEls docents seran els primers en incorporar-se, el proper dilluns 2 de setembre.


Camins vius a casa\nInici » Actualitat » Notícies » Camins vius a casa\nTEMES: Al Prat ens cuidem,Cultura,Teatre L’Artesà,Què fa l’Ajuntament per ajudar-te?, Arts en Viu, Centre Cívic Jardins de la Pau, Centre Cívic Palmira Domènech, Centre Cívic Sant Jordi - Ribera Baixa, L'Escola d'Arts en Viu, Unzip Arts Visuals\nEl projecte educatiu impulsat pel Teatre L’Artesà creix amb la complicitat dels equipaments culturals que treballen les Arts en Viu a la ciutat\ndimarts, 26 maig, 2020 - 14:00\nL’excepcionalitat de la situació actual ha conduït moltes institucions culturals a la inactivitat, a baixar els seus telons i tancar les seves portes a un públic fidel i amant de les arts, que s’ha bolcat a la recerca de continguts a través de plataformes digitals. Però el consum audiovisual no ha d’eclipsar l’experiència escènica.\nEl Teatre L’Artesà fa tot just un any obria les portes. Lorca i les seves sàvies paraules van dotar d’ànima una platea que aplaudia amb entusiasme el final d’aquella primera gran actuació. La comunió perfecta. Avui però, en temps de crisi i canvis d’una realitat que ja no tornarà a ser, el diàleg públic-artista no es pot aturar. Deia el mateix poeta andalús: “El más terrible de todos los sentimientos es el sentimiento de tener la esperanza muerta”. Les Arts en Viu segueixen amb l’esperança molt viva i volen transmetre aquest sentiment a totes les comunitats que li han fet costat durant aquest any. Tornarem a omplir les platees i a gaudir dels espectacles en viu, però ara toca transformar els canals sense perdre la veritable essència: el gaudi de la creació escènica i les possibilitats d’aprendre i créixer amb ella.\nUna proposta en col·laboració amb la Taula Familiar i el sistema d’Arts en Viu del Prat\nÉs amb aquest esperit que s’obre ara una nova temporada amb la complicitat de la Taula Familiar, un espai de coordinació amb tots els agents implicats en la creació de continguts artístics destinats al públic familiar, i tots els equipaments d’Arts en Viu.\nCamins Vius, el projecte educatiu impulsat pel Teatre L'Artesà, es transforma per oferir tot un seguit d'experiències artístiques de fort contingut pedagògic, que es podran gaudir des de casa, pensades especialment per respondre a les inquietuds i necessitats de cada franja d'edat i aprenentatge, des de l'escola bressol a l'edat adulta.\nEls Centres Cívics Centres Cívics Sant Jordi-Ribera Baixa, Palmira Domènech i Jardins de la Pau, La Capsa, La Xarxa, el Cèntric Espai Cultural, UNZIP Arts Visuals i L’Escola d’Arts en Viu acompanyaran el Teatre L’Artesà en aquesta experiència, treballant alguns dels projectes artístics amb les comunitats de proximitat i implicades en l’activitat de cada centre, com per exemple en el cas del CC Palmira Domènech que, un cop a la setmana, organitzarà trobades en línia per compartir dubtes, mostrar els resultats i poder xerrar del procés creatiu a partir d'una de les propostes.\nCada divendres hi haurà una cita per cada franja d'edat\nEls vídeos, amb materials explicatius amb els quals es podrà treballar en família o en solitari, es publicaran al llarg d'un mes a la pàgina Camins Vius a casa cada divendres a partir del 29 de maig.\nPer compartir en família, per viure en comunitat. Perquè el diàleg educació-cultura-comunitat ha de continuar. És més necessari que mai. El nou marc de vida ens allunya de l’exhibició convencional però no atura el moviment. No atura la creació, la converteix en ànima per tal de contagiar l’esperança que mai no hem de perdre.\nAl Prat ens cuidem!\ndivendres, 21 gener, 2022 - 15:15\nNova marató de vacunació de la tercera dosi contra la covid, aquest dijous 27 de gener al Centre Cívic Delta\nAdreçada a persones majors de 30 anys del Prat de Llobregat\ndivendres, 21 gener, 2022 - 12:00\nVisites guiades a l'exposició "El Prat, una mirada arqueològica" ens permeten conèixer la història de la ciutat\nA més de les visites guiades, s'han programat diferents activitats...


El TC estudiarà si cal apartar els tres magistrats del ‘cas BPA’ - El Periòdic d'Andorra\nEl Tribunal Constitucional (TC) ha admès a tràmit el recurs d’empara presentat per quatre dels processats en el cas BPA defensats per Josep Antoni Silvestre. Segons l’aute publicat ahir al BOPA, el TC estudiarà la presumpta imparcialitat del tribunal i més ho farà amb efectes suspensius, de manera que la vista oral seguirà sense data de represa fins que no es resolgui aquesta qüestió. El Constitucional entén, doncs, que mentre no prengui una decisió definitiva, els magistrats del cas – Josep Maria Pijuan, Enric Anglada i Concepció Barón– no poden prendre cap decisió sobre la causa.\nAquest recurs d’empara arriba després que els mateixos implicats presentessin una recusació contra els tres magistrats que componen el tribunal just abans de la primera (i de moment única) represa del judici, el passat 17 de setembre i que en prou feines va durar uns minuts.\nLa recusació s’argumentava en base a una advertència que va fer el president del tribunal, Josep Maria Pijuan, indicant a Silvestre que el tribunal podria interposar-li una querella criminal per les seves actuacions durant la vista oral. Per als recurrents, aquesta era una amenaça clara que podia mostrar la parcialitat del tribunal així com perjudicar l’exercici de la defensa. La recusació, però, va ser desestimada per la sala penal del Tribunal Superior, motiu pel qual Silvestre va decidir portar-la al Constitucional, que ara ha acceptat tornar-la a estudiar.\nFins ara, la vista oral de la causa principal de BPA ha durat tan sols una setmana i uns minuts. L’acumulació de recusacions presentades per Silvestre i els seus clients ha impossibilitat la represa del judici. L’acceptació del recurs d’empara per part del TC encara allunya més la data de reinici.\nAquest recurs contra els tres magistrats del cas BPA és independent del també presentat per Silvestre contra Pijuan. En aquest darrer cas, el Tribunal Superior va resoldre a favor de l’advocat defensor, apartant al president del Tribunal de Corts de la causa BPA.\nEn aquest cas, la recusació s’argumentava en una altra conversa que advocat i magistrat van intercanviar fora de la vista oral. En concret, el lletrat afirmava que Pijuan l’havia advertit que les seves «maniobres» podrien perjudicar als seus clients. En la resolució, el Superior considerava que «malgrat la total bona fe» del magistrat Pijuan i «la seva fama de magistrat exemplar i imparcial», «aquestes paraules han pogut crear l’aparença raonable que [Pijuan] no resoldrà les causes relatives al cas de manera totalment objectiva». En conclusió, decidia acceptar la petició de recusació del president del Tribunal de Corts «en un context de defensa conflictiva que anima el present recurrent, amb la voluntat manifesta de bloquejar el procediment, i a fi d’assegurar una total serenitat dels futurs debats en la present causa».


Apartments Maris Petrovac Montenegro - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nApartments MarisApartamentUlica VIII, No.19, Petrovac, Petrovac, Montenegro, 85300 - Veure al mapaExcepcional9,6Basada en 36 comentarisApartments MarisVeure més fotosplatjaVeure més fotosplatjaVeure més fotos9,6 Excepcional valoració dels hostesVeure tots els comentaris"excellent location, clean, comfortable and quiet place.\nA ve..."SteveUnited KingdomVeure més fotosExcel·lent ubicació 9,5Veure el mapaVeure totes les 46 fotos9,5Ubicació\nOpcions d'habitacióMés fotos i detallsApartament d'Una Habitació (One-Bedroom Apartment)...45 m2banyera2 llits individuals i 1 lli...Fixa les dates per veure preusMés fotos i detallsStudio apartment (2+1) ...28 m2plat de dutxa1 llit individual i 1 llit ...Fixa les dates per veure preusMés fotos i detallsApartament Comfort d'Una Habitació (Comfort One-Bedroom Apartment)...70 m2Dutxa i bany2 llits individuals i 2 lli...Fixa les dates per veure preusMés fotos i detallsApartament (Apartment)...Fixa les dates per veure preusMés fotos i detallsApartament (Apartment)...Fixa les dates per veure preusMés fotos i detallsApartament (Apartment)...Fixa les dates per veure preusMés fotos i detallsApartament (Apartment)...Fixa les dates per veure preusMés fotos i detallsApartament (Apartment)...Fixa les dates per veure preusMés fotos i detallsApartament (Apartment)...Fixa les dates per veure preusMés fotos i detallsApartament (Apartment)...Fixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Apartment Maris està situat idealment a Petrovac Na Moru; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Apartment Maris, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix transport hotel/aeroport, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, escriptori, balcó/terrassa, insonorització, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen jardí, sala de jocs estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Apartment Maris és una elecció inteligents per a viatgers a Petrovac Na Moru, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Noucentisme, parcs, jardins, Turó Park, Rubió i Tudurí\nEl Noucentisme i l’art del jardí (vídeo 8/12 Noucentisme)\n10 novembre 2016 | Entrevistes, General, Noucentisme, Vídeos | 0 comments\nMercè Vidal, historiadora de l’art i directora de l’obra Joies del Noucentisme, d’Enciclopèdia Catalana, ens introdueix en aquest vídeo en l’art del jardí durant el Noucentisme. Tot seguit podeu llegir les seves explicacions.\n“Aquesta bellesa pública tindria una explosió que seria l’art del jardí, la construcció d’àrees verdes a la ciutat de Barcelona. Aquí tindríem la muntanya de Montjuïc, que serà urbanitzada i enjardinada per la vinguda de Jean-Claude Nicolas Forestier l’any 1915 i a partir d’aquell moment també d’un ajudant, Nicolau Maria Rubió i Tudurí, que en aquell moment era estudiant d’Arquitectura.\nL’art del jardí realment és un tema d’una gran novetat en el Noucentisme, perquè les escoles d’arquitectura de Barcelona no aplicaran aquesta tècnica, que també s’estudiava a l’Escola Superior dels Vells Oficis, fins a la dècada dels anys vuitanta. No en diran art del jardí, en diran paisatgisme. Gràcies a Rubió i a Forestier, Barcelona es va dotar d’uns jardins esplèndids.\nEl jardí noucentista no és com el jardí romàntic, on la natura es mostra de manera salvatge i espontània, sinó que intenta aplicar un ordre. Aquesta voluntat de classicisme es mostra amb el jardí arquitectònic, que intenta ser una natura ordenada en què es noti que hi ha un control per part de l’humà. Al mateix temps intenta recuperar aquelles espècies que són pròpies de la Mediterrània. O fa una altra cosa: importa unes plantes que es poden adaptar al clima mediterrani. Això donarà com a resultat el que s’anomena el jardí llatí.\nEls jardins llatins, on la natura s’ha ordenat a través d’elements arquitectònics, recorden de vegades les villas italianes, perquè Itàlia també és un referent. En altres també hi trobarem racons que ens evocaran el que es deia en l’època els jardinets de masia: amb arcades, safarejos que es convertiran en petits estanyols… L’art del jardí és una de les grans excel·lències.\nEn el Noucentisme trobem, si anem a Montjuïc, el jardí Laribal, el Turó Parc, els jardins del Palau Reial de Pedralbes… Fora de Barcelona, a Lloret de Mar trobem els jardins de Santa Clotilde, que són una obra de Nicolau Rubió i Tudurí, i a Blanes, el jardí botànic de Mar i Murtra, on hi ha una conjunció entre el Mediterrani, la visió del mar i elements que provenen de la presència humana. Per exemple, s’hi troba un petit banc que harmonitza amb la vegetació del voltant, però pots tornar-hi una altra vegada i aquella vegetació haurà canviat, haurà agafat unes altres tonalitats. Per tant, estem parlant d’una riquesa visual molt intensa.\nEs pretén fer una educació estètica a través de l’art del jardí. Es recupera la idea del filòsof Schiller: “L’educació a través de l’art, la bellesa que ens ensenya el lloc és la que forma cívicament l’individu”.


Som una escola pionera en integrar les dues vessants de la Teràpia Gestalt: unim la costa Est de Laura Perls i la Oest de Fritz Perls. Quan parlem de Teràpia Gestalt fem referència a un tipus de teràpia humanista. L’Escola de Gestalt Catalunya-Girona potencia la trobada amb un mateix i entre les persones d’una forma conscient i saludable.\nTreballem l’autoregulació organísmica\nLes persones són mirades en un sentit holístic. Atenem la part racional, l’emocional, les sensacions corporals així com les relacions i els vincles.\nApunta't ara i no et quedis sense plaça.\nA tothom que estigui interessat/da\nA terapeutes i, en general, a persones de l’àmbit de l’ajuda interessades a desenvolupar un ampli coneixement de si mateixes i dels altres.\nformació en teràpia Gestalt adults a Girona\n5. El cicle de l’experiència i mecanismes d'evitació del contacte I\n6. Mecanismes d’evitació del contacte II\n7. Mecanismes d’evitació del contacte III\nINTENSIU RESIDENCIAL: Pares, família i gestalt.\n1. Les capes de la neurosi\n2. Teràpia familiar i sistèmica. Genograma\nINTENSIU RESIDENCIAL: El dol i les pèrdues. Tancament del grup\nL’autoresponsabilitat de les nostres emocions, sentiments i accions, donant més importància al "com" i al "per a què", que al "perquè".\nAbans d'iniciar el procés d'inscripció fem una entrevista personal on podeu conèixer l'escola i us oferim una explicació detallada del programa. També ens podeu explicar els motius que us porten a interessar-vos en aquesta formació i resoldre dubtes. L'entrevista és sense compromís i la idea és que puguem valorar si és el que realment esteu buscant.\n1. Tots els dimecres al matí de 9.00 a 14.00 h o bé\n2. Tots els dimecres tarda de 16:00 a 21:00 h\nB) Un cap de setmana al mes: divendres de 18.00 a 22.00 h, dissabte i diumenge de 9.00 a 15.00 h\n* L’Escola Gestalt de Catalunya es reserva el dret d’entrega del diploma. En el cas que tant la direcció com els tutors de la formació creguin que l’alumne no ha acabat el procés personal, es valorarà amb l’alumne l’opció de repetir si fos necessari. De la mateixa manera, en el cas de no complir tots els requisits o de no haver acabat amb el procés personal, l’Escola es compromet a donar un certificat d’hores d’assistència, que no és vàlid com a títol.


Majorica demana als treballadors que comprin joies i loteria sense cobrar – Revista07500\non 17/11/2020 18/11/2020 actualitat comerç\nEl que ha aixecat un enorme malestar entre la plantilla a Manacor\nL’esperpèntica situació de Majorica arriba per moments a situacions tragicòmiques. Embarcada en un concurs de creditors aprovat ara fa una setmana “després d’una caiguda del 75% de les vendes a més de 70 països”, la perlera intenta ara que els seus propis treballadors (afectats per ERTEs i que en la majoria de casos encara no han cobrat un cèntim des de l’inici de la crisi sanitària i el tancament de la fàbrica a Manacor) comprin joies de l’empresa a fi de llevar-se estoc de damunt.\nUna tàctica que ja ha aixecat un enorme malestar entre els aproximadament 160 treballadors de Majorica a l’ex ciutat de les perles, que no entenen com els responsables tenen barra fins a darrera hora i amb la situació que estan patint, de demanar-lis que comprin joies d’altres col·leccions… això sí, amb descompte d’empleat.\nEn un correu enviat als treballadors, l’empresa els ‘convida’ a realitzar ‘compres personals’ i els dóna dues opcions: la primera dirigida als pocs que ja perceben part de la nómina (un 50% de la passada del mes d’octubre), als quals se’ls hi descomptarà del propi sou. I la segona possibilitat per aquell personal suspès i sense nòmina, mitjançant una transfarència per l’import d’allò comprat a la compta de Majorica SA.\nAixí mateix i per si això no fos suficient càstig, en un altre mail se’ls facilita el número de l’empresa per jugar a la Loteria de Nadal. Un dècim que evidentment no els regalen, sino que poden comprar seguint unes senzilles instruccions online. Uns oferiments que la plantilla no ha rebut amb il·lusió, sino tot el contrari.\nPer altra banda i un cop aprovat com dèiem el concurs de creditors, el jutge encarregat ja ha anomenat al castellonenc Fernando Martínez Sanz com a l’administrador concursal encarregat de dur a bon port la reestructuració econòmica de la perlera, sanejar els comptes i tractar de facilitar així la venda de Majorica, redimensionada a nivell local. El procediment podria estar llest en un periode d’uns tres mesos.\nPrevious Article Sense pista de patinatge però amb una bolla gegant\nNext Article L'Ajuntament demana a Salut uns criteris clars de desescalada i ajudes per Manacor