El Síndic demana a Educació impulsar mesures per “restituir” la sisena hora als centres d’alta complexitat - Social.cat\nRibó constata que s’ha passat del 62,8% dels centres de màxima complexitat al 21,2%\nDimarts, 23 de març de 2021 | 12:15 h\nRibó constata que s’ha passat del 62,8% dels centres de màxima complexitat al 21,2% | Estefania Escolà (ACN)\nEl Síndic de Greuges ha demanat al Departament d'Educació que impulsi les accions necessàries per "restituir" la sisena hora als centres de màxima i alta complexitat de cara al curs vinent. Els centres que l'imparteixen són menys aquest curs que l'anterior, després que aquests s'acollissin a la possibilitat de deixar de fer-la que es va incloure a les instruccions del curs.\nEl Síndic ha constatat que durant el curs 2019-2020, la sisena hora s'impartia en el 62,8% (145) dels centres de màxima complexitat i en el 13,6% (28) dels d'alta complexitat, mentre que aquest curs es fa en el 21,2% dels de màxima complexitat.\nEl síndic Rafael Ribó ha explicat que en la resposta d'Educació s'apunta que no s'ha donat cap indicació d'eliminar la sisena hora i que s'han mantingut els recursos als centres que ja la tenien el curs anterior i és el centre el que els organitza. Ha recordat però que més enllà de les dotacions addicionals assignades als centres amb sisena hora, aquesta permet incrementar en prop d'un 15% l'atenció educativa que rep l'alumnat per part del professorat. A més, ha afirmat que prop d'un 40% de centres de màxima complexitat no tenien sisena hora abans de la pandèmia.\nSegons les dades facilitades al Síndic, han renunciat a la sisena hora el 66% dels centres de màxima complexitat i el 57,1% dels d'alta complexitat, mentre que també ho han fet el 34,7% dels que tenen una complexitat estàndard.\nDavant d'aquestes xifres, el Síndic ha reclamat a Educació impulsar actuacions perquè es restitueixi la sisena hora als centres de màxima i alta complexitat de cara al curs 2021-2022. Ribó ha defensat que la sisena hora ha estat "un element clau" per garantir la igualtat d'oportunitats en l'educació, ja que serveix per millorar l'atenció de l'alumnat socialment desfavorit i per combatre la segregació escolar.\nHa recordat també que, sense aquesta hora complementària, l’alumnat fa de mitjana 175 hores menys de classe al llarg del curs, 1.050 hores menys de classe durant tota la primària (equivalent a un any lectiu aproximadament).


31 Març, 2020 – Agenda Terrassa\n«Els Coronacontes» amb Mariona Tomàs: un repte de 250 paraules\nT’animes a escriure un conte original, inèdit i molt curt? T’animes a compartir-lo? Això és el que et proposa «Els coronacontes / contes per combatre l’avorriment», un projecte de CanalTerrassa TV i la Ràdio Municipal de Terrassa, conduït per Mariona Tomàs. A més, participaràs en el sorteig diari d’un llibre entre totes les persones que hi participin. Com es difón? A través de l’instagram de … Continua la lectura de «Els Coronacontes» amb Mariona Tomàs: un repte de 250 paraules\nUs agrada el Teatre? Durant aquests dies teniu al vostre abast un ampli ventall d’iniciatives teatrals, de diversos formats i temàtiques, per poder-les gaudir des de casa. Per conèixer diferents propostes lligades a les arts escèniques seguiu a twitter i a instagram. Aquí trobareu, entre altres, un repàs a les representacions més destacades que han passat en els darrers mesos pels escenaris de la ciutat, … Continua la lectura de Teatre des de casa\nEls concerts han estat ajornats, però l’esperit del Jazz a Terrassa segueix ben viu i batega amb força. Us animem a visitar la botiga del festival i fer un recorregut pels diferents productes disponibles del 39 Festival de Jazz de Terrassa. Si t’agrada el Jazz, el Festival o simplement vols col·laborar amb l’organització pots fer la teva compra on line o reservar la teva comanda per … Continua la lectura de Jazz: la banda sonora de Terrassa


'Sonia Toneu: Sounscapes' a la Galeria Antoni Pinyol de Reus\nPropera exposició de l'artista Sonia Toneu, que s'inaugurarà el dia 15 de gener 2016 a les 20h a la Galeria Antoni Pinyol.\nGaleria Antoni Pinyol, Carrer del Vidre 11 Bis\nSonia Toneu: Sounscapes\nDel 15 de gener al 13 de febrer de 2016\nSonia Toneu, desprès de participar en el 23è Premi TELAX, presenta una exposició individual a la Galeria Antoni Pinyol de Reus. Del 15 de gener al 13 de febrer podem veure la reafirmació d'una particular visió d'un món imaginari on la explosió de la vida emprèn el tempo d'uns batecs tan intrínsecs com extrínsecs, en unes composicions entre l'ordre i el caos que l'artista anomena mapes de sons,\nexperiències traslladades a formes, colors i transparències. Les seves partitures visuals ens traslladen a escenaris on conviuen oposats, el més primari amb el més complex, el més espontani amb el més sintètic.\nLa força que pretén transferir de l'experiència sonora a la visual ens permet dansar entre les obres amb els ulls i gaudir d'un trajecte personal que ens durà a l'interior dels mapes, concedint-nos un viatge a les nostres pròpies vivències i records com quan rendim l'ànima a les notes d'una cançó que ens sedueix. Una espècie de relació mística flueix doncs entre el que Sonia Toneu percep i crea. I és el que desitja de l'espectador, una connexió amb la obra d'una manera totalment lliure, enigmàtica, natural i oberta.\n#exposicions #galeries #agenda #inauguracions #catalunya #pintura


Olot 1700 - El blog d'història d'en Miquel Puig i Reixach: de març 2020\n97. La portalada petita del temple de Sant Esteve d'Olot (1722)\nDesprés de dècades –anys i panys– de tenir barrada la porta de l’església parroquial d’Olot que dóna a tramuntana (a l'esquerra, mirant l'altar major), no deu pas fer massa que s’ha tornat a obrir, diria que repintada i tot. Deu ser perquè la porta principal s’ha hagut d’inutilitzar de forma provisional per les obres de restauració que s’estan fent a la façana. Benvinguda restauració, no només pel benefici que n’obtindrà la façana, sinó perquè, de retruc, ens ha permès de redescobrir la portalada que emmarca la mencionada porta. La portalada només és visible des de la banda de fora del temple, però l’existència d’una segona porta exterior, també sempre tancada, ha fet que fos una obra que quedés condemnada a la invisibilitat i ignorància. Consisteix en un marc de pedra picada, amb una llinda contornejada per una motllura, un floró i petxina amb una imatge, i la inscripció “AN. DOM. 1722”, o sia “Any del Senyor de 1722”. És una obra senzilla, però que per això mateix captiva i més considerant que a Olot d’aquesta mena d’elements arquitectònics i ornamentals amb pedra n’anem més que escassos.\nLa data de la llinda és clara i precisa. Quan a les llindes antigues s’hi indica un any, sempre és el de l’inici de la construcció i no pas el del seu acabament, de la mateixa manera que hom significa la primera pedra i no pas la darrera. En el nostre cas coincideix amb la data de signatura del contracte per a fer aquesta portalada, que fou el 16 de novembre del 1722. Els dos mestres d’obra (paletes qualificats als qui de vegades se’ls donava el nom premonitori d’arquitectes) que reberen per part dels Obrers de la parròquia de Sant Esteve l’encàrrec de fer-la van ser Pere Almoyneria i Esteve Valls. Ens manca un tercer nom, potser el que més ens hauria agradat de saber, l’autor de la figura que hi és representada i que quedava exclosa d’aquell contracte. Eren Obrers en aquell any mossèn Jacint Corsellas, el doctor en drets Francesc de Sala i Brandia, el botiguer Onofre Serrat i Calvó, i Joan Masdexaxars, propietari rural, tots d’Olot i el seu terme.\nEn el moment de signar el contracte, els Obrers ja disposaven d’una traça o planta del que volien que es fes, “exceptuant·ne la figura de Santa Sabina que·s troba esculpida en dita planta, la qual no deuen fer dits mestres de casas”. La feina dels dos mestres havia de ser fer “de nou la portalada de la porta xica de dita parroquial iglèsia de pedra picada” i també posar “novament de pedra picada que necessitaran mudar·se las pedras vellas y posaran de nou en tot lo redador de dita porta”, havent de quedar el conjunt “ab la deguda perfecció y segons reglas del art”, sense apartar-se del model contingut en la planta. També seria feina seva assentar-hi les portes de fusta. La nova portalada havia de quedar acabada a tot estirar el dia de Pasqua de Resurrecció de l’any següent. Per part dels Obrers es comprometien a facilitar als dos mestres de cases “tota la pedra necessària per fer ditas obras y entregar·la a ells dits mestres de casas a peu de obra de forma que dits mestres sols degan picar, paredar y assentar aquella”. En justa compensació pel seu treball, Valls i Almoyneria rebrien 212 lliures barcelonines que els serien pagades en tres terminis de 70 lliures, 15 sous i 4 diners, els dies 15 de desembre (1722), 15 de febrer (1723) i el darrer “per tot lo mes de juny” pròxim. Com se solia estilar en aquest tipus de contracte, els Obrers es reservaven el dret de fer examinar l’obra acabada per dues persones perites en l’art –pagant-los la feina els dos mestres de cases– en el supòsit “que en dita obra se trobàs alguna falta o no fos feta aquella en tot o en part en deguda forma”, en el qual cas “los dits Valls y Almoyneria la prometan tornar fer a llurs propris gastos y açó fins y a tant que dits visuradors trobaran estar la dita obra perfetament segons lo dit modello y de llur art".\nEl temple de Sant Esteve que hi havia a Olot en aquell 1722 era ben diferent del que tenim ara, el qual és fruit d’una profunda ampliació gestada a partir de 1748 i amb un inici efectiu dos anys més tard. Respecte de quan s’acabà aquest nou temple, costa d’afinar-ne la data, perquè si bé la seva inauguració fou el 1763, encara hi havia treballs pendents, com ara la façana principal que ara s’està restaurant, que no es culminaria fins el 1798, amb la benedicció de la creu que la rematava. L’església de 1722 era de proporcions més reduïdes que no pas l’actual. Dels seus murs en queden el llenç de pedra envellida que es veu a la banda del carrer de Sant Esteve, restes del campanar encastat ara en l’enorme creuer i algunes construccions del costat de tramuntana que quedaren absorbides pel nou temple. Aquesta banda de tramuntana (on ara hi ha la portalada dels mestres d’obra Valls i Almoyneria) té un especial interès perquè va ser objecte d’importants obres en el final del segle XVII i la primera dècada del segle XVIII.\nLa primera notícia sobre aquestes reformes és de 1692, de quan l’ajuntament atorgà quatre dobles en ajuda de la “capella y altar ab las figuras de Nra. Sra del Roser, St. Steva y Sta. Sabina de bulto [= en relleu], fahedor en lo portal del Firal”, amb l’encàrrec a Gabriel Gurri i Esteve Godo de vigilar la correcció d’aquesta obra. Pocs anys després, el 1698, es parlava ja obertament d’haver-hi en curs la construcció de la capella del Roser, una obra de la seguirem tenint-ne notícies en els anys immediats, bàsicament de caire econòmic (perquè tota obra complexa se sol iniciar amb molt d’afany, però se sol haver d’acabar amb altes dosis d’esforç). A primers de 1701 la documentació afegeix a les obres tres altres capelles, la del Santíssim, la de Sant Eloi i la de Sant Josep, en una mena d’equilibri a tres bandes. Segons expressava la confraria de la Minerva o del Santíssim, havien determinat fer una capella nova i cedir la vella a la confraria de Sant Josep, però es veu que això anava lligat al fet que els de la confraria de sant Eloi continuessin les obres de la seva respectiva capella, sense la qual no es podia fer la del Santíssim. Però en aquell moment els de sant Eloi tenien aturada la seva obra “per lo embaràs de cert litigi”, i en conseqüència els de la Minerva s’adreçaren a l’ajuntament perquè dels fruits de la Pia Almoina se’ls pogués cedir “alguna quantitat pingüe per dit effecte”, petició que l’ajuntament concretà en 300 lliures barcelonines, que els foren concedides sota determinades condicions. Mentre seguien aquestes obres, el 1702 se n’hi afegí una de nova, la fàbrica d’una nova sagristia, per a la que l’ajuntament també féu donatiu d’altres 200 lliures. No foren pas aquestes les úniques aportacions de l’ajuntament, sinó que n’hi seguiren havent en els anys immediats, totes pel sistema de ficar la mà en la caixa de la Pia Almoina. Un dels pagaments d’aquestes obres es féu a favor del conegut escultor Josep Cortada, d’un fadrí seu i d’un aprenent, “per la feyna han feta treballant per la capella del Sagrament".\nLes obres degueren continuar fins a 1706 o 1707, seguides de la feina de completar les capelles amb els respectius retaules, circumstància que ens enllaça amb la història dels dos esplèndids retaules que ens han pervingut, el del Roser i el de Sant Josep. Aquestes capelles i sagristia nova suposaren la primera gran intervenció moderna en el temple antic de Sant Esteve, abans de la profunda ampliació que s’hi emprendria unes dècades més tard. Passada la Guerra de Successió (a Catalunya, 1705-1714), encara es feren alguns altres treballs d’adequació i ornamentació, començant per enllestir els esmentats retaules del Roser i de Sant Josep, (que, entre canvis d’autoria i feines de daurada, no s’enllestiren del tot fins ben entrada, i gairebé acabada, la dècada dels anys vint), més alguna obra estructural menor, com seria la construcció d’aquesta nova portalada de 1722.\nEl contracte signat el 1722 entre els Obrers de Sant Esteve i els dos mestres de cases deixa clar que la imatge que havia de coronar la portalada seria la de santa Sabina. La devoció a aquesta santa havia arrelat i s’havia popularitzat a Olot en no gaire temps. El 1667 unes relíquies seves vingudes de Roma, havien estat portades per un jesuïta a Olot, on foren rebudes amb gran solemnitat i festes. Segons la tradició, la santa havia estat martiritzada i quan se’n descobrí la seva tomba, se li haurien trobat, al costat de les restes del cos, l’espasa actora de la seva mort i una ampolleta amb la seva sang. A Olot hi arribaren uns ossos i part d’aquesta sang. D’immediat es buscà la manera de fer-li una capella pròpia, on es guardarien les relíquies exposades a la veneració dels fidels. Després de diverses controvèrsies sobre si construir-la a l’exterior però adossada a l’església de Sant Esteve, o si construir-la a l’interior, s’optà per la segona solució. Quan s’excavà a tocar de l’altar major, hi foren descoberts uns fonaments antics –tal volta de l’església romànica– que s’aprofitaren per a l’ocasió i que facilitaren poder estrenar la nova capella en un temps rècord, l’estiu de 1668. Era sota de l’altar major i s’hi s’accedia per uns graons en sentit descendent. També, en el pas de segle i primer anys del XVIII s’obraren diverses peces ornamentals relacionades amb la Santa i les seves relíquies.\nAra, doncs, el 1722, acabades unes i altres obres, tocà el torn de dignificar la porta “petita” (per diferenciar-la de la porta "major") de l’església parroquial, la qual es posaria sota l’advocació de la santa esdevinguda olotina. Poc abans que s’emprengués aquesta millora ornamental, s’havia produït un fet rellevant per a la seva devoció: el dia 5 de maig de 1722, reunit l’ajuntament amb el batlle reial, atenent la protecció que s’havia rebut de la santa i els miracles obrats a favor dels olotins d’ençà de l’arribada de les seves relíquies, determinaren erigir santa Sabina en patrona de la vila d’Olot (“eligimus, accipimus et deputamus dictam inclitem et martirem Christi divam Sabinam in patronam, advocatam et protectrissem dicti hujus oppidi Oloti”), decisió que tot seguit va ser ratificada per la Comunitat de Preveres de Sant Esteve i elevada a l'autoritat episcopal.\nA santa Sabina sol representar-se-la amb una espasa a la mà (símbol del seu martiri) i amb una petita urna a l’altra mà o als seus peus, en remembrança del flascó amb la seva sang. La veritat és que, vista des del pla, i per tant amb un obligat distanciament, en la imatge que ara podem tornar a contemplar en la porta de tramuntana de Sant Esteve, no hi resulten del tot clars els atributs que permetrien d’identificar-la amb santa Sabina. A la seva mà esquerra en penja una mena de bossa obrada en metall, que des de baix resulta de mal interpretar. Faria falta accedir-hi i acostar-s’hi de ben a prop per a examinar-la en condicions, però això en aquests moments no m’és possible de poder-ho fer. El que sí que puc dir és que aquesta és la portalada contractada el 1722 a partir d’un projecte que tenia al damunt de la llinda la imatge de Santa Sabina, i que en els anys anteriors a l’eixamplament total de l’església era coneguda com “la porta de Santa Sabina”. Llavors estava situada a l’altra banda, al davant de l’escalinata que connectava amb el camí esglesier que ara porta el nom de Sant Tomàs. Així és de veure, per exemple, en un text dels anys quaranta del segle XVIII, en el que, quan es parla de la processó que es feia cada any el dia de la Candelera, hi llegim que sortia de Sant Esteve, anava fins a Santa Maria del Tura i retornava a la parroquial “per lo carrer dels Clivillers, per la plaça del Àngel, puja per la escala de la porta de santa Sabina, entrant en la porta major”. I de manera semblant, en el mateix text, quan es refereix a la processó que es feia en tots els tercers diumenges de mes, s’hi llegeix que sortia per la Porta Major de Sant Esteve, “y en arribar lo tàlam al peu de la escala que és devant la porta de santa Sabina se incensa segona vegada (...). Entra per dita porta y proseguix la professó fins al altar major, pujant al presbiteri per la part de la epístola".\nEls autors de l'obradura de la portalada, Esteve Vall i Pere Almoyneria, pertanyien a dues famílies de llarga trajectòria generacional dedicada a les obres i construcció en pedra, amb feines com ara arreglar una casa o fer-la de bell nou, la construcció d’una paret o d’unes escales, fer obres en algun molí o edifici de manufactures, i també el que podríem dir-ne “obra pública”, per exemple el manteniment de les fonts o la reconversió de cases en casernes. Pel que fa a Esteve Vall, el cognom patern a voltes el veiem també escrit Valls i, pel que fa al segon, el seu patronímic es presta a una escriptura fluctuant: Almoineria, Almoynaria, etc.\nDiria que Almoyneria és un cognom occità, ja que el primer d’aquest cognom que sé a Olot, a finals del segle XVII i ja amb l’ofici de mestre de cases, era natural de Tula, una població de la regió de Nova Aquitània, rebatejada en francès com a Tulle. El cens d’habitants d’Olot de 1716 ens diu que Pere Almoyneria (l’autor de la portalada) tenia llavors uns 44 anys, cosa que situaria el seu naixement cap a la dècada dels setanta del segle anterior. En aquest mateix cens s’hi comptà la seva muller Francesca, de 37 anys, tres vailets d’11, 9 i 4 anys, i tres noies de 18,14 i 12 anys. I a casa hi feia vida, a més, un oncle de 68 anys. Vivien llavors al carrer Superior d’Olot (l’actual carrer dels Sastres), en una casa que era, o havia estat, de la vídua Marianna Raurell. Més tard el casal familiar passà al carrer de la Parra. Dels seus descendents em consta que seguiren l’ofici familiar els fills Eudald i Josep. El primer es casà el 1724 amb Margarida Moy i un fill seu, Josep Almoyneria i Moy, féu també de mestre de cases i es casà amb Maria Mirambell el 1729. Per la seva banda, Josep es casà el 1733 amb Magdalena Pujol. Tingué, però, un final tràgic: el 1760, tal i com s’inscrigué en el llibre d’òbits de la parròquia: “treballant Joseph Almoynaria, mestre de casas, y Joan Puig, maniobra del dit, per obrir porta en la paret nova de la iglésia per passar de la cornisa de esta a la torra feta per lo nou campaner, se los rompé la vestida y moriren de repente de la cayguda”. Finalment, una de les filles de Pere i Francesca, de nom Magdalena, el 1717 es casà amb Pere Bertran, vinculat també a un altre important llinatge olotí de mestres de cases.\nL'altre autor de la portalada, Esteve Vall, era fill d’Antoni Joan Vall, mestre de cases, i de Margarida. Esteve s’havia casat el 1710 amb Elisabet Torres. El 1742 vivien al carrer del Carme. Però en aquest cas, el llinatge dels Vall el representava el seu germà gran, Pere Vall, posseïdor de tres cases seguides que, en honor a les casualitats, eren al carrer dels Valls, una de les quals cases durant moltes dècades estigué llogada a l’ajuntament per a fer-la servir d’aula de minyons de l’escola pública i habitació del seu mestre. Pere s’havia casat en primeres núpcies amb Margarida Anna Morat el 1702 i, morta aquesta a l’agost de 1736, en aquell mateix mes i any va contraure segones núpcies amb Teresa Solà. El mencionat cens de 1716 ens diu que Pere llavors tenia uns 37 anys i, per tant, hauria nascut cap a 1679; la seva muller tenia un any menys que ell i a casa seva hi habitaven un fill de 12 anys, tres filles de 10, 7 i 3 anys i el que deuria ser un cunyat seu, Esteve Morat i la seva muller. Del primer matrimoni de Pere, seguiren l’ofici de mestre de cases els fills Joan Vall i Morat, i Esteve Vall i Morat. El primer, que deuria haver nascut en el començament de segle, es casà el 1724 amb Josepa Casas. Tingueren dos fills que també foren mestres de cases: Pere Vall i Casas, casat el 1756 amb Maria Anna Roure i Celvert, i Jacinto Vall i Casas, casat el 1763 amb Maria Rosa Coderch. L’altre dels fills de Pere, Esteve Vall i Morat, el 1747 va contraure matrimoni amb Maria Illa i un fill seu, Esteve Vall i Illa, se sumà a la llista de membres de la família que treballaren l’ofici de mestre de cases; aquet darrer el 1772 es casà amb M. Rosa Rigall i, havent enviudat, el 1788 ho féu amb Isabel Masgrau.\nLa radical reforma del temple de Sant Esteve d’Olot iniciada a mitjans del segle XVIII trasbalsà l’estructura anterior. A manca d’indicacions gràfiques, estem orfes de coneixements respecte de quina forma prengueren totes aquelles obres fetes en el pas entre els segles XVII i XVIII: les noves capelles, la sagristia, la capella de Santa Sabina... Per sort, en aquell moment algú veié la necessitat de no malmetre la portalada que el 1722 havien obrat Esteve Vall i Pere Almoyneria (juntament amb l’artista anònim que n’esculpí la imatge) i que valia la pena de reaprofitar-la en algun altre lloc de l’església nova. Acabà comprimida a l’altra banda del temple, on des de llavors obre accés a una escala exterior que exhibeix, en un dels seus graons, la data de 1769. Mentrestant, a l’altra costat, on inicialment era la porta de Santa Sabina, una ullada des de fora al vell mur ens fa entreveure senyals d’haver-hi hagut una porta que les reformes de la nova església obligaren a cegar. S'accepten hipòtesis.\nPublicat per Miquel a 10:51 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Art, Església, Famílies i personatges, Olot, Patrimoni\n97. La portalada petita del temple de Sant Estev...


Masella acull la 17a edició del Curs internacional de socors, seguretat i medicina d'urgències a la muntanya - Diari de la neu\nMasella acull la 17a edició del Curs internacional de socors, seguretat i medicina d'urgències a la muntanya\nS'ha dut a terme els dies 6 i 7 d'abril i hi han participat un total de 70 persones\nMaterial, CerdanyaAgències 09.04.201718.45 h\nMasella acull la 17a edició del Curs internacional de socors, seguretat i medicina d'urgències a la muntanya Autor/a: Masella\nUn any més l'estació d'esquí de Masella ha celebrat la 17a edició del curs internacional de socorrisme, seguretat i medicina d'urgència a la muntanya. S'ha dut a terme els dies 6 i 7 d'abril i va dirigit a tots aquells que tenen una relació professional amb l'emergència sanitària i el rescat a la muntanya.\nEls cursos són eminentment pràctics i compten amb l'aprovació de la Comissió Internacional de Socors Alpines (CISA / IKAR), de les comissions mèdiques de la Unió Internacional d'Associacions d'Alpinisme (UIAA) i de la Societat Internacional de Medicina de Muntanya (ISMM). Amb aquest curs s'obté el "International Diploma in Mountain Medicine".\nLa formació l'imparteixen diferents especialistes en la matèria que provenen de diferents països. A més de l'organització i dels docents del curs vinculats, en bona part, a l'Hospital de la Cerdanya i els cossos de seguretat d'emergències de França, Andorra i Espanya, aquest any han realitzat conferències Francesc Mauri (Meteoròleg de TV3), M.D Oliver Reisten (Director de l'Escola de Rescat d'Air Zermatt) i Mr. Abhishek Das (India Mountain Federation) i Mr. Tapas Pal (India Mountain Federation).\nEn els dos dies que ha durat el curs s'han realitzat tallers de seguretat a la muntanya hivernal, teoria i pràctiques de rescat en allaus: (Rescat amb gossos d'allaus, tècniques de cerca amb RECCO i ARVA, tècniques de sondatge i de palejar, tractament de la víctima, tècniques d'autodetenció, ancoratges, descens d'una llitera, ràppel amb esquís, tallers d'hipotèrmia, congelacions i demostració de rescat en el telecadira).\nHan participat un total de 70 persones, dels quals 40 eren cursetistes. Entre els cursetistes n'hi havia de provinents d'Andorra, Espanya i França. I en aquesta edició del curs, a més, n'hi hagut de provinents de la Índia i de Groenlàndia. A més de formació, entre els docents hi ha intercanvis de coneixements en matèria de socors que repercuteix en la millora de la seguretat a les estacions d'esquí.\nEl curs forma part de la formació que organitza anualment l'Hospital de Cerdanya a través de l'associació Mountain Medicine, associació que impulsa cursos de formació de medicina de muntanya, ofereix assistència sanitària en el medi natural i recolza projectes de recerca. També hi han participat l'agrupació Europea de Cooperació Territorial / Hospital de Cerdanya, Càtedra de Medicina de Muntanya i del Medi Natural i Simulació Clínica de la Universitat de Girona, Fundació Hospital de Puigcerdà i l'Hospital de Perpinyà.\nEl curs ha comptat amb el suport de les comissions mèdiques de la unió internacional d'associacions d'alpinisme (UIAA), la comissió internacional de socors alpins (CISA-IKAR), la societat internacional de medicina de muntanya (ISMM) i amb la col·laboració de l'Alpine rescat Center (Air Zermatt), la Comissió Internacional de Socors Alpins (CISA-ICAR), el Centre d'Enseignement de Soins d'Urgence - Hospital de Perpinyà, els Bombers de la Generalitat de Catalunya, la Unitat d'Intervenció en Muntanya, Mossos d'Esquadra, l'Equip de Muntanya de la Guàrdia Civil, el Peloton de Gendarmes d'Haute Montagne (PGHM), el CRS Secours en Montagne des Pyrénées Orientales, el Grup de Rescat en Muntanya dels Bombers d'Andorra, els pisters socorristes de Grandvalira, l'equip mèdic del Grup de Rescat en Muntanya de Chamonix, el servei Mèdic de l'Exèrcit Francès, l'EURAC Institute of Mountain Emergency Medicine, l'estació d'Esquí de Masella, l'Ajuntament de Puigcerdà, el SAMU - Hôpital de Perpinyà i La Rafting Co.\n03.04.2016. Curs Internacional de Socorrisme, Seguretat i Urgències de Muntanya a Masella\n17.09.2015. Primera jornada de salut i seguretat en les curses per muntanya\n09.07.2015. Nova edició del Curs Internacional de Socorrisme, Seguretat i Medicina d’Urgències a Muntanya\n11.04.2015. Masella acull la 14a edició del Curs internacional de socors, seguretat i medicina d'urgències a la muntanya


El llibreter neonazi Pedro Varela paga la fiança de 30.000 euros i surt de la presó – Cornudellaweb / PrioratDigital / Segle21.cat\nPedro Varela, propietari de la llibreria Europa s’ha presentat aquest divendres al jutjat i ha ingressat a presó mentre recol·lectava els diners\nL’amo de la llibreria Europa, Pedro Varela, en una imatge d’arxiu.\nEl llibreter neonazi Pedro Varela ha pagat la fiança de 30.000 euros i ha sortit de la presó aquest divendres, segons han explicat a l’ACN fonts penitenciàries. El propietari de la llibreria Europa, situada al barri de Gràcia de Barcelona, havia ingressat avui mateix a la Model després d’haver-se presentat al jutjat, quan feia una setmana que els Mossos el buscaven. Ha estat tancat mentre ha estat recol·lectant els diners que el magistrat li ha imposat com a fiança, i aquesta mateixa tarda, un cop aconseguits, ja ha iniciat els tràmits per ser excarcerat. Es preveu que surti abans d’aquesta nit. Els Mossos feia una setmana que el buscaven, però Varela s’ha presentat al jutjat amb el seu advocat.\nLa policia catalana van entrar i precintar la llibreria divendres passat i va detenir quatre membres de l’associació Ojeda, de la qual Varela és vicepresident, per apologia del nazisme i difusió de l’odi racial. En l’operació, els Mossos van comissar més de 15.000 llibres, publicacions i revistes amb contingut nazi. Els quatre detinguts van quedar en llibertat amb càrrecs després de declarar davant el jutge. A més, a dos dels arrestats se’ls va retirar el passaport. Segons els Mossos d’Esquadra, tots quatre ostentaven diverses funcions en l’associació Ojeda i la llibreria Europa. Dos d’ells són de nacionalitat espanyola i els altres dos són de nacionalitat romanesa. La policia catalana sosté que a través de la llibreria i de la pàgina web de l’associació es dedicaven a vendre i distribuir material que promou l’odi i la discriminació, així com a difondre idees també encaminades cap a aquesta finalitat.\nCarles X. Cabós 15 de Juliol de 2016 Llibreria Europa, Mossos d'esquadra, Nazis, neonazis, Pedro Varela, societat\nAnterior Entrada anterior: Agustí Masip guanya el 'Roser d'argent' al XXI Premi Literari Vila de Puigcerdà\nSegüent Entrada següent: Fracassa l'intent de cop d’estat a Turquia [inclou vídeos]


Mas diu estar «preparat» per si li toca suplir diumenge la baixa del francès - Diari de Girona\nMas diu estar «preparat» per si li toca suplir diumenge la baixa del francès\nAmb Richy encara sense l'alta mèdica, el central gironí és el que té més opcions de jugar diumenge\nc.r./m.b.girona 18.02.2016 | 07:13\nPablo Machín era conscient que, com a mínim contra l'Oviedo, no podria comptar amb Lejeune. Des de diumenge que li donava voltes a tot plegat, pensant a qui faria jugar en el lloc del francès. D'alternatives tampoc en té gaires, a la plantilla. Richy Álvarez es va operar al desembre i tot i que ja s'entrena amb l'equip encara no té l'alta mèdica. Sense ritme de partits ni el to físic adequat, el gallec té molt complicat jugar aquest cap de setmana. L'altra opció, la que té més força ara mateix, és la de Carles Mas. El gironí ja va suplir Lejeune quan aquest no va poder jugar per sanció contra el Valladolid i fins i tot va tenir continuïtat la jornada següent a Alcorcón. D'aquesta manera, sembla que Mas serà l'encarregat d'acompanyar Kiko Olivas i Alcalá. I ell, encantat de la vida.\n«Cada setmana espero la meva oportunitat i sembla que ara tinc més números de jugar. Estic més concentrat que mai. Si jugo, intentaré complir i ajudar de la millor manera possible per posar-li les coses difícils a l'entrenador», declarava ahir el jugador, abans de valorar que tot i començar el 2016 jugant, Machín va decidir-lo asseure després de la derrota al camp de l'Alcorcón:?«En Florian (Lejeune)?és un central boníssim. Per això ha fitxat pel (Manchester) City. És difícil superar el seu nivell. El míster va considerar en el seu dia que ell ho faria millor que jo i per això em va canviar. A Alcorcón vam perdre i va decidir canviar algunes coses». Tot i això, el sorià sempre que ha pogut ha elogiat Mas, quelcom que el futbolista té molt present:?«Quan parlen bé de tu et fa sentir bé i et dóna confiança».\nSi juga, Mas és conscient que li tocarà frenar Toché, Koné i companyia. «Sempre és pitjor jugar contra davanters així, però alhora motiva encara més. Si ho fas bé, demostra que pots enfrontar-te a qualsevol». Fins ara, ha jugat 3 partits i 196 minuts a la Lliga.


Què vol dir TV3 quan afirma que gairebé 2 milions van veure la programació del debat electoral? - El triangle\nQuè vol dir TV3 quan afirma que gairebé 2 milions van veure la programació del debat electoral?\nCandidats a presidir la Generalitat, al debat de TV3, el 9 de febrer\nQue, en directe, el van seguir 601.000 persones. Si es recorre a l’audiència acumulada, les persones que, com a mínim, es van aturar un minuto davant el televisor quan s’emetia el debat, aquesta xifra puja fins els 1.449.000 espectadors. Si se sumen les audiències acumulades del programa previ al debat i les tertúlies posteriors, s’arriba fins els 1.895.000 espectadors. La Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals va difondre una nota titulada “Gairebé 2.000.000 d’espectadors van seguir la programació especial” dedicada al debat. El gairebé de la CCMA es refereix als 115.000 espectadors que els van faltar per arrodonir els dos milions del titular. Ni més ni menys que es va quedar a un 6% de l’audiència acumulada per assolir-lo.\nLes dades que va subministrar la CCMA són les que va oferir Kantar Media, l’empresa que ha contractat perquè li faci aquestes estimacions. El 27 de juliol passat, la CCMA va renovar el contracte amb aquesta empresa perquè fes el “servei de medició de les audiències de televisió”. El contracte té una duració de tres anys i costa 1.063.566,11 euros.\n“La programació especial al voltant del debat electoral va fer un excel·lent resultat”, segons la nota de la CCMA. El debat en concret va tenir una quota d’audiència del 26%. La prèvia, un 17,1% i l’anàlisi posterior, un 19,1%. Al comunicat també es treia pit dient que aquest dimarts, TV3 havia estat líder d’audiència –per variar- i que “va ser el millor dimarts des del 3 de novembre”. És a dir, que, abans del 3 de novembre, molts dimarts TV3 va tenir més audiència que el dimarts en què es va emetre en directe un debat electoral en què es jugava el futur de Catalunya.\nPrevJoan Lluís Bozzo difunde que el 30 de enero de 1938 “España asesinó a 42 personas, entre ellas 20 niños, en la plaza Sant Felip Neri”\n«Lo más parecido a un machista de derechas es uno de izquierdas»


L'anàlisi d'Antoni Bassas 04/03/2021\nQuan el govern espanyol, fins i tot la part socialista, critica infantes, no ho fa per conviccions republicanes, sinó precisament per protegir el rei Felip de Borbó\nDemà el rei Felip de Borbó i el president espanyol, Pedro Sánchez, vindran a Catalunya, a la fàbrica de Seat a Martorell, concretament. Seat és des de fa dècades la joia de la corona industrial de Catalunya i, en la cruïlla històrica del pas del cotxe de benzina al cotxe elèctric, Seat representa l’últim gran bastió de la nostra economia internacionalitzada, que no hauríem de perdre.\nAixò, però, no pot fer oblidar el que l’Ara va revelar el 2018:\nAixí va fer l’Estat la guerra econòmica contra Catalunya: com el rei Felip va pressionar perquè CaixaBank i el Sabadell traslladessin la seva seu fora de Catalunya i com en la recepció del 12 d’Octubre del 2017, durant l’acte del Dia de la Hispanitat a Madrid, un emissari de la Casa del Rei va transmetre a “un directiu de Seat” la preocupació de la Corona. “L’endemà ens assabentem que ja s’havien traslladat al president de Seat, De Meo, les preguntes que havia fet la Casa del Rei”, va dir el president del comitè d’empresa, Matías Carnero.\nServeixi aquest història recent per explicar que la notícia que les germanes de Felip VI, les infantes Elena i Cristina, s’han vacunat per la porta del darrere als Emirats, és alhora anècdota i metàfora. Anècdota, perquè les infantes són família del rei però ja no consten com a família reial, ni cobren cap sou públic, ni representen la Corona, i, per tant, criticar-les a elles és gratis. Quan el govern espanyol, fins i tot la part socialista, les critica, no ho fa per conviccions republicanes, sinó precisament per protegir el rei Felip de Borbó. Que les infantes hagin dit que “se’ns va oferir la possibilitat de vacunar-nos i hi vam accedir”, com si res, és perquè aquest ha estat el tipus de privilegi amb què han viscut tota la vida. Només els ha faltat afegir: “No sabem de què s’estranya la gent”.\nAquesta és la metàfora: a Espanya el rei no governa, però regna. La Corona, per dir-ho en termes blaugranes, més que una institució és la unitat d’Espanya personalitzada, és la tranquil·litat (uniformada i armada, això sí) que tenen els hereus dels guanyadors de la Guerra Civil que tot continua lligat i ben lligat. Per això al rei d’Espanya se li suposen poders sanadors, gairebé màgics, providencials, com als reis medievals, com a Franco: surten, fan un discurs i salven la pàtria. Per això Joan Carles pot anar pagant a Hisenda en còmodes terminis i les infantes es poden vacunar, que aquí no passa res.\nFelip VI monarquia espanyola Joan Carles I Abu Dhabi


PLIM 2018 | TERCER CICLE AL MEDITERRANI\nPublicat el 15 novembre 2018 per Alumnat de 5é\nEl dimarts 13 de novembre vingueren a la classe de 5é del C.E.I.P. Mediterrani de Meliana gent de l’IMC (Institut Municipal de Cultura).\nEl que havíem de fer era unes històries curtes. Primer de tot ens donaren un full, i ens demanaren que ficàrem 3 emocions. Després juntàrem totes les emocions, i cada alumne elegí una emoció, i per si de cas, una de recanvi. I per últim triàrem un lloc on esdevindrien els fets.\nDesprés, quan ja havíem triat les emocions que volíem transmetre, elegit el/s personatge/s i triat el lloc, ens digueren unes frases guia, i començàrem a fer la història individualment.\nEl dijous 15, tornaren a vindre a la nostra classe però aquesta vegada, férem un relat grupal en el que cadascú ficava alguna part de la seua història individual que havíem fet el dimarts.\nEl divendres 16 vingueren després del pati uns actors/actrius que anaven disfressats amb uns tubs i ens parlaven a través d’eixos tubs de cartró. Es feien passar per arqueòlegs del futur que ens deien curiositats i ens demanaven desitjos.\nTot açò era perquè el diumenge es celebrava el Premi de Literatura Infantil de Meliana (PLIM).\nEl diumenge 18 es presentà al Centre Cultural Rausell de Meliana el conte que guanyà l’any passat, Ximena escrit per Mercè Viana, i acudiren els alumnes de la classe de 5é C.E.I.P. Mediterrani i del Sagrado Corazón de Meliana.\nPrimer vingueren els actors i les actrius vestits de blanc i amb uns paraigües blancs en els que penjaven vaixells de paper en els quals estaven escrits els nostres relats grupals.\nL’acte el presentava Pere Cano, el regidor de Cultura, i després d’haver parlat l’il·lustrador, l’editor i Mercè Viana, alguns xiquets llegiren les històries.\nMARTA I MARCOS DE LA CLASSE DE 5é\nAquesta entrada s'ha publicat dins de General i s'ha etiquetat en Llibres per Alumnat de 5é. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


El Consell Municipal de Dones no permet que hi participin els homes\ndiumenge, 5 de desembre de 2021, 15:44\nOposició i AVAM demanen que es modifiqui el reglament per discriminar per raó de sexe\nArxivat a: Política · Consell de Dones\nEl Consell Municipal de Dones, atenent el seu reglament de funcionament, veta la participació d’homes en les reunions i presa de decisions. Malgrat tot, s’ha acordat que segueixi essent així, i per això ja hi ha hagut queixes d’entitats i partits polítics que ho troben discriminatori.\nL’article 14 de la Constitució especifica clarament que totes les persones són iguals, sense que hi pugui haver discriminació per raó de naixement, raça o sexe, religió, opinió o qualsevol altra circumstància personal o social. Això, a Arenys de Mar no es compleix, per la qual cosa hi ha col·lectius que protesten.\nEl Consell de Dones ja s'ha reunit en dues ocasions. Foto: Ajuntament d'Arenys de Mar\nDemanada l’opinió al govern municipal, la resposta ha estat que “ens basem en el reglament” que només parla de representants femenines “excepte quan diu regidor”. Admeten que aquest tema s’ha tractat en dues reunions del Consell i “totes han conclòs que les representants segueixin essent dones i en cap cas és prioritari refer el reglament, com així consta en l’acta oficial.\nAquesta reacció ha provocat sorpresa i certa contrarietat en alguns col·lectius que, com l’Associació de Veïns d’Arenys de Mar (AVAM), entenen que els òrgans municipals no poden ser discriminatoris, ni cap a una banda ni cap a l’altra.\nDes de l’AVAM creuen que modificar això és part de la voluntat política i per això posen exemples com Mataró o Barcelona, on es tracten els temes de gènere és en els Consells d’Igualtat, que en cap moment discriminen ningú, sinó que parlen de “persones”. Els activistes veïnals entenen que caldria modificar el reglament de Participació Ciutadana, per evitar aquestes disfuncions. “És un reglament obsolet” asseguren, mentre lamenten que “hem demanat reunions per tractar aquest tema amb la regidora de l’àrea, Laia Martín" i “s’hi neguen”. Anuncien llavors que esperaran a l’aprovació provisional i presentaran al·legacions.\nEn l’àmbit polític, els partits a l’oposició també han mostrat el seu desacord pel tractament sexista que es fa al Consell de la Dona. Entenen que s’està vulnerant la llei i per això demanen que s’esmeni la situació.\nEstanis Fors, portaveu de Junts per Arenys, assegura que portaran el tema al plenari municipal. Considera que “ens va sorprendre molt” que s’actués així i es pregunta “què passaria si fos al revés?". D’altra banda, Jordi Muñiz, portaveu del PSC que s’està infringint la normativa i es vulnera el dret a la igualtat. “No podem discriminar ningú”.


Fibra óptica en Ador • AirConect\nConnecta’t a Internet en Ador amb AirConect\nA Ador pots gaudir de connexió de fibra òptica, possiblement amb la millor oferta en fibra òptica, telefonia mòbil i telefonia fixa del mercat.\nAirConect en Ador\nNo perdes més temps i navega ja a la màxima velocitat en Ador amb la possibilitat de triar amb nosaltres el compromís de permanència i el preu. Segons el temps que desitges estar amb nosaltres, premiem la teua fidelitat rebaixant la teua quota.\nServeis de telecomunicacions en Ador\nLa millor xarxa de fibra òptica, amb les millors ofertes en Ador.\nT’informem de totes les ofertes d’AirConect en Ador\nDisposem de les millors ofertes de fibra òptica, ofertes en telefonia mòbil i telefonia fixa en Ador.


Alexandre de Riquer a Terrassa\nel dia 19.11.06\nUn total de 7.500 persones han visitat l'exposició d'Alexandre de Riquer, considerat com un dels millors dissenyadors gràfics del modernisme, al Centre Cultural de Caixa Terrassa (Vallès Occidental).\nEn l'exposició d'Alexandre de Riquer, comissariada per Eliseu Trenc i Joan Graells, s'han exposat 300 obres entre cartells, gravats a l'aiguafort, ex-libris, llibres escrits i decorats per l'artista en portades i interiors, revistes il·lustrades i una altra obra gràfica com diplomes, postals, jocs de cartes, segells i partitures.\nParal·lelament a l'exposició, que s'ha pogut visitar durant un mes, s'ha publicat una monografia sobre l'obra gràfica de Riquer, editada per Marc Martí, amb la col·laboració de Caixa Terrassa de 190 pàgines i amb més de 200 il·lustracions amb la producció de l'obra gràfica de l'artista.\nD'altra banda, la població de Calaf, on va néixer l'artista fa 150 anys, des de principis d'aquest any ha portat a terme una sèrie d'actes commemoratius del seu aniversari dels quals destaca l'exposició 'Alexandre de Riquer, l'emprempta de les arrels segarrenques'.\nAixí mateix, l'acte tindrà un concert del pianista Llorenç Borràs de Riquer, nét de l'artista, acompanyat pel tenor Carles Prats.\nEn el transcurs d'aquest homenatge també es presentarà una reedició del llibre de Riquer 'Quan jo era noy', on l'artista mostra la seva nostàlgia i record cap a les seves arrels.\nCómic/Il·lustració Disseny Gràfic/Tèxtil Exposicions Museus Pintura


Sopars de senyoret – Il Tartufo Bianco\nBeure, Bogeries dolces, Catalunya, Menjar\nSopars de senyoret\nReconec que descobrir nous restaurants, diferents visions i interpretacions de la cuina, obrir la carta, triar i assaborir noves receptes és una de les meves grans aficions. Ben aviat us posaré exemples de restaurants i locals que he provat o que em tenen el cor robat, però avui vull parlar-vos d’una nova tendència, que està en alça i que tinc familiars i amics que ja duen a la pràctica: els sopars de senyoret.\nEls sopars de senyoret els celebren essencialment colles d’amics que si bé abans quedaven de tant en tant per fer un gran àpat en un restaurant de moda, ara opten per fer-ho a casa d’un d’ells. Una tendència que en molts casos arriba com un imperatiu, donat que en el context actual, cal reduir la despesa en oci i restaurants. La peculiaritat del cas és que no es tracta de sopars on cadascú porta alguna cosa, sinó que és l’amfitrió qui pensa, compra i prepara tots els ingredients per oferir un àpat d’alta cuina, amb plats i receptes originals, algunes de les quals podeu veure en aquestes imatges i que ens han cedit alguns participants en aquest tipus de sopars. Amanida de llagostins, canapès de salmó, font de xocolata amb fruites, mousse de iogurt amb fruites del bosc o bombons de foie, entre d’altres, formen part del receptari d’aquests sopars, que consten d’aperitiu, primer, segon i postres.\nEn el meu entorn, ja conec dues colles d’amics de Girona i una de Barcelona que es decanten per aquesta nova fòrmula, d’avui cuino jo i el mes que ve, tu. La clau es anar fent rondes, i si per exemple vas set cops de convidat despreocupat, saps que a la vuitena et tocarà fer-te’n càrrec! Els participants d’aquests sopars aconsegueixen diversos objectius alhora: menjar molt bé, a un preu molt inferior (sovint la meitat) del que costaria en un restaurant; estar més còmodes (sobretot si tenen nens petits), fer llargues sobretaules, i millorar la seva destresa als fogons (n’hi ha qui realment comencen a assajar receptes amb un mes d’antelació!). I en la majoria dels casos, acompanyar el sopar d’un gran vi, fet que de vegades resulta prohibitiu a certs restaurants.\nConsidero que els sopars de senyoret són una gran idea, i poden ser complementaris a menjar a bons restaurants, dels que marquin la diferència i vingui de gust tastar, amb més o menys freqüència.\nPotser aquesta tendència explica com malgrat la crisi, moltes botigues de temptacions i delicatessen aconsegueixen resistir. I és que els nostres paladars s’han acostumat bé… De fet, costa renunciar totalment als plaers de l’alta cuina, encara que els haguem d’adaptar als nous temps i d’una manera més casolana.\nI vosaltres? Us atreviu a fer d’amfitrions d’un sopar de senyoret?\ngener 14, 2013 gener 14, 2013 Deixa un comentari\nAnterior Previous post: La crema catalana agrada (també a l’estranger!)\nSegüent Next post: Postres de luxe a casa


GUIA INTERPRETATIVA DE LA LLEI 8/2019 DE RESIDUS I SÒLS CONTAMINATS DE LES ILLES BALEARS | Ajuntament de Capdepera\nguia interpretativa de la llei 82019 de residus i sols contaminats de les illes balears\nGUIA INTERPRETATIVA DE LA LLEI 8/2019 DE RESIDUS I SÒLS CONTAMINATS DE LES ILLES BALEARS\nPer què noves obligacions en matèria de residus?\nLa generació de residus és una de les causes que contribueixen al canvi climàtic, la contaminació de l'aire, la terra i l'aigua. I a les Illes Balears ha crescut un\n21,5% respecte a l'any 2010.\nEn 2018 es van recollir, de mitjana, 2.376 tones d'escombraries municipals al dia. És a dir, 867.234 tones de residus van ser majoritàriament incinerats o dipositats en abocadors en tan sols un any. Tota aquesta quantitat d'escombraries ens converteix en la comunitat autònoma espanyola que més residus genera per habitant (573 kg anuals).\nA les anteriors xifres també cal afegir els residus abandonats a l'entorn i els que es filtren per la xarxa de clavegueram que, principalment, estan contaminant la mar i els éssers vius que l'habiten.\nAvui, un de cada sis peixos que es comercialitzen i que habiten les Illes Balears conté microplàstics en el seu estómac. D'altra banda, Nacions Unides adverteix que, si no es produeix un canvi radical en el model de consum actual, en 2050 hi haurà més plàstics que peixos a la mar.\nGuia interpretativa de la llei de residus 82019 per al sector Horeca\nGuia interpretativa de la Llei 82019 per al sector del comerç i la distribució


Presentació – Aula Castellbisbal\nQuè és l’Aula d’Extensió Universitària de Castellbisbal?\nÉs una associació de caràcter cultural i educatiu, sense ànim de lucre, amb plena autonomia, vinculada a la Universitat Autònoma de Barcelona, que és qui vetlla per la qualitat de l’Aula.\nS’integra a l’Agrupació d’Aules de Formació Permanent per a la Gent Gran de Catalunya (AFOPA)\nObjectius de l’Aula\nDifondre la cultura tot despertant l’interès i satisfent al màxim possible les inquietuds intel·lectuals de les persones que vulguin ampliar els seus coneixements en diverses matèries (història, ciències, salut, art, música, economia, tecnologia, filosofia, ètica,psicologia…) d’una forma amena, dinàmica i participativa.\nConferències impartides per professorat universitari i també per especialistes de reconegut prestigi en diferents matèries; totes finalitzaran amb un col·loqui obert als assistents. Les conferències es podran ampliar amb alguna sortida relacionada amb el tema.\nL’Aula està oberta a totes les persones interessades en la cultura i en el propi desenvolupament personal, sense límit d’edat. No cal tenir una formació específica, sinó ganes d’ampliar coneixements i d’entendre la cultura com un valor a compartir.\nPer ser soci de l’Aula, només cal omplir la butlleta d’inscripció amb les dades personals i abonar la quota.


El Govern apuja el sou a una quarantena de treballadors - FÒRUM.ad\nEl Govern apuja el sou a una quarantena de treballadors\nEl 05/09/19 14:55\nL’executiu va crear nou llocs de treball a l’administració pública en finalitzar l’anterior legislatura, principalment al ministeri d’Afers Socials. La informació s’ha fet pública en resposta a una pregunta del grup parlamentari socialdemòcrata.\nEl PS qüestionava a l’executiu sobre la requalificació salarial d’un centenar de treballadors. Finalment, segons el Govern, han estat 39 els llocs de treball revisats, amb la conseqüent pujada salarial.\nTot i això, no es dona informació concreta per no vulnerar la llei de protecció de dades personals. Sí que es pot esbrinar que de les nou places creades tres són caps d’àrea, a més d’un jurista per al departament d’Estadística.\nNotícia Anterior: L’aeroport d’Andorra-la Seu ultima els preparatius per als vols de validació del sistema GPS\nSegüent Notícia: Demòcrates començarà a treballar en candidats a cònsol al marge de possibles enteses amb els liberals


Travessia Port de Moraira a Natació, Samarucs València (Club Esportiu LGTB+)\nAquest passat diumenge dia 3 d'agost 8 samarucs intrèpids ens vam anar a nadar a Moraira\nAquest passat diumenge dia 3 d'agost 8 samarucs intrèpids ens vam anar a nadar a Moraira en la seua XIII Travessia al Port. Ací les aigües estaven més netes i clares que en el Port de València i també més tranquil·les que en Pinedo o el Perelló. La distància no era molta, amb prou faenes 1100 que acabem amb facilitat i en menys de 20 minutos, clar que uns van arribar abans que uns altres. El millor de la travessia va ser la travessia en si, és a dir, nadar en unes aigües clares, netes i tranquil·les. El pitjor, la falta de resultats oficials que fan que no sapiem en quina posició hem quedat exactament i que no puguem saber tampoc en quant temps l'hem fet. Potser un xip com el qual s'usa habitualment en altres competicions de l'estil no estaria malament.\nDesprés de la travessia ens vam ser tots els que nadem més els que van venir a recolzar-nos psicològicament a menjar una *paellita en la cala de La Granadella. Allí passem el diumenge entre aigües clares, roques, arròs i bona companyia.\nLa pròxima serà una organitzada per nosaltres mateixos partint des de la platja del Ambolo, a la qual esteu tots convidats. Encara que no hi haurà premis, segur que ens ho passem bé\nPublicat el dimarts, 12 d'agost de 2008


Arxius de #Godella - QUADERN COMARCAL\nEtiqueta: #Godella (Pàgina 1 de 2)\ngener 10, 2022 / Comeig1 / 0 Comentaris\nEls moments culminants de les festes que acabem de viure, són el dia de Nadal i el dia dels Reis d’Orient (segons la tradició del naixement i l’epifania). I hui que tornem a escola val la pena fer-ne un comentari… Els “Reixos” porten regals i il·lusió, sobretot als més menuts de casa, i com ja sabem: de la festa, la vespra. Ací l’article d’Espai Carraixet “La cavalcada més antiga de la comarca”. Però enguany tornem a tindre una onada desbocada d’infeccions per Covid, amb incidències acumulades vorejant o superant la xifra de 1.000 (infectats per cent mil habitants). És cert que gràcies al procés avançat de vacunació, tant les hospitalitzacions, com els ingressos en la UCi i els morts a causa de la pandèmia s’han reduït moltíssim. Al remat tornàvem a estar enmig del problema i de la incertesa davant el futur. A això cal afegir que en aquesta ocasió no hi ha normes dràstiques de les autoritats sanitàries, ni de Generalitat ni del Govern d’Espanya… I per tant els ajuntaments han hagut de carregar la responsabilitat davant la situació. No els ha estat fàcil. Perquè el veïnat, especialment l’infantil, troba una data principal en l’any. La fantasia, l’emoció i les il·lusions arriben en allau durant aquestes dates. I cada poble ha mirat de trobar l’equilibri entre seguretat i celebració.\ndesembre 23, 2021 / Comeig1 / 0 Comentaris\nCartell de la Trobada 2022 de Rafelbunyol. Obra de l’alumnat d’infantil del CEIP José María Oltra, de Montcada.\nLa Coordinadora pel Valencià de l’Horta Nord ha fet públics els dibuixos guanyadors per a la convocatòria de la Trobada d’Escoles en Valencià del 2022 en Rafelbunyol. La selecció com és costum s’ha realitzat per votació del públic i dels representants de les escoles de la comarca. Amb el següent resultat: el cartell triat en Secundària és obra de Laura Pérez, de l’IES Rafelbunyol. Mentre que el de Primària és obra de Naima Haitak Martínez, del CEIP Jaume I de Puçol. I el d’Infantil, que serà també el cartell que usarà l’Horta Nord com a promoció de la Trobada 2022, l’ha realitzat l’alumnat del CEIP José María Oltra de Montcada. Recordem que Rafelbunyol ja tenia preparada la Trobada de 2020 que calgué suspendre pel confinament domiciliari per a contindre els efectes devastadors de la pandèmia de Covid-19. Duia el lema “Arrels de vida, llavors de futur” i li dedicàrem un reportatge en Espai Carraixet. Però tant les escoles com Rafelbunyol han perseverat per a demostrar la constància i el saber mirar lluny, són valors molt arrelats en l’Horta. Per això el 27 de març tornarem a trobar-nos en els carrers de Rafelbunyol. L’edició que fa 35 de les Trobades d’escoles en valencià a l’Horta Nord (l’any passat com a Retrobades virtuals) vindrà acompanyada de moltes activitats culturals participatives, perquè amb la cultura, la inclusió i la igualtat, l’escola ens fa lliures.\ndesembre 15, 2021 / Comeig1 / 0 Comentaris\nRoure Blanca és una cooperativa valenciana de proximitat que cuina amb el temps reposat i la delicadesa més familiar. Imaginació, gust i artesania per a portar-nos el millor tast a la boca. Ara com ara mentenen l’oferta especial de menjars per a les festes de Nadal i Cap d’Any, que resulta molt atractiva. Mantenen els dies faeners el servici de menjars per a emportar, i els esmorzars amb entrepans que fan bo qualsevol matí. Però també i especialment els caps de setmana atenen menjars per encàrrec, caixes de desdejuni i de vermut, i serveis de menjar per a actes socials, institucionals o familiars. A les acaballes de novembre han fet un any amb el negoci obert al públic, un any turbulent per als negocis en què ens han acompanyat puntualment. A la revista Espai Carraixet s’anuncien en cada número, serviren la picadeta posterior a la presentació en Foios del número 10, i n’acolliren la presentació del número 11, quan estaven restringits els actes amb presència de públic (presentació completa al youtube).\nnovembre 23, 2021 / Comeig1 / 0 Comentaris\nTota pretensió de convivència raonable reclama l’eliminació de la violència contra les dones. Un problema social profund, d’ample abast, que ens interpel·la com a ciutadans individuals perquè corca la salut i la llibertat de la nostra societat. Massa sovint amb resultats tràgics, ací les estadístiques de l’INE, l’enllaç a la campanya “Espais segurs i lliures de violència de gènere” de la Conselleria de Sanitat, i també l’estat del Pacte Valencià contra la Violència Masclista, promogut per la Conselleria d’Igualtat. Per això arreu de l’Horta Nord trobem actes de conscienciació, d’educació en el respecte, d’autodefensa femenina, de reivindicació de les llibertats, de reflexió, memòria i debat. Com diu Susi Pérez, Regidora d’Igualtat i Diversitat de l’Ajuntament d’Almàssera, la celebració internacional del 25N “és una de les maneres de fer visible que la violència cap a les dones existeix i no hem d’acostumar-nos a això. Hem de realitzar tot tipus d’accions eficaces per a parar-la”.\nA banda d’Almàssera, amb un taller contra l’assetjament al carrer i un programa d’actes reivindicatius, vos fem memòria d’altres iniciatives destacades. En la revista Espai Carraixet hem tractat diverses vegades l’acció feminista en la nostra comarca. Com ara amb la celebració dels 25 anys d’activitat de l’Associació de Dones de Bonrepòs i Mirambell, on hui 23 de novembre a les 17h faran lectura del manifest en l’ajuntament. També pels 25 anys del Col·lectiu de Dones de Montcada. En Montcada ofereixen un taller musical creatiu juvenil. Espai Carraixet també ha parlat del paper (sovint restringit) de les dones en l’editorial “Sense gènere”, de la directora Núria Garcia. Perquè el feminisme és “no només necessari, sinó també imparable, incloent i esperançador, perquè és un reflex de la capacitat transformadora que hi tenim, tot i els segles i segles d’immobilitat que hem suportat al voltant d’aquesta qüestió i a la qual hem contribuït de manera individual i col·lectiva”. També en la col·laboració de la cantat de Candela Roots, Estel Navarro: “El temps de les dones”. Així com en els articles “Música en clau de dona” i el del 8 de març “Els ajuntaments del Carraixet donen la cara per la igualtat”.\nnovembre 17, 2021 / Comeig1 / 0 Comentaris\nEl proper 20 de novembre és el Dia internacional dels Drets de la Infància i l’Adolescència. La data fou instaurada per l’Assemblea General de les Nacions Unides, com a commemoració de la signatura de la Convenció dels Drets dels Xiquets l’any 1989. Una referència important per a reflexionar i impulsar mesures inspiradores per a defensar, promoure i celebrar els drets dels infants a través de diàlegs i accions que construiran un futur millor per a les xiquetes i els xiquets. En l’Horta Nord alguns municipis ofereixen activitats especials centrades en este sector de la societat sovint menytingut. Sobretot Rafelbunyol, La Pobla de Farnals, Meliana, Museros, Burjassot i Godella. A partir de la seua programació en recordem les possibilitats d’avanç en el reconeixement i escolta de les necessitats dels més menuts de la nostra societat.\nnovembre 15, 2021 / Comeig1 / 0 Comentaris\nDiumenge 14 de novembre, en el teatre Capitolio de Godella, s’ha celebrat la gala de lliurament de premis Ovidi Montllor 2021. La recuperació de les actuacions en directe i de la possibilitat de trobar-nos físicament en teatres amb motiu de la nostra cultura encara donà més lluïment a l’acte. Les presentadores de l’acte d’aquesta 16ena edició dels premis Ovidi Montllor han sigut Amàlia Garrigós i Nera Sanfe. El grup ZOO hi ha destacat amb quatre guardons, entre els quals el de millor disc de hip hop i música electrònica per Llepolies (també la millor cançó i videoclip per la cançó del mateix nom). Pel que toca als artistes de l’Horta Nord, Josep Aparicio “Apa” i Ricardo Esteve guanyaren el premi a millor disc Folk per Sinergies. La veu potent d’Apa, ens porta del cant d’estil valencià al diàleg amb altres estils i composicions.\nnovembre 5, 2021 / Comeig1 / 2 comentaris\nCartell del concert de presentació del disc “Titana” (fotografia de Juanjo Company)\nNoèlia Llorens “Titana” presenta el seu primer disc a Godella el dissabte 6 de novembre, al Teatre Capitolio a les 22h. I és una notícia de categoria. Podeu aconseguir les entrades telefonant al centre cultural Xicaranda (963 642 952) per a reservar-les i pagar-les directament en la porta del Capitolio. El preu n’és de 4 euros. Titana és el nom que ha triat l’artista perquè son iaio Batiste Lerma fou baríton i també cantava valencianes des dels 8 anys, i duia el malnom de “Titan”. La seua germana Vicenta, “La Roja” també les cantava, i la tradició ha continuat amb la mare de Noèlia, Amparo, i sa tia Milín. “És un disc molt personal. A banda d’incloure cançons que he escoltat de grans mestres i de persones molt properes a mi que m’han ensenyat moltíssimes coses, també és un disc que vull dedicar a la meua família. Perquè sempre hem tingut tradició i hem cantat valencianes. Per tant té eixa emoció i eixa il·lusió afegida“, explica Noèlia. La cantant va col·laborar en l’article que Espai Carraixet dedicà a la pionera de Foios Rosa Chirivella: “Rosa de les emocions”.\noctubre 25, 2021 / Comeig1 / 0 Comentaris\nEl 24 d’octubre se celebra el dia mundial contra el canvi climàtic, instaurat per la conferència marc de les Nacions Unides. Bàsicament la commemoració pretén conscienciar que tots podem col·laborar amb les nostres xicotetes accions a crear un futur sostenible i compartit. En eixa línia la Conselleria d’Emergència Climàtica i Transició Ecològica ha posat en marxa la campanya “outfluencers” en xarxes socials. Així aglutinen les persones que poden influenciar i nostrar les seues accions quotidianes per a comprar millor, conservar l’entorn, consumir menys recursos i de manera més eficient. És a dir tot el que contribueix a mitigar els efectes del canvi climàtic. I la nostra forma de moure’ns i la tria de transport té conseqüències molt importants. En el núm. 14 d’Espai Carraixet parlem d’iniciatives de Metrovalencia per a facilitar la mobilitat sostenible: “Viatge compartit cap a la sostenibilitat”. Amb reconeixements a iniciatives de Museros i El Puig. El tema és important i l’hem tractat en números anteriors, com ara en l’article “Avanços en transport saludable”, i també en “Ruta cap a noves mobilitats”. Recordem les paraules del conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, Arcadi España: “cal consolidar un canvi cultural per a racionalitzar desplaçaments quotidians. Per això cal oferir un servei de transport públic eficient i aplicar un urbanisme sostenible capaç de recuperar espais per al vianant, l’educació i la conscienciació i la digitalització de processos que fomenten la mobilitat sostenible”.\noctubre 6, 2021 / Comeig1 / 0 Comentaris\nValencianes i valencians de tots els orígens celebrem el 9 d’octubre que el rei En Jaume entrà a València i constituí l’entitat política que encara manté la nostra personalitat. Aquell Regne de València al llarg dels segles ha evolucionat en un País Valencià divers, popular, d’esforços tenaços i d’alegre veïnat. I també ple de reptes: ambientals, econòmics i socials. Per això continuem celebrant la nostra existència i les nostres esperances compartides. A més, també celebrem el nostre peculiar dia dels enamorats, Sant Donís i la “mocadorà”, amb els tradicionals dolços de massapà amb formes de fruita. Per això primer que res volem felicitar-vos i animar-nos tots a continuar construint una societat diversa, inclusiva, que avance en cultura, prosperitat i convivència solidària. Segons diu El Llibre dels Fets, aquell dia Jaume I: “I nós anàrem a la rambla, entre el real i la torre, i, quan veiérem la nostra senyera dalt de la torre, descavalcàrem, i ens giràrem cap a orient i ploràrem dels nostres ulls, i besàrem la terra per la gran mercè que Déu ens havia fet”. Però allò no és més que l’origen, ara els protagonistes del nostre present i futur som nosaltres. Arreu dels pobles de l’Horta Nord celebrem estos dies la vitalitat del poble valencià, de tots i totes que fem un nosaltres actiu. Tot seguit vos presentem una relació d’actes en els nostres municipis.\noctubre 4, 2021 / Comeig1 / 1 comentari\nEl festival de cultura urbana “Rafelbunyol Final de Trajecte” s’ha celebrat este cap de setmana, promogut conjuntament per l’Ajuntament i per l’Institut Valencià de la Joventut (IVAJ). L’objectiu central de la convocatòria és oferir noves propostes d’oci per a la gent jove, amb la premissa que les dones també són protagonistes de la cultura urbana. I es fa a través de l’acció artística de l’art urbà, dels grafitis, per tal de construir un nou espai físic, social i cultural. En esta edició l’IVAJ ha organitzat una activitat didàctica dirigida per l’artista urbana\nBarbiturkills sobre cinema, grafiti i violència de gènere, en la qual ha participat l’alumnat de batxillerat artístic de l’IES de Rafelbunyol. L’activitat s’ha realitzat en dues jornades, primer es va impartir una classe teòrica i de debat, i el divendres l’alumant participà en la realització del mural al que correspon la imatge. Però el programa ha estat molt més complet.\nPresentació d'Espai Carraixet núm. 15 - QUADERN COMARCAL en Nou servei de bicicletes de la Mancomunitat del Carraixet\nJa tenim cartell per a la Trobada 2022 en Rafelbunyol - QUADERN COMARCAL en Vicent Penya, poeta i activista cultural\nArxius Selecciona el mes gener 2022 (4) desembre 2021 (11) novembre 2021 (7) octubre 2021 (13) setembre 2021 (5) juliol 2021 (2) juny 2021 (8) maig 2021 (6) abril 2021 (3) març 2021 (7) febrer 2021 (14)\nArts i parts Selecciona la categoria A cau d’orella (9) En directe (23) Fem rogle (21) Regirant papers (21) Revista Espai Carraixet (6)


Holiday home Skjern 637 with Terrace Skjern Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Skjern 637 with Terrace\nConvenientment situat a Lem St., Holiday home Skjern 637 with Terrace és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Skjern 637 with Terrace també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Lem St.. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos aparcament de cotxes.\nL'ambient de Holiday home Skjern 637 with Terrace es reflexa en cada habitació. aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones, renta vaixelles, banyera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Lem St., el Holiday home Skjern 637 with Terrace és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


S'enfronten a 5 anys de presó per pagar en un prostíbul de Capmany amb bitllets de 50 euros falsos - Empordà\nS'enfronten a 5 anys de presó per pagar en un prostíbul de Capmany amb bitllets de 50 euros falsos\nEls dos acusats a l´Audiència de Girona ACN\nDos acusats s'enfronten a una pena de 5 anys de presó per pagar en un prostíbul de Capmany (Alt Empordà) amb bitllets de 50 euros falsos. El cas, que es remunta a l'abril del 2007, ha arribat a judici aquest dilluns a l'Audiència de Girona. Els dos processats han assegurat que no sabien que els bitllets eren falsos i que un compatriota els van enganyar quan van canviar moneda marroquina per euros a la Rambla de Barcelona. "Era dissabte, els bancs estaven tancats i necessitàvem euros, per això vam canviar els diners al carrer", ha explicat un dels acusats. La fiscalia els acusa d'un delicte d'expedició de moneda falsa. Segons la pericial del Banc d'Espanya, la falsificació era de gran qualitat i molt difícil de detectar a simple vista.\nEls cas ha trigat nou anys en arribar a judici perquè primer el va investigar un jutjat central d'instrucció de l'Audiència Nacional. Finalment, però, com que la investigació ha descartat que els dos acusats formessin part d'una organització criminal de falsificadors de moneda, s'ha acabat jutjant a l'Audiència de Girona.\nEls dos acusats han assegurat que no sabien que els bitllets eren falsos fins que van intentar pagar dues consumicions a un prostíbul de Capmany. "Vaig pagar i em van dir que no eren bons, jo no ho sabia, sinó els hauria llançat directament", ha explicat un dels acusats. Segons la seva versió, havien aconseguit els diners el dia abans a la Rambla de Barcelona.\nEls dos homes expliquen que nomes tenien dírhams marroquins i necessitaven euros. "Era dissabte i els bancs estaven tancats", ha detallat un dels acusats. Aleshores, van decidir anar a la rambla a buscar algun compatriota que els pogués canviar diners. "Els diners semblaven bons, vam canviar 8.000 dírhams el meu amic i una mica menys jo, i ens va donar 400 euros a ell i uns 300 a mi", ha explicat l'acusat.\nL'endemà, van emprendre el camí en direcció a França amb els diners a la butxaca. Segons relaten, de camí van parar al prostíbul. Quan van intentar pagar dues consumicions amb un dels bitllets, una màquina va detectar que eren falsos. Els vigilants de seguretat els van retenir i van avisar els Mossos d'Esquadra. En total, duien 750 euros falsos en bitllets de 50.\nL'informe pericial del Banc d'Espanya ressalta que eren falsificacions de gran qualitat i pràcticament impossibles de detectar a simple vista. "Es necessiten mitjans tècnics per detectar-los", recull l'informe que conclou qualificant aquests bitllets de 50 com a "falsificacions perilloses".\nLa fiscalia sosté que els dos acusats eren perfectament conscients que duien bitllets falsos. "Els dos acusats van adquirir, amb coneixement de la seva manca d'autenticitat, un total de quinze bitllets de 50 euros imitació de l'original amb la intenció d'expedir-los més tard, obtenint el corresponent benefici", recull l'escrit d'acusació de la fiscalia.\nPer això, acusa els dos homes d'un delicte d'expedició de moneda falsa. Demana que els condemnin a 5 anys de presó i a pagar una multa de 750 euros i que substitueixin la pena per la seva expulsió el país. Les defenses demanen l'absolució. El judici ha quedat vist per a sentència.


El Ministeri d'Agricultura presenta una biblioteca virtual amb més de 5.000 documents | Consumer\nEl Ministeri d’Agricultura presenta una biblioteca virtual amb més de 5.000 documents\nAquest projecte busca apropar el coneixement agroalimentari al món rural i pesquer\nL’objectiu principal d’aquest projecte és apropar el coneixement agroalimentari al món rural i pesquer, facilitant l’accés a la informació del fons editorial del departament que dirigeix Elena Espinosa sense necessitat de recórrer a documents impresos.\nEn aquesta biblioteca ja es poden consultar les fulles divulgadores del Ministeri publicades des de 1907 fins a l’actualitat, una col·lecció de caràcter divulgatiu en la qual es pot trobar resposta a consultes sobre cultius, cria de bestiar, maquinària agrícola, lluita contra plagues, malalties vegetals o animals, i conservació d’aliments.\nTambé estan disponibles les publicacions anuals sobre l’agricultura, la pesca i l’alimentació a Espanya, en les quals es recull l’activitat desenvolupada pel Ministeri en els seus diversos àmbits d’actuació, i les polítiques dissenyades pel mateix.\nEs pot consultar igualment el Butlletí de Sanitat Vegetal, publicació trimestral que va néixer en 1975 i en la qual es recullen articles sobre els resultats de recerques científiques en el camp de la sanitat vegetal i ciències afins. Formen part també de la biblioteca virtual quatre revistes de producció editorial pròpia, així com el catàleg dels recursos digitals de la biblioteca central del Ministeri.


Anàlisi després de superar l'equador de la campanya de fruita d'estiu\nLa fluïdesa del mercat i l'absència d'estocs contrasta amb les baixes cotitzacions rebudes pels pagesos: 0,45€/kg per a primeres qualitats de préssec i nectarina i 0,25€/kg la resta.\nEls agricultors murcians, primers que surten al mercat amb varietats extra-primerenques, han suportat uns preus mitjans per sota de 0,40€/kg, una caiguda per sobre del 60% respecte a la campanya anterior.\nDavid Borda, Cap sectorial de Fruita Dolça de JARC i de COAG, participa avui en la reunió de seguiment de la campanya de fruita d'estiu convocada pel Ministeri d'Agricultura. Durant la mateixa, Borda exposarà la gran preocupació per les estratègies de les comercialitzadores en origen que, davant la fluïdesa del mercat per les altes temperatures al centre d'Europa, estan prioritzant el proveïment dels clients (lliurant fins i tot sense preu i sense contracte) a costa de la rendibilitat dels nostres agricultors. “Les cadenes de distribució mouen els fils en funció de les seves estratègies i marges. En aquest joc pervers, les comercialitzadores ballen al so que els toquin i els agricultors assumeixen tot el risc. Demanem que es faci un ús més intensiu i coordinat dels mecanismes de gestió de crisi per limitar els abusos de la distribució europea sobre la base d'un control de l'oferta”,ha subratllat David Borda, màxim responsable del sector de Fruita Dolça de JARC i de COAG.\nDesprés de superar l'equador de la campanya, el balanç de la primera part és crític. Els agricultors murcians, primers que surten al mercat amb varietats extra-primerenques, han suportat entre abril i juny uns preus mitjans per sota de 0,40€/kg, una caiguda per sobre del 60% respecte a la campanya anterior.\nEn l'actualitat, en plena campanya, els preus mitjans al camp se situen entorn dels 0,45€/kg per a les primeres qualitats de préssec i nectarina i 0,25€/kg per les de menor calibre. “Parlem de nivells que no són remuneradors per a l'agricultor perquè se situen per sota dels costos de producció. De moment, som pessimistes en aquest sentit”, ha reconegut David Borda.\nD’altra banda, JARC i COAG consideren totalment injustificats els atacs a la fruita espanyola en territori francès, ja que els grans perjudicats d'aquesta situació són també els productors espanyols. En aquest sentit, exigiran al MAPAMA que la UE imposi sancions exemplars al govern francès i als protagonistes dels actes de violència davant la reiteració dels atacs contra produccions agràries d'origen espanyol al seu territori. Així mateix, es recordarà que la UE ha de garantir de forma efectiva i contundent la lliure circulació de mercaderies en sòl francès. “Aquest tipus d'actuacions són intolerables. La crisi de preus que suporten els productors francesos també l’estem patint els productors de fruita espanyols. En el rerefons hi ha una estratègia merament comercial. Es busca apartar als productors espanyols del mercat comunitari quan les veritables responsables són les grans cadenes de distribució, principalment franceses, que abusen de la seva posició de domini al mercat per imposar preus de ruïna en el camp”, ha subratllat Borda.\nJARC i COAG demanen responsabilitat i conviden a tots els agents de la cadena de valor de la fruita a un seriós procés de reflexió sobre el futur del sector al nostre país. “Els fonaments del mercat (oferta i demanda) no funcionen, al final és l'agricultor el que acaba venent a pèrdues i amb la rendibilitat de la seva explotació danyada. Aquesta situació ens aboca a un canvi de model: o es reparteix de forma equitativa el valor al llarg de la cadena o a mig termini tindrem un fructicultura sense agricultors o portat a l'extrem una progressiva desaparició de la producció de fruita d'estiu a l’Estat espanyol”, ha vaticinat el responsable de Fruita Dolça de JARC i de COAG.


El govern espanyol prorroga les limitacions de vols des del Brasil i Sud-àfrica\nLa Comissió Europea ha presentat aquest dimecres la proposta sobre el passaport sanitari. | ACN\nLa restricció, que no afecta als ciutadans espanyols i andorrans, estarà vigent fins al 27 d'abril\nper Antonio Ramos / Europa Press 06/04/2021 16:49h\nEl Consell de Ministres ha aprovat aquest dimarts la cinquena pròrroga de les limitacions d'entrada a l'estat espanyol des de Brasil i Sud-àfrica com a mesura excepcional per contenir els contagis de la Covid-19 arran de les variants sorgides en aquests dos països. La mesura, que es va decretar per primera vegada estarà en vigor fins a la mitjanit del 27 d'abril. Tant des del Brasil com des de Sud-àfrica només es podran operar vols ocupats per ciutadans espanyols o andorrans així com residents en els dos països o passatgers en trànsit internacional a un país no Schengen amb escala inferior a 24 hores sense abandonar la zona de trànsit de l'aeroport espanyol.\nEn aquest sentit, els ministeris de Sanitat i Transports han recordat en un comunicat que aquesta és la cinquena pròrroga de l'acord del Consell de Ministres del passat 2 de febrer, que va establir mesures excepcionals per a limitar la propagació i el contagi de la Covid-19, mitjançant la limitació dels vols amb aquests dos països. La mesura entrarà en vigor des del pròxim 13 d'abril, allargant-se la seva validesa fina al 27 d'abril.\nAquestes restriccions no afecten el personal aeronàutic necessari per a dur a terme les activitats de transport aeri. A més, es contemplen altres exempcions relatives a vols d'aeronaus d'Estat, serveis de cerca i salvament (SAR), vols amb escala en territori espanyol amb finalitats no comercials i que tinguin per destí final un altre país, vols exclusius de càrrega, humanitaris, mèdics o d'emergència.\nComença la repatriació de 3.000 turistes espanyols atrapats al Marroc\nEl Ministeri d'Afers Exteriors, Unió Europea i Cooperació espera, aquest dijous, haver aconseguit facilitar el retorn dels 3.000 turistes espanyols que es van veure atrapats al Marroc per la decisió del país veí de suspendre els seus vols amb Espanya i França des del passat 31 de març. La sobtada decisió de Rabat com a mesura per a frenar la propagació del coronavirus va sorprendre uns 3.000 turistes espanyols que s'havien traslladat al Marroc amb motiu de les vacances de Setmana Santa, segons va revelar la ministra Arancha González Laya.\nDavant aquesta circumstància, l'Ambaixada espanyola a Rabat i els diferents consolats han realitzat gestions per a aconseguir, prèvia autorització de les autoritats marroquines, que les navilieres Baleària i Transmediterránea noliegessin ferris excepcionals i que l'aerolínia Ibèria dugui a terme vols especials. En aquest sentit, aquest diumenge va partir del port de Tànger un ferri amb capacitat per a 800 passatgers amb destinació a Algesires, mentre que des de Casablanca va sortir un vol amb destinació a Madrid amb 358 passatgers a bord.\nAquest dimarts està previst un nou ferri amb 750 passatgers des de Tànger a Algesires. El dimecres, Transmediterrània farà un nou viatge amb la mateixa capacitat de passatgers. A més, Ibèria també ha organitzat per a aquest dimarts altre vol especial des de Casablanca amb destinació a Madrid per a altres 350 persones.\nAnar a portada Última hora Actualitat Última hora Brasil Última hora Govern Espanyol Última hora Alerta Sanitària\nLa nova petició del Govern a Pedro Sánchez sobre l'estat d'alarma


Aclariment sobre les al·legacions al Pla d’Usos del Firal – elgarrotxi.cat\n26 gener, 2015 Redacció GARROTXA 0\nDavant les darreres declaracions a la premsa de l’alcalde, Josep Maria Coromines, sobre el Pla d’Usos del firal, ens sentim obligats a respondre algunes afirmacions que pensem que no s’ajusten a la realitat.\nEn primer lloc, dir que només es vol “ordenar i no restringir” és un fal·làcia. Un cop aprovat el pla d’usos no es podrà fer cap sopar ni dinar popular al Firal, quan en els darrers temps diverses entitats hi han celebrat arrosades, calçotades i d’altres activitats que comportaven cuinar, si això no és restringir l’activitat, que ens ho expliquin.\nEn segon lloc, no és cert que sigui una decisió consensuada. Només s’ha parlat amb els veïns del Firal. A les entitats, usuaris i a la resta d’habitants de la ciutat no se’ls ha tingut en compte en cap moment. Repetim: mai s’ha volgut negociar ni consensuar amb les entitats.\nEn les al·legacions demanem una activitat per trimestres (és a dir que es puguin fer, si s’escau, 3 activitats més enllà de les 12 de la nit i no 5 com diu l’alcalde). Per exemple, Sant Jordi, Cap d’Any, Carnestoltes (és a dir festes de caire popular). D’altra banda, aclarir, que no demanem que per força se’n facin tres, sinó tan sols que estigui previst que es puguin fer si les entitats o els ciutadans volen. De fet, sabem d’associacions que fa temps que volen fer-hi activitats però, com que els regidors ja feia temps que no ho permetien, s’ha creat una falsa aparença de que no hi havia demanda d’utilització.\nAixí mateix, també volem deixar clar que les al·legacions, les hem presentat una vintena d’entitats (entre elles Aoapix, Pim Pam Pum Foc, UCFR, la Greda, Murruts, Arran Garrotxa, etc), i no quatre entitats sense importància, tal com diu l’alcalde.\nA més a més, tampoc és veritat que siguin unes al·legacions d’última hora. L’abril del 2014, ja es va expressar malestar a l’espai Consensus. Un espai que, per cert, no sabem de què va servir, ja que les opinions que allà es recullen no han servit per introduir cap canvi en el projecte que ja des d’un principi havia exposat l’ajuntament. És més, veient com ha acabat l’assumpte, ens dóna la impressió que l’ús del consensus només servia per mostrar un fals “consens” en el moment de discussió pública; com una eina per poder al•legar que s’havia tingut en compte a tothom, quan això no ha estat així.\nAltrament, només comentar que La Sala el Torín o el Pavelló Firal no són alternatives reals al Firal, ja que són espais de pagament. Moltes entitats no poden fer front al seu lloguer, massa elevat per a realitzar activitats de caire popular.\nEn definitiva, les entitats ens sentim menyspreades per l’Ajuntament, que no sols ha rebutjat la nostra proposta, sinó que s’ha negat a negociar i a consensuar amb nosaltres un punt mig entre la seva proposta i la nostra. Per això, aquest proper dijous serem a la Sala de Plens, per mostrar el nostre rebuig a l’aprovació que volen dur a terme.\nCol·lectiva i independentista de la Garrotxa


Alerta pels atacs racistes contra els centres de menors no acompanyats\nA Canet un home va entrar armat amb un matxet a la casa de colònies a la qual estan els joves. Entitats com SOS Racisme recorden que aquests actes són "delictes d'odi"\nDimecres, 13 Març 2019 17:24\nDetall de les concentracions dels veïns i els actes racistes contra els menors no acompanyats acollits a Canet de Mar\nUn home va entrar amb un matxet al centre al qual estan acollits a Canet de Mar un grup de menors no acompanyats. Els fets van passar el dia 7, després que es fessin virals per les xarxes socials vídeos de veïns del municipi increpant als joves i demanant que marxin de la població maresmenca.\nNo han estat els únics atacs a Catalunya. A Castelldefels, aquesta setmana un grup de 25 encaputxats va assaltar el centre de colònies que acull 35 d'aquests menors, provocant un mínim de tres ferits. La Conselleria d’Afers Socials ja ha anunciat que traslladarà el cas a la Fiscalia especialitzada en delictes contra l’odi i la discriminació.\nEls fets han posat en alerta les associacions que lluiten contra el racisme i han posat sobre la taula la situació d'aquests menors. Davant aquests actes de racisme, diverses entitats recorden que aquests són “delictes d’odi que han de ser condemnats com a tals”.\nSe'ls anomena MENA, Menors d'Edat No Acompanyats. Són joves i adolescents tutelats per la Generalitat sense cap mena de família en la qual recolzar-se. La gestió de la Generalitat és considerada deficient des de fa anys (deguda sobretot a la privatització i externalització d'un servei tan delicat com aquest), però la recent arribada ha acabat de desbordar l'administració, que ha delegat en els ajuntaments molta part de la responsabilitat.\nAixí, en una espècie de 'terra de ningú', els menors han estat recol·locats en cases de colònies o albergs, fet que no ha agradat a alguns veïns. Les entitats que els acompanyen recorden que els menors vénen de situacions precàries i l'únic que volen és treballar i guanyar diners, “però no tenen ni la formació ni la situació legal per fer-ho”.\nSOS Racisme: “No són casos aïllats”\nPer l'entitat SOS Racisme, actes com els de Canet o de Castelldefels “no són actes ni fortuïts ni aïllats: són la conseqüència d’una campanya de criminalització cap als ‘menes’”, apunten en un comunicat. El document assenyala els “poders públics, mitjans i partits polítics” com a corresponsables d’aquesta campanya de criminalització.


Objectius | Serveis d'accessibilitat sensorial a les televisions catalanes\nAquest projecte es vertebra en quatre objectius principals:\nAnalitzar la tipologia de serveis d’accessibilitat disponibles a les televisions catalanes, incloent-hi tant les emissions en directe, com les diferides o en línia.\nL’objectiu general és radiografiar de manera completa els tipus de serveis d’accessibilitat oferts a diferents televisions catalanes, tant públiques (com ara Betevé, TV Girona, RTVE i TVC) com privades (com ara 8TV i El Punt Avui TV), centrant-nos en: audiodescripció, audiosubtitulació, subtitulació per a sords i llengua de signes. D’una banda, s’avaluarà la tipologia de serveis en diversos contextos (emissions en directe, emissions gravades, continguts en línia en serveis de vídeos a la carta, etc.) i, de l’altra, es quantificaran sempre que sigui possible els continguts (primeres emissions i reemissions) que s’ofereixen. Finalment, les dades obtingudes es contrastaran amb la legislació vigent sobre accessibilitat.\nAnalitzar l’ús d’aplicacions per accedir als serveis d’accessibilitat.\nS’estudiarà si l’oferta d’aquests serveis es fa en obert (per a tots els que veuen el contingut) o en tancat (els serveis s’activen si l’usuari ho demana), i com és la interacció de l’usuari amb aquests serveis. També és revisaran les plataformes de distribució de continguts en format VoD (Video on Demand) o “A la Carta”, i les aplicacions que donen accés al consum d’aquests serveis o continguts.\nIdentificar el grau de satisfacció dels usuaris i les seves necessitats en relació amb els serveis d’accessibilitat.\nCap recerca sobre accessibilitat no pot obviar que els serveis s’ofereixen per a uns usuaris determinats i la seva veu és fonamental. Com diu un lema citat recurrentment, “nothing for us without us”. Per tant, en aquesta fase volem identificar el grau de satisfacció i les necessitats específiques dels usuaris en relació amb els serveis d’accessibilitat oferts als mitjans per mitjà de diferents mètodes de recollida de dades, com ara enquestes, entrevistes i/o “focus groups”.\nProposar millores dels serveis d’accessibilitat.\nA partir dels resultats obtinguts proposarem millores en els serveis d’accessibilitat, tenint en compte no només les necessitats dels usuaris, sinó també qüestions tècniques i de caire legal.


Salou se suma al Dia Internacional de les Dones | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nEl 8 de març es farà la lectura d’un manifest, els diumenges 18 de març i 8 d'abril es realitzaran dos tallers d’autodefensa personal femenina i els dies 13 i 16 de març el taller 'Aprendre a dir no'\n07 de Març de 2018, per Infocamp.cat\nPancarta penjada durant tota aquesta setmana al balcó de l'Ajuntament de Salou\nL'Ajuntament de Salou des del Servei d’Informació i Assessorament a les Dones (SIAD) i dins del segons Pla d’Igualtat ha organitzat un seguit d’activitats al voltant del Dia Internacional de les Dones. Un dels aspectes més visibles és la pancarta que resta penjada durant tota aquesta setmana al balcó del consistori. Però més enllà d’aquest element, des de la regidoria, i coincidint amb el 8 de març, s’ha organitzat una tarda de trobades al voltant de la temàtica. El primer dels actes tindrà lloc a les 12h al mateix Ajuntament amb la lectura del manifest institucional obert als treballadors i treballadores de la casa i a tothom que s’hi vulgui sumar.\nJa per la tarda, el Grup de Dones de Salou oferirà la xerrada gratuïta 'Esgotades' a càrrec de la coach de salut i benestar, Minerva Castillo, a les 17h, a la sala Costa Daurada del centre cívic. Seguidament, es donarà pas a la lectura del manifest a la sala Costa Daurada a les 18h, a càrrec de l’associació cultural Salou CALAMI i amb la posterior actuació de la Coral Eixàrcia. La regidora de l’àrea, Estela Baeza, explicava que "com Ajuntament, ens sumem un any és a la celebració del Dia Internacional de les Dones; i volem manifestar el nostre ferm compromís amb les dones, amb la defensa dels seus drets i amb les polítiques d’igualtat com a instrument per avançar cap a una societat lliure de masclisme; la tolerància de cap tipus de masclisme és incompatible amb la democràcia, la llibertat i la igualtat real".\nTallers adreçats a dones\nA més, els dies 13 i 16 de març, està previst desenvolupar un taller adreçat a dones, 'Aprendre a dir no', a la sala Mediterrània del Teatre Auditori de Salou de 10h a 12h. Les inscripcions es podran fer a l’Espai MAS el dies 8 i 9 de març de 10h a 13h.\nCal destacar que, com cada any coincidint amb aquestes dates, des del SIAD també s’està organitzant el taller d’'Equilibri emocional' adreçat a una vintena de dones, majors d’edat i empadronades a Salou. El taller pretén promoure l’apoderament, el desenvolupament i la superació personal a través de l’elecció responsable del benestar emocional i del propi compromís de millora continua. Per tant, l’objectiu principal és afavorir l’educació emocional per tal d’aconseguir un estat de major equilibri emocional. Aquest taller té una durada de 20h i s’està desenvolupant a les instal·lacions de l’Espai MAS, des del passat 19 de febrer i fins al 21 de març.\nS’enfronta a prop de cinc anys de presó per enviar fotos íntimes de la parella a diversos amics


L'objectiu principal de Video Active és facilitar l'accés als arxius de les televisions d'Europa i promoure, d'una manera interactiva, el coneixement del patrimoni cultural de la televisió europea. El projecte Video Active inclou deu idiomes enstre els quals hi ha el català.\nOpen Images és una plataforma per a la difusió de material audiovisual d?arxiu amb la finalitat que sigui reutilitzat en altres recursos o productes derivats. L'accés als continguts és obert i està regulat pel model de llicència Creative Commons. Open Images és una iniciativa del Netherlands Institute for Sound and Vision.\nArchives du Monde és una associació ciutadana de cooperació internacional que té la missió de salvaguardar i promoure la riquesa i la diversitat cultural contingudes en el patrimoni radiofònic i televisiu.\nSOIMA (Sound and Image Collections Conservation)\nSOIMA és una iniciativa del ICCROM (Centre Internacional d'Estudis de Conservació i Restauració dels Béns Culturals) que té com a objectiu augmentar la sensibilització sobre la necessitat de la preservació audiovisual. El Programa és una plataforma per posar de relleu els problemes i desafiaments que les institucions més petites tenen de cara a la preservació del so i la imatge.\nFilm Treasures és un portal en 5 idiomes (anglès, francès, espanyol, italià i alemany) a través del qual es pot accedir lliurement al patrimoni fílmic europeu\nLloc web que posa a disposició la col·lecció de documentals del Laboratorio Audiovisual de Investigación Social del Instituto Mora (Mèxic). La col·lecció està conformada per documentals recopilats des de 1995 en diversos seminaris, cursos o congressos.


E-Apartamenty Łeba Leba Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nStarzynskiego 1, Leba, Leba, Polònia, 84-360 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre E-Apartamenty Łeba\nAl visitar Leba, vosté es sentirà com a casa a E-Apartamenty Łeba, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nE-Apartamenty Łeba també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Leba. Habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que E-Apartamenty Łeba sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana, nevera per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Leba, faci de E-Apartamenty Łeba la vostra llar.