Responsabilitat lingüística – Respon.cat\nLa responsabilitat lingüística\nL’agenda local definida pel Projecte Focus es treballa de manera interrelacionada amb l’agenda global, representada principalment pels Objectius de Desenvolupament Sostenible de Nacions Unides.\nEl paper de les empreses a l’hora d’operar en societats amb identitats diferenciades és una matèria rellevant en la gestió de la responsabilitat social, ja que més enllà del compliment normatiu, una empresa ha de saber valorar la rellevància que tenen aquestes identitats tant en termes de respecte a la diversitat com tenint en compte les expectatives i inquietuds de les comunitats on l’empresa opera.\nEl discurs de l’RSE sempre emfatitza, així, la necessitat que les empreses facin l’esforç de comprensió de les societats on operen, s’adaptin als contextos locals a partir de principis i valors universals, i tractin de donar suport al seu desenvolupament comunitari.\nTanmateix, constatem que la identitat i valors del territori constitueixen una matèria sovint absent en la gestió de la responsabilitat social de les empreses.\nPer això, a continuació oferim unes pautes per a la gestió de la responsabilitat lingüística, així com un conjunt d’eines i recursos com a ara el marc legislatiu, alguns documents d'interès i els organismes de referència i que poden ser útils per a les empreses que vulguin avançar en aquesta matèria.\nA més, anem configurant una biblioteca amb algunes bones pràctiques inspiradores per a les organitzacions que incorporar polítiques de responsabilitat lingüística.\nAquest treball de cerca i selecció de referències s’ha portat a terme amb la col·laboració de l’Oficina de suport a la Iniciativa Cultural de la Generalitat de Catalunya i de cabals que atorga la Junta d'Herències de la Generalitat de Catalunya.\nOrganismes de referència\nEmpreses amb pràctiques de referència\nAbacus és una cooperativa de consumidors amb socis de treball referent en la distribució de productes i serveis culturals i educatius per a l’entorn escolar i familiar i la societat en general. Any rere any, Abacus cooperativa creix en socis de consum, llocs de treball, establiments i facturació. Avui, Abacus és l’organització de consumidors més gran de Catalunya i una de les més importants de l’Estat espanyol. La cooperativa neix amb la voluntat de normalitzar l’ús de la llengua catalana i, en coherència, la llengua de l’empresa és el català. L’àmbit de l’atenció al client pren especial rellevància i l’empresa té protocolaritzat l’ús de la llengua en aquestes relacions.\nAccent Social és una entitat local, lligada al territori català, que neix amb l’esperit de millorar la qualitat de vida de les persones del seu entorn, acompanyar-les en el seu procés vital amb la màxima atenció i flexibilitat vers les seves necessitats individuals, aplicant sempre la innovació al servei del benestar. La seva llengua vehicular és el català, tot i que per tal d’assegurar la màxima comoditat, amb els seus usuaris utilitzen la llengua de preferència de les persones usuàries.\nACEFAT és una agrupació d’interès econòmic creada l’any 1990 per a desenvolupar un projecte de gestió integrada de les obres de serveis que es duen a terme a la via pública de la ciutat de Barcelona. Tanmateix, realitza la direcció de qualitat de les obres de serveis de la ciutat de Barcelona així com la gestió l’eWISE, plataforma web que permet conèixer els serveis existents, principalment en el territori català.\nLes dues plataformes tecnològiques, eGIOS i eWISE, creades i desenvolupades per ACEFAT per realitzar la seva activitat, tenen com a idioma vehicular el català, podent optar per l’opció en castellà si escau. Aquestes eines són el mitjà de comunicació i interacció habitual amb tots els clients. Cal destacar també que tota la documentació i procediments del Sistema Integrat de Gestió són en català. L’atenció a l’usuari és un dels pilars de la nostra activitat; i la comunicació i les habilitats que la faciliten són competències que procurem potenciar entre les persones que treballen a ACEFAT. Principalment, els sectors professionals amb els que interacciona l’organització són els de l’administració, la construcció i les enginyeries, i hem de facilitar un ampli ventall d’habilitats, tant emocionals com lingüístiques, per tal d’assolir la màxima eficiència en les nostres comunicacions. Per aquest motiu, en els darrers anys hem realitzat diferents cursos sobre comunicació, entre els que cal destacar cursos de correcció i assessorament lingüístic, i tallers d’escriptura en català. Així doncs, les comunicacions d’ACEFAT principalment es realitzen en català, i si la persona interlocutora ho requereix es realitza la traducció a l’idioma que calgui.\nAigües de Barcelona és l’empresa publicoprivada responsable de la gestió del cicle de l’aigua a l’àrea metropolitana de Barcelona. La companyia es va crear el 1867 i ha contribuït enormement al desenvolupament i progrés de Barcelona i la seva àrea metropolitana. La proximitat als clients és prioritària i Aigües de Barcelona s’adapta a les seves necessitats mitjançant diversos canals de comunicació (atenció presencial a les oficines, atenció telefònica, fullets, publicacions periòdiques, xarxes socials...), també en l’àmbit lingüístic. Així doncs, la documentació està en català i generalment en castellà. En alguna ocasió s’han traduït tríptics al francès, anglès, alemany, àrab, urdú, xinès... per tal d’afavorir la comprensió per part d’aquests col·lectius de conceptes clau del servei de l’aigua. Internament, la llengua vehicular és el català. El llenguatge inclusiu és important per a l’empresa, per tant disposa d’unes recomanacions per afavorir-ne l’ús. S’han promogut cursos de formació en comunicació inclusiva per a tota la plantilla.\nFundat el 1974, el Grup Bonpreu és una empresa del sector de l’alimentació de la família Font i Fabregó, amb seu a les Masies de Voltregà. Actualment compta amb 150 establiments i dóna feina a 4.000 persones. El formen els supermercats Bonpreu, els hipermercats Esclat i les benzineres Esclatoil. El Grup Bonpreu està compromès amb la societat i els valors responsables del desenvolupament sostenible. Així mateix, Bonpreu té la llengua catalana com un element de normalitat en tots els seus aspectes: els usos interns, l’atenció oral, la publicitat, l’etiquetatge i el fil musical dels establiments. Entrevista a Joan Font, director general de supermercats BonPreu-Esclat\nEl Centre de Normalització Lingüística de Tarragona ha desenvolupat aquest curs 2019/2020 un club de lectura en català que es realitza un cop al mes durant un període de nou mesos. El club de lectura és una activitat que comparteixen un grup de persones que han mostrat interès per llegir i conversar sobre una lectura amb el suport d’un guia, dinamitzador o expert. L’objectiu del club és agrupar persones que vulguin practicar i millorar la seva habilitat lectora, que gaudeixin llegint i comentant llibres i que alhora vulguin practicar la seva conversa en català. Les inscripcions al club són gratuïtes i aquest es desenvolupa en paral·lel en tres ciutats, dates i horaris diferents, la qual cosa facilita la participació de persones amb disponibilitat diferent.\nÉs una marca de cervesa fundada el 1856 per l’alsacià Louis Moritz Trautmann i molt vinculada a la ciutat de Barcelona, on ha tingut una presència destacada durant el darrer terç del segle XIX i tota la primera meitat del XX. Després d’un parèntesi de tres dècades, el 2004 es torna a rellançar una marca Moritz renovada. A Barcelona, el 2009 reobria el clàssic Bar Velódromo i el 2011 s’obrien de nou les portes de la Fàbrica Moritz de la ronda de Sant Antoni, amb un projecte arquitectònic del francès Jean Nouvel. A més, el 2013 neix un espai gastronòmic innovador, el 300 del Born, al Born Centre Cultural. El compromís de Moritz amb la llengua catalana s’ha fet present des de la normalitat del seu ús. Així, el català és la llengua d’ús corporativa i això es tradueix, entre d’altres, en la publicitat i en l’etiquetatge dels seus productes. D’aquesta manera, Moritz és exemple de bones pràctiques en la introducció de la llengua catalana a l’àmbit socioeconòmic.\nCor de Carxofa és una associació de foment del glosat, que té com a objectiu la recuperació, la promoció i la difusió del glosat en català. Glosar —el glosat— és el terme que fem servir per denominar una pràctica que consisteix a cantar versos que s’improvisen al moment mateix d’interpretar-los. El glosat o la cançó amb text improvisat no és un fet aïllat del nostre país, hi ha moltes altres cultures del món que comparteixen aquesta pràctica. Des de l’associació es duen a terme varis projectes, tals com l’Escola d’Estiu del Glosat, La Lliga (competició de glosat), la Trobada de Cantadors i Les 12 Hores de cançó improvisada, que es celebra cada any en una localitat diferent dels Països Catalans.\nDevir va néixer al Brasil el 1985 i estan presents també a Espanya, Itàlia, Portugal, els Estats Units, Mèxic i Xile. Des que es va fundar, s’han esforçat per oferir al públic aquells jocs, còmics i llibres que més agraden. Amb la convicció que hi ha un mercat cultural català que pot viure i créixer cada vegada més, des de fa uns quants anys a Devir també estan molt orgullosos d’haver encetat l’aventura de l’edició de jocs de taula familiars en català. Tot i que garanteixen que no és una tasca fàcil saltar al buit sense paracaigudes, creuen que les famílies catalanes mereixen que ells facin aquest esforç de normalitat. Encara no els ha estat possible poder oferir tot el seu catàleg en català, però de moment sí que ofereixen els seus millors jocs per tal de passar una bona estona en català i ens asseguren que en vindran molts més.\n(gestió de clubs esportius) és una entitat catalana i com a tal estan compromesos amb la llengua, la cultura i les tradicions catalanes. Així ho expressen en un dels punts que defineixen la bestline Més que fitness! que acompanya la marca. El català és la llengua de l’empresa. Tots els suports informatius i publicitaris, la revista, la web, les xarxes… estan escrits en català. Per reforçar aquest compromís, fa uns anys van emprendre un seguit d’accions:\nProjecte ‘Claror en català‘ Projecte parelles lingüístiques (de la mà del Consorci de Normalització Lingüística): abonats i treballadors poden expressar el seu desig per aprendre català o per ensenyar-lo i amb el CNL formen parelles aprenent-ensenyant.\nElaboració d’un diccionari català – castellà – anglès de termes esportius i relacionats amb l’activitat física i el cos.\nL’any 2000 van obrir la web www.claror.org, de les primeres webs esportives en català.\nDes del 1998 editen la Revista Claror (actualment només en format online): una de les primeres revistes que fan difusió d’aspectes relacionats amb\nl’activitat física i la salut, editada íntegrament en català.\nVan ajudar al CNL i Termcat a fer un recull del lèxic de natació. A més, fomentem la cultura i tradicions catalanes.\nEn el marc de la gestió de la responsabilitat social respecte als clients i a la societat, Mercadona incorpora bones pràctiques sobre gestió lingüística, que pretenen respectar el dret dels clients a expressar-se en la llengua oficial de la seva elecció, a més de donar compliment a les normatives legals. Per construir un projecte de creixement sostenible i compartit, Mercadona basa totes les seves decisions en el Model de Qualitat Total, un model de gestió específic des del 1993, que ha evolucionat any rere any amb la participació de tots els qui formen la companyia que són: els clients, els treballadors, els proveïdors, la societat i el capital. L’objectiu és satisfer-los d’una manera oberta i col·laborativa, per aquest ordre i amb la mateixa intensitat. De fet, atorga tanta importància a la figura del client que acostuma a referir-s’hi a ell com “El Cap”. Respecte al seu equip, la companyia sempre s’ha destacat per una política de recursos humans avançada i uns salaris molt per sobre de la mitjana del sector. Pel que fa a proveïdors, cada cop s’aposta més per l’especialització per oferir un assortiment eficaç que garanteixi, en cada producte i seqüencialment la seguretat alimentària, la màxima qualitat, el servei i el preu més baix possible. Pel que fa a la societat, Mercadona manté com a compromís contribuir al desenvolupament i progrés de manera sostenible per “seguir construint un model d’empresa del que la gent se senti orgullosa que existeixi”. Concretament en el cas que ens ocupa , al 2007 es va elaborar un programa per abordar el tema de la gestió lingüística en l’activitat de la companyia a Catalunya incorporant-lo a la formació de tot el personal. El criteri d’actuació passa per tres punts:\nAdaptar-se a l’entorn\nCompliment del compromisos de responsabilitat social\nAlgunes de les accions concretes que se’n desprenen són:\nUtilitzar l’idioma (català o castellà) en què el “Cap” se’ns dirigeixi.\nEl tiquet de compra s’expedeix per defecte en català, amb la possibilitat a requeriment del client d’emetre’l en castellà.\nL’albarà del servei a domicili s’expedeix per defecte en català, però cada client pot escollir la llengua de cara a futures expedicions.\nL’atenció als clients a les caixes comença en general amb un “bon dia” en català, si bé aquest és un acte de normalitat sobre el qual no hi ha una exigència ferma i finalment depèn del lloc i la persona.\nLa identificació dels productes als nostres lineals es amb etiquetes escrites en català.\nDes de l’empresa es considera que la normalitat és atendre cada client en la llengua de tria, sigui català o castellà.\nEls missatges que es transmeten per megafonia han de fer-se almenys en català, igual que els cartells i rètols d’informació de l’establiment.\nPer altra banda, la persona responsable de cadascuna de les botigues té l’obligació de recollir suggeriments de millora i correcció i derivar-los cap a l’àrea de relacions externes de la Companyia.\nMútua Terrassa és una entitat fundada l’any 1900 que té per missió el servei a les persones, anticipant i resolent situacions i problemes relacionats amb la salut, l’autonomia personal i el benestar. Actua en l’àmbit geogràfic de Catalunya i en algunes activitats a tot el territori espanyol. El compromís de l’entitat amb la promoció de la llengua catalana es fa palès al mateix web de l’entitat, que considera el compromís amb la llengua un dels eixos de la seva responsabilitat social. Aquest compromís es tradueix en diverses accions, entre les quals destaca l'atenció als usuaris, on s'ha codificat que el contacte inicial es fa en català.\nNau Desenvolupamnet Professional\nNau Desenvolupament professional és una empresa dedicada al desenvolupament professional i personal que ofereix formació, gestiona projectes i assessora entitats i particulars en els àmbits del desenvolupament de competències i l’ocupació. El seu equip de treball està format per professionals amb formació i experiència en l’àmbit social, psicològic i de la comunicació.\tA Nau Desenvolupament Professional tenen el català com a llengua vehicular, i a més a més fan ús del català en els seus cursos per així promoure la immersió lingüística i dotar les persones que estan aprenent català de la possibilitat de practicar-lo en un ambient diferent. El domini del català tant parlat com escrit és un requisit a l’hora de contractar les persones que formaran part del seu equip de treball. També ho demanen com a requisit a l’hora d’acollir estudiants en pràctiques, en col·laboració amb universitats o amb centres de formació per a l’ocupació. En aquest cas de les pràctiques no ho fan exclusivament, doncs també valoren les persones que tinguin bona predisposició i ganes d’aprendre el català, encara que no el dominin, entenent que les pràctiques formen part del propi procés de formació. La comunicació externa i interna de l’empresa és en català inicialment i preferent: El web és en català, així com la comunicació externa que fan (correus electrònics, catàleg de serveis, difusió de programes de formació, dossiers de formació, presentacions temàtiques (pptx), etc. en tant que son una empresa catalana que respecta i promou la llengua i la cultura del territori. De la mateixa manera totes les comunicacions internes, documentació, protocols, reculls de dinàmiques, eines de gestió, calendaris d’accions són en català.\nIntersport Olaria fa vint-i-set any que forma part de la cadena internacional Intersport, cosa que els permet oferir productes de marca pròpia al costat de primeres marques mundials. El seu compromís amb la responsabilitat social es pot estructurar en els següents eixos: compromís amb la clientela, compromís amb l’equip, compromís amb la sostenibilitat econòmica, compromís amb la comunitat, amb el medi ambient i amb l’RSE en la cadena de proveïment. Com a part del seu compromís amb la comunitat, Intersport Olaria inclou l'ús prioritari de la llengua catalana, que es fa evident en la cartelleria, publicitat, xarxes socials i comunicació en general. Respecte a l'atenció a la clientela, entenen que finalment cal atendre cada client amb la llengua que aquest esculli, com a màxima mostra de respecte. Pel que fa al grup, lamenten que encara no hagi incorporat la llengua pròpia del país al web ni a l'etiquetatge.\nResponsabilitat Global és un think tank nascut al 2004 amb la vocació de promoure la responsabilitat social de les empreses i organitzacions i l’aspiració d’esdevenir un agent d’innovació en el camp de la cultura corporativa de les organitzacions i de la governança dels territoris. Amb la voluntat de definir les relacions que l’entitat manté amb la comunitat, Responsabilitat Global compta amb una Política de llengües. En aquesta es manifesta que “la integració de la gestió lingüística de les empreses dins la seva política de Responsabilitat Social és un repte pendent que cal atendre perquè el seu tractament al marge suposa una anomalia dins els criteris i principis pels quals es regeix l’RSE com a disciplina i enfocament de gestió”. S’estableix també que la llengua preferent de Responsabilitat Global és el català, ja que és la llengua pròpia del territori on s’ubica l’entitat. En aquest sentit, es detallen un seguit de compromisos en relació a les pràctiques corporatives:\nComunicació: fer el bloc en català i traduir-lo a una àmplia varietat de llengües, inclòs l’aranès; i la newsletter en català i castellà, de manera que cada persona pugui triar l’idioma de preferència.\nClientela: procurar oferir els serveis sempre en català per a les organitzacions ubicades a Catalunya.\nProveïdors: exercir una tracció (dins del possible) i, en cas d’incompliments normatius, fer efectiva la responsabilitat ciutadana formalitzant la queixa per les vies que correspongui.\nLa política conclou que “el foment i l’ús normal de la llengua catalana als territoris on li és pròpia forma part d’una correcta política de Responsabilitat Social”.\nL’empresa catalana Scutum, fabricant de les motos Silence i bateries per a scooters elèctrics, ha incorporat el català a la seva pàgina web així com als catàlegs dels seus models. La marca Silence segueix així el precedent d'altres fabricants que s'han adaptat a la realitat social dels territoris de parla catalana. Per exemple, Sunbike Electric, una empresa coreana que té la seu europea a Barcelona i el lloc web en català. També és el cas de l'empresa de motos catalanes Rieju, que ara també fabrica motos elèctriques de mobilitat urbana a banda dels models de ciclomotors i motocicletes no elèctriques. L’ús del català també està força normalitzat per part d'empreses que gestionen serveis de motos elèctriques compartides per a ciutat. Per exemple, Scoot, que utilitza motos Silence de Scutum, té el web i l'aplicació mòbil per compartir la moto en català. Font: www.plataforma-lallengua.cat\nTot Música Cuscó\nTot Música Cuscó, de Caldes de Montbui, ha renovat fins el desembre de 2021 la seva adhesió com a establiment col·laborador al programa Voluntariat per la llengua. Voluntariat per la llengua és un programa de foment de l'ús social del català que neix al Consorci per a la Normalització Lingüística l'any 2002. L’objectiu general del programa és facilitar a les persones que tenen coneixements bàsics de català la pràctica d'aquesta llengua en contextos reals de forma relaxada, per tal que es decideixin a parlar-la. A més es vol promoure entre el col·lectiu catalanoparlant la idea que no cal canviar de llengua per acollir millor les persones que arriben a casa nostra. Els establiments col·laboradors són aquells que han adquirit el compromís de garantir que les persones que vagin a l’establiment trobaran facilitats per expressar-se i ser ateses en català, encara que parlin amb dificultat. Tot Música Cuscó es compromet a mantenir el català com a llengua de comunicació amb els usuaris de l’escola que el parlin, que intentin parlar-lo o que demanin de ser atesos en aquesta llengua.\nT-Systems és una empresa multinacional que opera en tecnologies de la informació i comunicació (TIC) per a corporacions multinacionals i institucions del sector públic. A Catalunya, des de l’any 2015, l’empresa col·labora amb el Voluntariat per la llengua (VxL). El Voluntariat per la llengua (VxL) treballa des del 2010 amb les empreses per facilitar que persones que tenen coneixements bàsics de català el puguin practicar amb els companys de feina o amb persones externes que el parlen habitualment. D’aquesta manera, les empreses poden oferir al seu personal millorar el nivell de català dins de l’entorn laboral i guanyen, alhora, en competitivitat, qualitat de servei i arrelament amb l’entorn immediat. Que el personal entengui el català i pugui expressar-s’hi amb fluïdesa millora la comunicació interna, però també la relació amb els clients. El Voluntariat per la llengua (VxL) és un programa gratuït per practicar català a través de la conversa. Es basa en la creació de parelles lingüístiques formades per un voluntari, que parla català fluidament, i un aprenent, que en té coneixements bàsics i vol adquirir fluïdesa. Els participants han de ser majors de 18 anys, i tant si es vol ser voluntari com aprenent cal disposar d’un mínim d’una hora a la setmana durant 10 setmanes i tenir ganes de parlar. Això no obstant, el Consorci per la Normalització Lingüística adapta el programa a les necessitats de cada empresa. L’empresa, a més d’haver formalitzat un conveni de col·laboració amb el Consorci per a la Normalització Lingüística (a través de la delegació del CNL de Barcelona a Sant Martí), comparteix amb els seus treballadors i treballadores jocs lingüístics a través de la seva intranet.\nVector5 | excel·lència i sostenibilitat és una cooperativa que ofereix serveis d’acompanyament i consultoria a empreses i organitzacions, per tal que integrin la responsabilitat social en les seves estratègies de gestió. Entre d’altres documents vinculats a la responsabilitat social, la cooperativa compta amb una Política de compromís envers la comunitat: un document que defineix la manera com l’entitat fa palès el seu compromís amb l’entorn. Aquest compromís es vertebra en 4 eixos: el desenvolupament comunitari, les xarxes, la llengua i la cultura. Com a part de l’eix relatiu a la llengua, el document esmenta que “Vector5 té present la gestió lingüística en el marc de la seva responsabilitat social i de l’ODS 11. Això implica donar visibilitat a la matèria dins les accions professionals, ja que és un aspecte sovint desatès, i alhora mostrar un compromís corporatiu fent que la llengua normal de gestió i comunicació sigui la catalana”.\nEl respecte és un dels valors de Viena. Volen que tot l’Equip Viena treballi amb Respecte: respecte envers els companys i els clients, respecte envers el producte i els equipaments, respecte envers les comunitats on som presents i el medi ambient… I per això, entre altres qüestioms, l’empresa utilitza el català amb normalitat, juntament amb altres idiomes, tant en el web com en les comunicacions exteriors i interiors als seus establiments. El seu compromís li ha valgut diversos reconeixements.\nL’ús del català ha d’estar basat en raons comercials, de qualitat d’atenció al client i en l’acompliment de la legislació i dels drets dels consumidors. Una empresa o un comerç responsables socialment han de garantir el compliment del marc normatiu, l’articulat i la intencionalitat del legislador. Des d’un punt de vista legislatiu, les empreses i els comerços han de complir les normatives lingüístiques previstes a l’Estatut d’autonomia de Catalunya, la Llei de política lingüística, el Codi de consum de Catalunya i la Carta europea de les llengües regionals o minoritàries.\nLes persones consumidores tenen dret a rebre, com a mínim en català, la documentació comercial, les invitacions a comprar, la retolació i la cartelleria. Les persones consumidores que actuïn en el marc d’una relació de consum tenen dret a ser ateses oralment en la llengua oficial que escullin, és a dir, en català, castellà o aranès.\nAixò vol dir que quan una persona consumidora s’adreça oralment a un altre interlocutor en el marc d’una relació de consum ho podrà fer en la llengua oficial que desitgi emprar, sense cap tipus de limitació.\nEines i documents d’interès\nEspai web on les empreses disposen de documentació de referencia, d’un test per saber si estan al dia en la disponibilitat del català, d’unes disposicions normatives que ho regulen o d’un apartat d’ajuts per a projectes d’organitzacions empresarials i empreses per tal d’augmentar l’oferta de productes i serveis en llengua catalana i fomentar-ne l’ús.\n8 raons perquè l’empresa parli català. Departament de Cultura, Generalitat de Catalunya\nDecàleg de bones pràctiques lingüístiques a l'empresa. Plataforma per la Llengua\nA l’empresa, en català Un mercat d'oportunitats Manual per a unes bones pràctiques lingüístiques a l’empresa. Plataforma per la Llengua\nGuia de Bones Pràctiques. RSE i ús de la llengua catalana. Fundació PIMEC\nEmpresa i llengua. Un enfocament de responsabilitat social empresarial per a aportar valor a tots els grups d’interès. Josep Maria Canyelles, Departament de Treball de la Generalitat de Catalunya.


Torra crida a «treure el reducte del franquisme» de les estructures de l'Estat - Empordà\nEFE 14.10.2018 | 14:18\nTorra crida a «treure el reducte del franquisme» de les estructures de l'Estat EFE\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha afirmat avui que "no n'hi ha prou amb treure al dictador del Valle de los Caídos", sinó que "el que fa falta és treure el reducte del franquisme de les estructures de l'Estat espanyol".\nTorra ha participat aquest matí, al costat de la consellera de Justícia, Ester Capella, i el primer tinent d'alcalde de Barcelona, Gerardo Pisarello, en un acte d'homenatge als republicans executats, empresonats o represaliats pel règim franquista, al Fossar de la Pedrera del cementiri de Montjuïc.\nDesprés de posar de manifest la "impunitat" dels "crims" de la dictadura de Franco, Torra ha demanat "fer neteja" de les restes del "franquisme" en els ressorts de l'Estat i ha advertit que, mentre Espanya segueixi sense "mirar-se al mirall" i sense reflexionar sobre el seu passat, "aquest país no podrà tirar endavant".\nTorra ha denunciat la "repressió ferotge contra tots aquells que van brandar la bandera de la república i de la llibertat" davant del franquisme i ha deplorat que, un any després de l'1-O, hi torni a haver "presos polítics i exiliats".\n"Aquesta democràcia, entre cometes, espanyola s'atreveix a tenir presos polítics i a enviar a l'exili demòcrates que senzillament van donar la veu al poble", ha afirmat.


El terror psicològic i el drama obrin la setmana «cinèfila» a València - Levante-EMV\nEl terror psicològic i el drama obrin la setmana «cinèfila» a València\ne. press / valència 26.06.2017 | 04:15\nLes pel·lícules a concurs en la Secció Oficial de Llargmetratges de Cinema Jove seran hui un exemple de l'eclecticisme de la selecció d'aquesta edició, ja que d'una banda es projectarà Los años azules, un drama generacional sobre un grup de que té vint anys mexicans, mentre que en la segona sessió el públic es veurà immers en el terror psicològic de Sexy Durga, un film ambientat en l'Índia Rural que posa sobre la taula la situació de la dona en el país asiàtic.\nEl primer llargmetratge es projecta a les 20 hores, mentre que el segon congregarà als espectadors a les 22.30, tots dos en la Sala Berlanga de la Filmoteca de València. Al final de cadascuna de les projeccions, els seus directors, Sofia Gómez Córdova i Sanal Kumar Sasidharan, debatran amb els assistents. Los años azules va ser premiada amb el guardó a la millor adreça, actriu i Premi Fipresci en el passat Festival Internacional de Cinema de Guadalajara. La segona pel·lícula del director indi Sanal Kumar Sasidharan, Sexy Durga, va ser la guanyadora de l'última edició del Festival de Róterdam.


L'AE Penya Esplugues castiga el CFS Molins 99 | Viu Molins de Rei\nL’AE Penya Esplugues castiga el CFS Molins 99\nJose Polo • 27/10/2017\nCFS Molins 99 2-6 AE Esplugues. Un dels favorits de la Tercera Nacional s’aprofita d’uns minuts de desconnexió molinenca per emportar-se els tres punts a la Sínia.\nAlfredo recriminant-li una acció a l’àrbitre // Jose Polo\nVa ser un partit estrany al Poliesportiu de la Sínia, un dimarts a les 21:45 hores per recuperar un matx ajornat. Més tard que l’horari Champions. Això va fer que es jugués amb menys públic del que és habitual. També va ser atípic per un altre motiu: tot i que la majoria del temps el partit va ser igualat, el resultat va ser relativament còmode per a l’Associació Esportiva Esplugues (2 a 6).\nUn dels favorits a l’ascens visitava Molins de Rei i contra un equip amb un potencial d’aquestes característiques s’ha de jugar molt bé durant tot el partit. Els entrenats per Juanjo Amigo van desconnectar uns minuts. I tot i que l’espai de temps en què no van estar al 100% va ser breu, va ser suficient per castigar els molinencs i emportar-se els tres punts.\nEn la primera part el CFS Molins 99 va jugar-li de tu a tu als espluguencs. Sí, el porter Jordi Riera va fer aturades de mèrit però també el porter visitant. No hi havia un dominador clar. Iván Rodríguez va pispar-li la pilota al rival i va fer el primer gol del partit (1-0). L’AE Esplugues no va ser capaç d’empatar durant tota la primera meitat. L’ordre molinenc els desesperava. Així es va arribar a la mitja part.\nLa segona meitat va començar amb el mateix guió. De fet, el capità Àlex Sánchez Ajo va tenir el 2 a 0 als seus peus però no va poder afinar de cara a porteria. Després començava la desconnexió molinenca. En cinc minuts el resultat era 1 a 3. El gol de l’empat va ser per descuidar el segon pal, l’1 a 2 aprofitant un rebot i l’1 a 3 amb un xut llunyà. A més, poc després una jugada molt estranya va acabar amb l’1 a 4. Si desconnectes contra un equip de la part baixa de Tercera Nacional potser pots sortir-ne viu però si ho fas contra un equip de la part alta l’exigència de la competició fa que et castiguin.\nA partir d’aquí, el Molins 99 ho va intentar de totes les maneres però la diferència ja era massa elevada a l’electrònic. Era molt complicat remuntar. Alfredo Valdez va fer el 2 a 4 de penal i després Amigo va apostar per jugar de cinc. No va ser possible remuntar. Sense porter, els espluguencs van fer dos gols més fins a deixar el marcador en 2 gols a 6. Una diferència àmplia, de quatre gols, on només va haver-hi una gran diferència entre els dos equips en un marge de temps reduït.\nEtiquetes:AE Esplugues Alfredo Valdez CFS Molins 99 Esplugues futbol sala Iván Rodríguez Jordi Riera Juanjo Amigo


100% obert per vacances\nPares i mares fan les mil i una a partir del final del curs escolar per adaptar els horaris del lleure infantil amb els horaris laborals. Però hi ha famílies que és precisament durant les vacances escolars quan treballen més que mai. Com s'ho fan? L'encara més difícil: conciliar quan no hi ha escola\nLa Lucía, el Diego i la Inés estan de vacances. També ho estan l'Oriol, la Martina i el Marc. I la Lucía i el Sergio, també. Els seus pares, no. El curs escolar va acabar el 21 de juny, coincidència astronòmica amb el solstici d'estiu, la nit més curta de l'any. Des de Sant Joan, ja tenim l'estiu aquí. Estrenem estació meteorològica i el més llarg dels períodes de vacances de tot l'any. Encara que per a molta gent encara falten unes quantes setmanes per tenir vacances, la canalla ja en té. Pares i mares han tingut feina per quadrar les agendes laborals amb les ofertes lúdiques que ajuntaments, esplais i entitats organitzen en aquestes dates. Almenys durant el juliol. A l'agost, poc o molt, tothom para.\nPerò hi ha famílies que, precisament, és ara quan comencen les vacances generalitzades que tenen més feina. Alguns perquè treballen en serveis bàsics i elementals que no fan vacances. D'altres perquè justament ara comencen la temporada alta. Al final, els nens són els que fan les vacances i, la resta, el que es pugui.\nEl Daniel Escola i la Susana Millan són metges i són els pares de la Lucía, el Diego i la Inés. Treballen a l'estiu. El Daniel al SEM de Granollers i al GEM de l'estació de bombers de Bellaterra. La Susana és intensivista a l'UCI del Parc Taulí de Sabadell. Fins ara, cada estiu apuntaven els fills a campus d'activitats durant quatre setmanes. Després marxaven uns dies amb un, primer, i amb l'altre després. Es combinaven les vacances del pare i la mare per cobrir la resta del mes procurant coincidir, com a mínim, una setmana. Però el canvi de feina del Daniel ha obligat també a modificar l'organització familiar. Com que fa guàrdies de 24 h, que ocupen un total de 8 o 9 dies de cada mes, aquest any tots tres són a casa i no faran casals. "Hem muntat una rutina que ens permet fer deures, anar a la piscina, fer el dinar i les tasques de la casa, mirar una pel·lícula o fer la migdiada i fer alguna activitat de tarda", explica el Daniel. El dia que ell té guàrdia, els avis cobreixen una part de la jornada, fins que un dels dos pot recollir-los. I així, tot l'estiu.\nL'Oriol Bonet és el bateria dels Love of Lesbian. Els últims cinc estius no ha fet vacances perquè era just quan la banda estava en plena gira. De fet, fins fa dos anys, encara compaginava la seva feina com a publicista amb la música, com tots els altres components del grup, però el 2010 van decidir apostar només per la música: "L'èxit ens ha arribat quan tots ja érem pares de família i això ens fa viure tot el que ens passa, i ens envolta, amb molt cap. Del fet que això funcioni en depèn que les nostres famílies puguin viure", ens explica. Relata que la "vida amb la banda i la vida amb la família no s'assemblen gens i estranya molt que quan acabem un concert tinguem pressa per arribar a l'hotel, descansar i llevar-nos d'hora per arribar tan aviat com sigui possible a casa i estar amb els nens".\nPer això, després de fer setanta bolos l'últim any, aquest és el primer estiu que el grup fa vacances. "Necessitàvem un descans després de tant temps sense desconnectar". Tot i que algun any havien provat que la família seguís la gira fent ruta de bungalous i cases rurals, la millor manera que havien trobat d'adaptar la vida familiar a les obligacions del calendari de concerts era instal·lar-se durant un mes en alguna casa a la platja. "Canviàvem casa nostra per una casa d'estiu i jo marxava uns dies i tornava". La Glòria Plana, la mare de l'Oriol, la Martina i el Marc, doncs, era qui es quedava amb la canalla. "És molt dur!", diu l'Oriol, i rectifica ràpidament: "La feina dura és la de la Glòria, que treballa tota la setmana i els caps de setmana es queda sola". Però s'explica: "És dur perquè t'enyores, les gires estan plenes d'hores mortes que no serveixen per a res i tu truques i et pregunten amb aquella veueta quants dies falten perquè tornis".\nPunta de feina\nPerò també hi ha per a qui treballar a l'estiu és fer el que ha vist fer tota la vida a casa. El Toni Gordillo és el xef del restaurant El Hogar Gallego, a Calella (Maresme), i no recorda haver fet vacances amb els seus pares, que van muntar el negoci als anys setanta. "Em vaig passar els estius a la cuina, al restaurant, o a peu de carrer, amb els veïns", assegura. La Vanesa Saura, la seva dona, està al capdavant de La Hacienda, un restaurant especialitzat en banquets i celebracions, que també ara està en plena temporada alta. Tenen una filla, la Lucía, que té cinc anys, i un fill, el Sergio, que n'ha fet un. Ja se sap que en el sector de la restauració els horaris són complicats i la realitat queda lluny de qualsevol idea de conciliació familiar. "Treballo de nou del matí a una de la matinada -diu el Toni- i a la tarda tinc dues hores de descans i procuro estar amb els nens". Els dilluns, dia de descans setmanal, aprofiten per fer un dia de platja. La seva quadratura del cercle passa pels casals d'estiu entre setmana i el suport familiar durant el cap de setmana. "On em toca anar, avui?", diu son pare que pregunta la Lucía.\nLes vacances d'estiu, a casa nostra, duren prop de dos mesos i mig i és recurrent, abans o després de començar-les, que s'obri el debat de si seria pertinent escurçar-les i repartir-les més al llarg del curs, com passa en altres països. ¿Com afecta les criatures que els seus pares treballin o no a l'estiu i puguin passar les vacances plegats amb ells? Oriol Ruiz, responsable i coordinador de l'equip d'educació ambiental de la Fundació Pere Tarrés, assegura que els nens "tenen una gran facilitat per normalitzar les situacions". De fet, assegura que els infants associen les vacances a un "període molt llarg de temps" que la majoria de famílies no poden compartir plenament.\nL'important, assegura Oriol Ruiz, és que "trenquin la seva rutina" i "facin activitats i es relacionin amb altres companys", perquè el fet de "no anar a l'escola ja és desconnectar". Però apunta una reflexió necessària: "Com a país, ¿té cap sentit que tothom hagi de fer les vacances a l'agost?"\nUna reflexió que serveix per veure com compaginen les famílies que treballen tot l'estiu la seva temporada de descans laboral. El Daniel i la Susana intenten fer alguna setmana de festa durant el curs, encara que coincideixi amb període escolar, i llavors fan "uns dies plegats de vacances amb l'autocaravana" o es queden a casa, o bé la Susana procura agrupar guàrdies per poder acumular "un parell o tres de dies lliures" d'estiu.\nFer vacances durant l'hivern també és el que els passa al Toni i la Vanesa, que s'agafen uns dies al novembre, al febrer o al març, coincidint amb els mesos més fluixos: "Aprofitem per estar junts a casa", expliquen.


El Teatre Monumental acull aquesta tarda la presentació de 'Mataró, ciutat de valors' | Mataró Ràdio\nDv, 24/01/2014 - 17:05\nEl Teatre Monumental acull aquesta tarda l’acte públic per presentar a la ciutadania el projecte “Mataró, ciutat de valors”, un projecte que vol involucrar durant aquest 2014 tota la ciutat per treballar cada mes un valor diferent. En el transcurs d’aquest acte, conduït per la periodista Sílvia Cóppulo, mataronins coneguts per tothom com els actors Joan Pera, el cantant Peret, les medallistes Marta Bach i Gàlia Dvorak, l’àvia Remei, l’expresident d’Unió de Pagesos, Pep Riera i el bisbe emèrit d’Ayaviri, Joan Godayol, explicaran la importància d’un projecte d’aquestes característiques per la ciutat.\nL’objectiu és dur a terme un projecte conjunt de ciutat, comprometre’s amb els valors i l’ètica, promoure l’economia del bé comú, augmentar el sentiment de comunitat i millorar la convivència, reivindicar l’orgull de ciutat, combatre el desànim de manera col•lectiva i solidària i posicionar Mataró com a ciutat de referència dels valors a Catalunya. Una voluntat de “rellegir” el que ja fan les entitats per posar en relleu els valors que hi ha al darrere que també defensa un dels impulsors d’aquesta iniciativa, Joan Salicrú, codirector de la revista Valors.\nEl valor que marcarà aquest primer mes de 2014 serà el del compromís. El personatge escollit per reivindicar-lo és Josep Garcia Oliver, que es va caracteritzar per ser una persona tenaç, compromesa, de mirada oberta i implicada en la lluita per millorar la situació dels més desfavorits. Va ser el fundador de l’Ateneu Mataronès, la primera Biblioteca Popular i la Caixa d’Estalvis de Mataró, embrió de l’antiga Caixa Laietana. Mora explica que s’ha escollit la seva figura pels valors de compromís que transmet i també perquè aquest gener s’inaugurarà l’espai La Gatassa, que la Fundació Iluro ha cedit a l’ajuntament.\nTambé participaran a aquest acte entitats de la ciutat, com l’Aula de Teatre, el Jove Ballet de Catalunya, la Sala Cabanyes, Gospelsons i l’Escola Municipal de Música. En representació de les entitats de la ciutat i del futur de Mataró, diverses corals infantils de la ciutat cantaran de forma conjunta.\nLa transmissió de la gala de presentació del projecte “Mataró, ciutat de Valors” començarà a les 7 de la tarda a través del 89.3 de la FM, a través d’internet www.mataroradio.cat i també a través de la TDT. A causa d’aquesta transmissió, excepcionalment l’informatiu vespre s’emetrà una hora abans, a les 6 de la tarda.\nmataró, Valors, Mataró Ciutat de Valors


Guillem Vidal Andreu - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nGuillem Vidal Andreu (Palma, 1941 - Palma, 23 de març de 2007) va ser un advocat i jurista mallorquí. El 1963 es llicencià en dret per la Universitat de Barcelona. Fou jutge de Maó (1967-70) i de Sabadell (1970-79) i magistrat jutge de Palma (1979-86). Va ser un dels fundadors de Jutges per la Democràcia.\n23 març 2007 (65/66 anys)\nEntre 1987 i 1994, ocupà el càrrec de president de l'Audiència Provincial de Palma. De 1994 a 2004 va ser president del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya. Va ser professor de la Universitat Autònoma de Barcelona (1973-75), de la Universitat de les Illes Balears (1992-94) i del Centre Universitari Fundació Sant Pau de Barcelona (1995-99). Formà part de les comissions redactores de la reforma de la Compilació del Dret Especial de les Balears (1990) i de les Regles Mínimes del Procés Penal (1990). Ha publicat articles a les revistes especialitzades Cuadernos de la Facultad de Derecho i La Ley. El 2003 va rebre el Premi Ramon Llull i el 2004 el Premi Justícia de Catalunya.\n↑ «Mor Guillem Vidal, expresident del TSJC i fundador de Jutges per la Democràcia». El Periódico de Catalunya, 03-03-2007 [Consulta: 20 març 2008].\nJosé Antonio Somalo Giménez President del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya\nMaria Eugènia Alegret i Burgués\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Guillem_Vidal_Andreu&oldid=24162291»\nDarrera modificació: 20 jul 2020 a les 01:28\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 jul 2020 a les 01:28.


Quan era petit l’espai, més enllà d’antics conceptes romàntics, va esdevenir un nou repte per a la humanitat. El president Kennedy havia promès la lluna en una època en què prometre aquestes coses encara era possible. Els coets s’alçaven altius i desafiants sobre l’horitzó de cap Cañaveral i s’enlairaven entre núvols blancs de vapor i de gas. Els satèl·lits artificials començaven a orbitar la terra i ens intercanviàvem cromos d’astronautes com si fossin jugadors de futbol.\nRecordo que va ser un dia de juliol calorós com els altres, ara farà just quaranta anys, en què el primer home va trepitjar la lluna. Hi ha gent que ho va poder veure per la tele, a mi, en canvi, la notícia m’arribà a través de la premsa. Només en recordo el titular, entre altres coses perquè quan estàvem de vacances no compràvem el diari i només m’ha quedat la imatge dels rotatius del dia tots amb la mateixa notícia, posats un al costat de l’altre en un quiosc de la rambla de Sant Feliu de Guíxols.\nL’home havia arribat per fi a la lluna i ja mai més res seria igual: el president Kennedy tenia raó i la Marilyn no havia mort en va. Al Vietnam milers de soldats miraven cap al cel i somiaven, els estudiants del maig del 68 ja començaven a parar el sol en la sorra d’altres platges i a Espanya el dictador havia dictat testament i l’hereu resultava que era un príncep ros amb cara de poques llums. El futur havia començat i semblava inparable, però aviat vam comprendre que el nostre destí no l’havia de segellar un coet.\nVa resultar que el futur estava amagat a dins d’unes màquines anomenades ordinadors, i fou a través d’aquestes i de les seves xarxes que quatre dècades després la humanitat pot viatjar sense limitacions i, sobretot, sense haver de sortir de casa. La NASA ara ens ofereix tots els seus secrets i fins i tot podem contemplar, des de la muntanya més remota, els ous d’un niu d’ocells en directe. Però ignorem el que passa al costat de casa i, quan mirem el reflex de la lluna a l’aigua, encara ens vénen ganes d’agafar-la amb un cove.


TRETS D'IDENTITAT - Escola Bressol els Barrufets\nT. 93 013 91 01\nL'escola bressol els Barrufets té com a OBJECTIU que l'infant creixi i aprengui en un entorn acollidor a través del qual les educadores els oferim un espai de joc i unes activitats adequades a les seves necessitats. D'aquesta manera, obtenim un millor desenvolupament integral de l'infant i de la seva autonomia.\nEls nens i nenes de l'escola creixen en un ambient harmònic i feliç descobrint i coneixent, juntament amb els seus companys/es i tot l'equip docent de l'escola, el món que els envolta.\nLa LLENGUA vehicular del centre és el català però aquest fet no implica la discriminació d'altres llengües i altres cultures, al contrari, ha de servir per estar oberts i conèixer noves realitats. Cal destacar que al centre treballem l’ ANGLÈS DIÀRIAMENT a l’aula i a més a més, un cop a la setmana ve una mestra de l’acadèmia Kids&Us per seguir profunditzant aquest aprenentatge.\nCreiem que les FAMÍLIES tenen un paper molt important a les vides dels seus fills, i sobretot en aquesta etapa. Per aquest motiu és imprescindible una relació directa i estreta entre l'escola i les famílies, podent d'aquesta manera treballar plegats en l'educació i el desenvolupament dels seus infants.\nEls pares, mares, avis... cada dia poden acompanyar els seus fills fins a l'aula i així mantenir un contacte diari amb la mestra. A més a més, els pares, mares, avis, tiets o voluntaris podran venir un cop al mes a explicar un conte, a fer una representació amb titelles, a tocar un instrument o realitzar alguna activitat que pugui ésser interessant i divertida pels infants. A l’escola també li donem molta importància al procés d’ADAPTACIÓ del nen/a al nou entorn escolar; per aquest motiu, els primers dies, es permet que els pares acompanyin al nen/a dins de l’aula i que es quedin amb ell/a una estona perquè aquesta transició sigui més fàcil per ambdós.\nA l'escola treballem amb una metodologia basada en l'experimentació i manipulació d’elements quotidians (material reciclat, aliments i altres recursos extrets de la natura), descobrint i gaudint a través dels sentits, per tal d’aconseguir una descoberta més significativa i vivencial; sempre respectant i acompanyant el ritme d'aprenentatge de cada infant.\nA més a més, per fer més intensa aquesta descoberta programem diverses activitats relacionades amb elements relacionats amb el nostre entorn (les estacions de l’any, els colors, contes tradicionals..) i organitzem festes associades a cada època de l’any (Castanyada, Nadal, Fi de curs...), sempre aprofitant el nostre pati de l’escola a l’aire lliure.\nEscola Bressol Els Barrufets 2013\nCreado por: Grupo Prosistel. Technology Consulting


Programa del 26 de juliol del 2021.\nTiempo de lectura: 1' 26 jul 2021 - 18:45\n-Ningú s'esperava una cinquena onada en ple estiu\nEn les darreres setmanes hem vist com l’evolució de la pandèmia de COVID-19 a les nostres terres està vivint un ritme molt accelerat.\nAixò està tenint un impacte directe sobre l’Atenció Primària que coordina la detecció i el seguiment clínic de nous casos així com el programa de vacunació.\nAquesta priorització està ajornant el diagnòstic i control de moltes malalties, essent realment molt complicat poder donar atenció a tots els malalts amb símptomes de COVID-19 i atendre a la vegada a la resta de pacients. Com era esperable, aquesta situació s’ha fet extensible als hospitals.\nA Herrera a COPE Catalunya hem parlat amb el president de la Societat Catalana de Malalties Infeccioses de l'Acadèmia de Ciències Mèdiques de Catalunya, doctor Juan Pablo Horcajada. "Hem superat en pocs dies els 450 pacients ingressats a les UCIs catalanes i el número de pacients hospitalitzats s’ha incrementat exponencialment a una velocitat no vista en onades prèvies."\n-Avi ja no vol dir "jubilat"\nEn una societat en la qual cada ésser humà que neix té un 50% de possibilitats de superar els 100 anys, no pot continuar mantenint-se l'estructura tripartida que dividia la vida en tres fases marcades: formació/ treballo/ jubilació.\nTant la salut mental de les persones majors com la sostenibilitat del sistema conviden a reformular el concepte de carrera professional per a acollir la longevitat en el món professional d'una forma creativa i participativa.\nÉs el que ha fet el professor d'Empresa, Joaquín Solana, en la tesi doctoral 'Longevitat, nous reptes i oportunitats per a la direcció i l'emprenedoria' amb ell hem parlat a Herrera a COPE Catalunya.


Des de l’origen de la civilització, des del moment en què vam baixar dels arbres i començar a caminar sobre dues cames, els humans hem utilitzat les imatges com a mitjà de comunicació.\nAl llarg de tota la prehistòria, a l’antic Egipte, durant la civilització romana, a l’època medieval, a la moderna i fins avui, les imatges ens han envoltat. Els nostres avantpassats han vist imatges en coves, sobre el seu cos, dins i fora de les esglésies, enmig d’un camí, a les façanes de les cases, al llom dels animals, a les botigues, al carrer, als escuts dels cavallers, als mobles, a les cortines, als coberts de taula, als plats, a les estovalles, a les rajoles... fins i tot a l’estora d’eixugar-se els peus abans d’entrar a casa! Aquestes imatges han tingut tota mena de suports: pedra, pell, pergamí, fusta, roba, metall, paper... i, al contrari del que podríem pensar, la seva funció no ha estat principalment o prioritàriament decorativa.\nEn una societat en què fins al segle XIX o XX l’analfabetisme era generalitzat, les imatges representaven l’opció comunicativa més eficaç, de manera que, si mirem enrere, trobem imatges amb funcionalitats molt diverses: instructives, alliçonadores, informatives, al·legòriques, educatives, evangelitzadores, provocadores, divertides, descriptives, evocadores, propagandístiques, erotitzadores, moralitzadores... Això sí, per entendre el missatge que ens volen transmetre, cal conèixer el seu codi comunicatiu. És a dir, que si ara mateix viatgéssim al món iber, per dir alguna cosa, potser no seríem capaços d’entendre tots els seus missatges visuals perquè no en coneixeríem els codis. No sabríem què vol dir aquest tatuatge, o què o a qui representa aquesta pintura en una ceràmica, o si els colors dels vestits representen algun tipus de classe social, o estat civil, o clan familiar...\nPosem-ne un exemple pràctic.\nImaginem un viatger estranger que arribés per mar a Barcelona durant els segles XV, XVI o XVII. Abans de desembarcar, només fixant-se en les banderes que onegen als pals ja podria saber de quin país són els vaixells ancorats. Sabria, per tant, amb qui es trobaria a la taverna o a l’hostal i, per escollir hostal, només li caldria fixar-se en quines cases tenen penjada una branca de pi a la porta. Aquelles que la tenen són un hostal. Potser també hi tenen una capelleta amb Santa Marta, patrona dels hostalers.\nConèixer els patrons dels oficis li va molt bé per identificar què es ven a cada botiga quan des del carrer no es veu el producte o un dibuix del que venen. Sovint els botiguers tenen un escut del seu patró o patrona penjat al costat del tendal d’entrada. Així, sant Marc correspon als sabaters, sant Eloi als argenters, sant Joan evangelista als assaonadors, sant Esteve als freners... Això també va molt bé per identificar les cases gremials de la ciutat, que també tenen cadascuna el seu patró en un lloc destacat. Les cases grans, en canvi, posen el símbol de la família. Els Vilana-Perles, per exemple, què hi tenen a la seva porta...? Doncs perles esculpides en fusta.\nTot voltant pel mercat, el nostre home podria saber qui paga o no l’impost municipal si a la seva parada hi veu l’escut de la ciutat. Si hi ha escut, la parada és legal. I tornant cap a l’hostal, si aixequés una mica el cap en passar per algunes cantonades i hi veiés unes petites estàtues de cares de dones, les carasses, sabria que en aquell edifici s’hi exerceix la prostitució. Per orientar-se, aquest turista pioner tampoc no ho tindria gens difícil. És veritat que encara falta molt temps perquè es comencin a penjar els noms dels carrers. A Barcelona no es penja el primer nom de carrer fins a l’any 1842. Però és que potser no li cal... El carrer Argenteria concentra quasi tots els argenters de la ciutat; el de la Freneria, els freners; Blanqueria, els blanquers; Carders, els carders... Com aquell qui diu, només fent un cop d’ull ja saps a quin carrer ets!\nDeixem ara el nostre amic passejant per la ciutat i avancem en el temps.\nCentrem-nos a partir d’ara en aquelles imatges que, des de l’aparició de la impremta, s’han anat reproduint sobre paper. A casa nostra cal reconèixer la feina que van fer durant molt de temps els gravadors. A nivell popular els gravats que apareixien en llibres, però sobretot en romanços de cec, goigs, auques..., van tenir força èxit. Tot i que treballaven de manera precària i artesanal, els impressors de l’època ja veien un gran potencial comunicatiu a la combinació d’imatge i text. Caldrà esperar, però, a la mecanització dels sistemes d’impremta, l’alfabetització de la població, l’abaratiment dels productes impresos i la cultura de l’oci, perquè aparegui un nou mitjà de comunicació de masses: el còmic.\nAmb un llenguatge narratiu que combina elements de la literatura, el cinema i la pintura, el còmic permet a l’autor combinar imatges i text a plaer, multiplicant així les possibilitats comunicatives. Un rere l’altre van apareixent tots els gèneres de còmic: aventures, bèl·lic, humor, eròtic, ciència-ficció, històric, policíac, romàntic, terror, western, social... i, depenent de la situació social o política, la seva funcionalitat varia. Hi ha còmics instructius, alliçonadors, informatius, al·legòrics, educatius, evangelitzadors, provocadors, divertits, descriptius, evocadors, propagandístics, erotitzadors, moralitzadors... Us sona, aquesta llista?\nEls elements i recursos narratius dels què disposa l’autor de còmics són moltíssims. Fullejant a l’atzar un àlbum de còmic podem destriar i identificar-ne els següents: vinyeta, seqüència, plans, visió subjectiva, composició de plana, punt de vista, ritme, velocitat i direcció lectora, color, imatges paral·leles, diàleg, llenguatge, veu de narrador, onomatopeia... El que cal és saber posar tots aquests elements al servei d’una idea, d’una trama, d’un guió. D’un text, en definitiva. És quan aquest text es fusiona amb les imatges, que es converteix en aquest mitjà de comunicació, literari i artístic tan complert: el còmic.\nEn el cas del còmic històric, que és el que jo realitzo, les imatges tenen una funció afegida a la de recrear els fets que el guió ens marca. I és que el dibuixant de tema històric, quan recrea el passat, està fent la seva proposta gràfica sobre l’època tractada. D’alguna manera, mirant els seus dibuixos, afegim una versió més a la memòria iconogràfica que tenim sobre el període medieval, antic, modern...\nPer a l’autor de còmics de temàtica històrica és molt agraït poder aprofitar aquests referents iconogràfics i jugar-hi. D’aquesta manera, el lector s’ho passarà bé identificant edificis o personatges que ha vist a la seva ciutat, tant si són reals com si són pintures o estàtues, a la vegada que en descobrirà de nous. També s’adonarà, en algun cas, que la visió del passat proposada no coincideix amb la que ell té d’aquell moment històric i potser se li despertarà la curiositat per contrastar les dues visions.\nDesprés d’haver vist la força i les possibilitats comunicatives d’aquest mitjà, proposaré alguns exercicis senzills. Tot jugant, no només practicarem la lectura d’imatges, sinó també la manera de pensar-les i escriure-les.\nSón exercicis pensats per practicar l’expressió oral, escrita o dibuixada, i provocar situacions que facin pensar, imaginar i ajudar a millorar la comprensió lectora. El nivell de dibuix, doncs, no és el més important. Si es creu convenient, alguns dels exercicis es poden adaptar, variar, fer competitius, per equips...\n1.Què és això?\nVisionem tots la mateixa imatge. Com més simple sigui la imatge, millor. Anotem molt breument què hi veiem. Ens adonem que tots hem vist el mateix, però que no tots coincidim en la descripció. Per què?\n2. La meva habitació\nDibuixem tots, de memòria, la nostra habitació o un espai que veiem cada dia. Sense pressa, posant a prova la nostra observació i memòria visual. Després ho comparem amb la realitat i fem un llistat del que havíem oblidat. Podem afegir-ho. Aquest exercici també el podem fer tots del mateix lloc, prèvia observació conjunta. El fet de dibuixar un espai, una experiència, un record... de memòria obre un camp de possibilitats molt ampli. I constatarem, cada cop, que, com hem repetit tantes vegades, la memòria és selectiva.\n3. I el que falta?\nEn aquest cas cal completar una pàgina de còmic de la qual s’han tret alguns textos o algunes imatges. O fer la pàgina següent. Quan preparem l’exercici cal tenir en compte que, en suprimir elements, hem de deixar la informació bàsica necessària per a la comprensió de l’escena.\n4. Entre tots\nSeiem en rotllana i, per exemple, en grups de sis. Cadascú divideix un full en sis vinyetes i en dibuixa la primera. A continuació fem rodar els fulls i dibuixem la vinyeta següent de la història que ha començat un altre. Anem passant els fulls fins que s’acaben totes les històries. Aquest exercici és molt complet. L’aportació de cadascú recull la feina dels anteriors companys i és imprescindible per als següents. Cal pensar en com s’inicia i s’acaba la història en funció de la vinyeta que ens toca dibuixar.\n5. Endreçar i resumir\nDonem les vinyetes d’una pàgina de còmic retallades, per separat. Cal endreçar-les, posar-les en ordre. Una vegada fet, traurem dues vinyetes que ens semblin supèrflues. Veiem que la pàgina segueix tenint sentit, però que ha variat una mica el ritme. En traiem dues més. Observem. I dues més... fins que només en quedi una. Hem fet un exercici de síntesi. Un resum. Ens hem quedat amb la idea bàsica d’aquella pàgina.\nPensem i dibuixem un acudit que s’entengui només amb imatges, sense paraules. Si pot ser, només dibuixant la silueta dels personatges. Observem i veiem quins s’entenen i quins no. Què els falta per ser comprensibles? Potser cal afegir-hi una vinyeta més? O exagerar més algun element? Potser aquell acudit no funciona en imatges...? Una vegada escollits els que funcionen, podem mirar de descriure’ls escrits o explicats, a veure si també funcionen, o no.\n7. Què m’he deixat?\nUn alumne descriu una imatge als altres, que no la veuen. Ho fa sense pressa, amb el temps que necessiti. Els altres prenen les notes que creguin necessàries per dibuixar després la imatge descrita. No poden, però, fer preguntes al qui descriu. Quan aquest ha acabat, tothom dibuixa la imatge descrita. Si pot ser, sense mirar-se els uns als altres. Després comparem les imatges i ens adonem de què ha passat en la transmissió i recepció del missatge descriptiu.\nPer acabar, voldria constatar que avui, més que mai, vivim rodejats d’imatges. Tenim imatges al WhatsApp, a l’ordinador, als senyals de trànsit, als mitjans de transport, als embolcalls de qualsevol producte, a les instruccions de qualsevol electrodomèstic, als edificis públics... Sovint són imatges simples, molt icòniques i els missatges que transmeten són, per tant, també molt simples. La seva lectura, de vegades ràpida i inconscient, ens facilita anar pel món.\nAra bé, no hem d’oblidar que si al costat d’una imatge n’hi posem una altra, creant una seqüència, la quantitat de missatges que podem transmetre es converteix en infinita. I, si a més hi afegim text, la complexitat d’aquests missatges pot augmentar. I si això ho fem unes quantes vegades, imagineu-vos fins on podem arribar!\nNo deixem d’aprofitar-ne les possibilitats!\nEspero haver estat, i mai millor dit, prou gràfic amb les explicacions.


TENS GARANTIA DE QUALITAT - MOMA\n> TENS GARANTIA DE QUALITAT\nTots els nostres productes estan garantits davant de qualsevol defecte de fabricació durant 2 anys.\nLlegeix aquí totes les condicions de la nostra garantia.\nCondicions de la garantia MOMA\nL'inici de la garantia coincideix amb la data de compra que figura a la factura que reps amb la mercaderia.\nLa factura és la garantia dels productes comprats.\nLa garantia queda anul·lada si modifiqueu o substitueixes les dades de la factura.\nLa garantia no cobreix les faltes degudes a l'ús, cops, negligències o instal·lació incorrecta (no realitzada pels nostres muntadors professionals). Això és, la garantia no es fa càrrec si has fet servir el producte de manera indeguda o no conforme a les seves característiques. Tampoc ens responsabilitzem del desgast per l'ús normal (arrugues, frecs, esgarrapades o talls).\nAlgunes característiques pròpies de matèries naturals com marques de la pell, variacions de to, vetes o nusos no són causa de reclamació.\nLa garantia no cobreix els danys que els mobles o complements puguin patir pel contacte amb productes químics o pel tractament amb productes de neteja no indicats específicament pel producte.\nEl sol i la calor poden deteriorar el color del producte, cosa que no és una fallada imputable a l'empresa.\nQuan es tracta de tapisseria en tela, presta atenció al que indica el fabricant del producte a les etiquetes sobre composició i neteja.\nEn qualsevol article amb acabat tèxtil la garantia queda anul·lada si no es respecten les condicions de cura indicades en l'etiqueta del producte.\nSi adquireixes productes de cuir recorda que és un material natural i el seu color, textura i elasticitat varien amb el temps. Que el cuir o la pell tingui plecs o que el seu color no sigui homogeni no podran considerar defectes de fabricació perquè això és una cosa característic del material. Això queda exclòs de la garantia.\nAmb el pas del temps, la pell natural en blanc o colors clars varia de to. Aquest canvi no dóna dret a canviar el producte.\nL'exposició a la llum artificial o al sol de sofàs de pell de color blanc o beig molt clar pot fer que amb el pas dels anys adquireixin un to groguenc. Això és propi de la pell, pel que no és un defecte.\nL'ús fa que l'escuma, plomes o altres materials de sofàs i altres elements perdin volum. Una cosa que tampoc cobreix la garantia.\nEls nostres matalassos, somiers, bases entapissades i productes de descans compleixen la normativa europea sobre toleràncies en mesures de productes de descans, basant-se UNE-EN 1334: 1996 Ample = (+ 20mm-20mm) i llarg = (+20mm-20mm ).\nEl transport i l'ús poden modificar lleugerament la longitud, amplada i alçada dels nuclis de farciment de les fundes dels matalassos. Una pèrdua del 10% de l'alçada del matalàs i / o que quedi una marca perquè s'ha descansat durant diverses hores és normal. Per això no s'accepten devolucions per variacions lleugeres en longitud, alçada i amplada final del producte.\nNo s'accepten devolucions de matalassos deformats pel seu ús.\nLa garantia sobre taques d'humitat cobreix els 6 primers mesos des que reps el producte. Quan és un problema de fabricació, les taques apareixen durant els primers 15 dies, o el primer mes, com a màxim. Després de 6 mesos una taca per a l'ús en el matalàs es pot deure a molts factors externs al producte (mal ús del matalàs, problemes de sudoració de l'usuari o problemes d'humitat a l'habitació).\nEls matalassos viscoelàstics o de làtex no han de col·locar-se sobre bases envernissades o de melamina perquè afavoreixen l'aparició d'humitats en el matalàs.\nEls matalassos viscoelàstics preferentment s'han de col·locar sobre somiers de làmines o bases entapissades. Poden aparèixer taques d'humitat si es col·loquen en superfícies com tatamis, per exemple.\nEn els matalassos envasats al buit poden aparèixer arrugues al desembalar. Aquestes arrugues del teixit desapareixen amb el temps i no són motiu de canvi.\nTots els somiers suporten un pes corporal màxim, segons mides:\nEn llits individuals fins a 105 cm. d'ample, 120 Kg. màxim.\nEn somiers de 135 cm o 150 cm. d'ample, el pes total màxim serà de 180 Kg.\nEn els somiers formats per dos cossos fins a 105 cm, en cada somier, no s'han de sobrepassar els 120 kg.\nLa garantia no cobreix les làmines trencades de somiers una setmana després del lliurament.


Seaside Cottage Tendring Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nGolf Green, Tendring, Regne Unit - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Seaside Cottage és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Clacton on Sea. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Seaside Cottage és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Seaside Cottage.


Gravitació selectiva dels Lípids i els Glúcids\nA diferència de les gravitacions efectuades en els elements nitrogenats per a l'obtenció dels Lípids i els Glúcids, observarem que en els vuit trigrames de l'equació d'en Fu Xi tan sols es distribueixen tres elements: l'Hidrogen, el Carboni, i l'Oxigen, donat que és suprimeix el Nitrogen. Aquests tres elements són repartits de forma coherent i repetitiva, tal com es troben disposats en la mateixa naturalesa. Damunt la base d'aquesta distribució repetitiva de l'Hidrogen, el Carboni i l'Oxigen, i recorrent la trajectòria de la corona electromagnètica de l'àtom, s'obtindran successivament, i, en el seu ordre generatiu, totes les formules de la bioquímica corresponent als Lípids i als Glúcids.\nEn el cas present, les gravitacions acumulatives dels tres elements s'inicien en l'Hidrogen (-) "Yin, Yin, Yin" (en dígits "000"), principi de tot el procés d'obtenció dels Lípids i els Glúcids, segons les lleis de la mateixa naturalesa.\nLa Bioinformació Analògica es troba basada en l'efecte vibracional (ones de forma) que es correspon amb tota la bioquímica, reproduint, fidel i de manera equilibrada, tota la fenomenologia i funció, d'un organisme viu; així doncs es podrà comprendre que la Biocibernètica Quàntica Hologràmica és un mètode capaç de reproduir la salut de l'individu gracies a l'efecte de tornar-lo a equilibrar, que opera analògicament en el seu propi sistema restitutori i de defenses Enrere


Basco Silicon Valley Apartments Belgrade Sèrbia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nBasco Silicon Valley ApartmentsUlica Strahinjica Bana, Stari Grad, Belgrade, Sèrbia, 11000 - Veure al mapaExcepcional9,6Basada en6comentarisBasco Silicon Valley ApartmentsVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\n(o 1 sofà llit, 1 llit extragran súper)\nConvenientment situat a Belgrade, Basco Silicon Valley Apartments és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Galeria de Frescos, Museu Etnogràfic, Ciutadella de Kalemegdan a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització. Basco Silicon Valley Apartments també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Belgrade. Magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, habitació familiar, caixa forta són només algunes de les comoditats que fan que Basco Silicon Valley Apartments sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Basco Silicon Valley Apartments és una selecció idònia per a la vostra estada a Belgrade.


Cadiach i l’equip, imparables pel Baltoro | El pont de Mahoma – Tarragona Ràdio\nCadiach i l’equip, imparables pel Baltoro\n18 de Juny de 2017 redaccio\tDeixa un comentari\nCadiach inicia el trekking pel Baltoro, una setmana abans que l’any passat. També arribarà amb antelació al camp base del Broad Peak, el que pot afavorir les opcions de cim.\nL’equip d’Òscar Cadiach ha arrencat aquest dissabte el trajecte a peu pel Baltoro. Ha estat l’endemà de l’arribada en jeeps tot terreny a la població d’Askole, el darrer vestigi de civilització abans d’endinsar-se per la immensa glacera.\nLes previsions meteorològiques per aquesta setmana són molt favorables. Des d’Askole, Cadiach ha relatat al Pont de Mahoma que ‘les temperatures no són molt altes, i tenim una gran visibilitat’. Fins i tot, han pogut contemplar en la llunyania el sempre imponent Gasherbrum IV, ha explicat l’alpinista.\nEn dues jornades de trekking, s’han situat al camp de Paiyu (3.390 m) una de les parades previstes en el camí, abans d’arribar al camp base. La següent aturada ja serà al campament d’Urdukas (4.200 m) En el trajecte per la glacera, veuran les imponents muntanyes que l’envolten, com el Masherbrum o les torres del Trango.\nL’arribada del Monzó va cloure el mes passat la temporada de primavera a l’Himàlaia. Ara, en plena campanya d’estiu al Karakorum, els alpinistes s’afanyen per guanyar temps i situar-se el més aviat possible al peu de les respectives muntanyes.\nL’equip de Cadiach no és una excepció. Precisament, per evitar que un canvi de temps els tanqui novament les opcions de cim -com va passat l’any passat i el 2015- han avançat una setmana en la cronologia de l’expedició, respecte l’any passat.\nEl 2016 van iniciar el trekking pel Baltoro el diumenge, 26 de juny, amb una primera etapa fins a Jhbula (3.200 m). Enguany, han sortit més de 7 dies abans.\nAbans d’endinsar-se al Baltoro, van poder completar el recorregut en jeep tot terreny entre Skardú i Askole sense cap contratemps. A diferència de l’any passat, quan una esllavissada de terra va tallar la pista per on circulaven, a pocs quilòmetres del destí, i van haver de fer un bivac a Apo Ali Grund. També van deixar enrere la sempre complexa tasca de distribuir les càrregues entre els 60 portejadors, que porten a l’esquena un màxim de 25kg.\nRecordar que la previsió és arribar al camp base del Broad el cap de setmana de Sant Joan i ‘celebrar’ així a 4.900 metres la revetlla amb tot l’equip del Trekking: Sebastià Poy, Isolda Vallvè i Emili Xaus.\nCreuaran un dels paisatges més potents i singulars del món; una glacera de 62 km de llarg i entre 2 i 6 d’ample, que faran a peu fins a Concòrdia, a 4.700m. L’etapa fins a Urdukas, és d’uns 18 quilòmetres.\nAl grup de Cadiach hi ha cinc alpinistes de l’agència alemanya Summint Travel: Els austríacs, Michael Hrobath i Heinz Hödl; l’alemany, Stefan Diez; el suís, Toni Spirig i el turc, Tunc Findak. A Skardú, molt a prop del seu poble natal de Sadpara, s’hi ha afegit un dels millors alpinistes del Pakistan, Muhammad Ali ‘Sadpara’.\nCadiach diu que amb ‘set dies seguits de bons temps’ ja en tindria prou per garantir el cim del Broad Peak. Ha recordat que quan va coronar el primer 8.000 de la llista, el Nanga Parbat -l’agost de 1984- van perdre els walkie talkie en l’ascens; aparells a través dels quals rebien a diari la previsió meteorològica. El seu ‘baròmetre’ per saber si el temps era o no favorable, van ser els vols dels avions que sobrevolaven a diari la muntanya. ‘Si a les vuit del matí passava l’avió que venia des d’Islamabad, volia dir que faria bon temps. Els pilots del Pakistan, són dels millors del món’ ha reblat l’alpinista.\nEntrada anteriorL’expedició d’Òscar Cadiach passa el check-in a SkardúSegüent entradaRevetlla de Sant Joan, a 4.900 m. sota els estels del Karakorum


Paola Martínez\ton 14/03/2022\nAquest mes de febrer hem acabat les obres de reforma de diferents pisos en una finca règia dels anys 50 situada al barri de Sant Gervasi de Barcelona.\nL’esperit del projecte sempre ha estat mantenir l’ambient clàssic de les finques de l’època, amb fusteries envidrades o amb motllures, recuperant el paviment de fusta allà on ha estat possible, i actualitzant les zones on era necessari, com els banys i la cuina. Aquí hem triat un paviment hidràulic i un enrajolat tipus Metro que ens recordi l’època en que va ser construït l’habitatge.\nTotes les instal·lacions s’han fet noves i s’ha incorporat climatització central i il·luminació Led a tots els espais.\nEl disseny de l’ambient sempre ha buscat la màxima llum i claredat, aprofitant el sol que arriba a la façana, ara protegit amb mallorquines. S’ha escollit el color blanc per a tots els paraments i fusteries per ressaltar la lluminositat i dimensió dels espais, i permetre als nous usuaris adequar-se fàcilment al seu estil personal mantenint l’esperit de l’habitatge original.\nCategory: Restauració i rehabilitació, Disseny d’habitatges, Projecte\nPrevious: Previous post: Noves oficines a la planta tercera de l’Ajuntament de Barcelona.\nNext: Next post: Materials saludables


Les Associacions d'empreses dels polígons de Granollers US INFORMEN. Núm.4\nBUTLLETÍ Núm 4\nclica aquest enllaç si no veus correctament aquest correu\nLES ASSOCIACIONS DELS POLÍGONS DE GRANOLLERS\nLes Associacions dels polígons industrials de la ciutat de Granollers continuen actives, promovent millores en la gestió dels espais i articulant el teixit industrial de la ciutat.\nL'Associació d'Empreses del Polígon Industrial Cal Gordi-Cal Català continua creixent en nombre de socis. Es tracta d'activitats que es localitzen tant al polígon Cal Gordi de Granollers com a la zona del Circuit de Montmeló. Per aquest motiu, ens plantegem adoptar una nova denominació Associació d’empreses dels polígons industrials del Circuit.\nDes d’aquesta concepció supramunicipal de l’espai industrial on ens ubiquem, volem ser una agent que tingui participació en la definició del nostre entorn, que es veurà immers en canvis rellevants en el futur proper, amb el desenvolupament del nou Pla Director del Circuit de Catalunya.\nAixí mateix, seguim treballant per millorar els serveis i les infraestructures del polígon i fer possibles millores en la gestió d'alguns dels serveis comuns.\nEl 24 de novembre tenim prevista una nova assemblea de socis, on entre altres temes, es preveu la signatura del conveni de col·laboració amb l’Ajuntament de Montmeló, i esperem comptar amb igualment amb algun representant de l’Ajuntament de Granollers.\nSi esteu interessats a formar part de l’associació o teniu propostes concretes, ens podeu contactar a calgordicalcatala@gmail.com\nPresident AEP Cal Gordi-Cal Català\nL’Associació del Polígon Palou Nord, després de la implantació de la fibra òptica a través de l’empresa ONO i de les altres millores com ha estat l’accés al polígon per la part nord, continua treballant per la millora del polígon i de les empreses.\nContinuem conscienciant les empreses de com és d’important tenir una bona xarxa de comunicació, ja sigui pels accessos per carretera o mitjançant les noves tecnologies .\nUna altra de les millores en què estem promovent és l’estalvi energètic, que repercuteix clarament en positiu a les empreses. Des de l’Associació creiem que aquest és un repte molt important, ja que aquest tema és també de vital importància per totes les empreses.\nSi podem reduir els costos dels serveis, podrem millorar la rendibilitat de les nostres industries\nTambé estem treballant la proximitat i el contacte entre empreses posant en valor la proximitat, mitjançant trobades o jornades informatives.\nUs animem a formar part d’aquesta iniciativa.\nMés informació contacteu amb comunicacio@uei.cat\nPresidenta AEP Palou Nord\nUs animem a contactar amb les associacions del vostre polígon per saber com us pot ajuda formar-ne part.\nDes de l’Associació d’Empresaris i Propietaris del polígon industrial Font del Ràdium estem molt satisfets de poder anunciar que, un dels objectius principals de l’associació, per fi és una realitat.\nDes de fa un mesos, al polígon s’ha desplegat el cable de Fibra Òptica donant accés a aquest servei a totes aquelles empreses que ho necessitin i desitgin.\nUn altre projecte que fomenta la connectivitat i creixement de negoci és generar xarxa amb les empreses veïnes per tal d’aconseguir possibles clients o proveïdors dins de la zona de Granollers.\nPer aquesta raó, juntament amb l’Associació d’Empresaris i Propietaris del Polígon industrial de Coll de la Manya, s’ha organitzat una jornada networking – el proper 19 de novembre- amb la finalitat de fer créixer el teixit industrial local\nEn quant a actuacions de millora, s’ha reforçat la senyalística del polígon, instal·lant senyalització, tant horitzontal com vertical de reforç al carrer Severo Ochoa.\nPresidenta AEP Font del Ràdium\nL’Associació d’empresaris i propietaris del polígon industrial Coll de la Manya ha aconseguit tirar endavant una proposta per seguir millorant els serveis i/o infraestructures del polígon.\nDes del mes de setembre, el polígon disposa d’una nova zona d’aparcament al carrer Galileo Galilei gratuïta de 1.400m2 amb una capacitat de 30 places. El pàrquing disposa de guals d’entrada i sortida i també s’han adaptat places d’aparcament per a motocicletes.\nDes de l’AEP Coll de la Manya, seguim lluitant per millorar el dia a dia de les empreses que en formen part. Un dels objectius primordials de l’associació és el de crear xarxa entre les empreses de la zona. Considerem que establir relacions duradores i de confiança és vital pel creixement del negoci i les empreses. Per aquesta raó, el proper 19 de novembre, s’ha organitzat una jornada networking a les 16.30h de la tarda juntament amb l’Associació d’Empresaris i Propietaris del polígon industrial de Font del Ràdium per crear sinergies entre les empreses que es troben al Vallès oriental i poder fomentar el teixit industrial a nivell local.\nCol·labora amb l’AEP Coll de la Manya! Junts podem construir un polígon de qualitat.\nMés informació: info@poligoncolldelamanya.com\nPresident AEP Coll de la Manya\nL’Associació d’Empresaris i Propietaris dels Polígons Industrials Congost i Jordi Camp vol agrair a les empreses de la zona la confiança dipositada en l’Associació. Des dels 4 mesos que fa que l’AEP està operativa, ja comptem amb 40 associats. Xifra molt positiva que ens permet comptar amb el recolzament, motivació i opinió de moltes empreses de la zona per millorar contínuament el manteniment i situació dels polígons industrials Congost i Jordi Camp.\nEls nostres objectius primordials són sumar i crear sinergies entre el teixit industrial del municipi, la defensa dels interessos de les empreses usuàries dels polígons industrials i la millora de l'entorn dels mateixos per tal d'incrementar la competitivitat del municipi. Anima’t a participar! Junts, seguirem millorant!\nEn quant a projectes, hem tirat endavant el de demanda agregada d’energia. Al llarg d’aquests mesos hem aconseguit realitzar una prova pilot amb resultats molt positius amb la junta directiva i alguns dels associats que estaven interessats en la realització de l’estudi. Es tracta d’un projecte totalment gratuït pels membres de l’associació.\nA nivell institucional, aquest mes d’octubre, ens hem reunit amb l’Alcalde de Granollers, per presentar l’Associació oficialment i posar en comú projectes de futur i actuacions específiques per la millora dels dos polígons que representa l’Associació.\nMés informació: info@picampcongost.cat\nPresident AEP Congost i Jordi Camp\nPer més informació contacteu amb el Servei d'Empresa de Granollers Mercat a empresagm@ajuntament.granollers.cat\nCopyright © 2015 Granollers Mercat - Ajuntament de Granollers, All rights reserved.


Viviendas de Inmobiliaria Finques Subirana (pág. 1)\nViviendas de Inmobiliaria Finques Subirana\nProvincia: - Barcelona (279)Lleida (2)Tarragona (2)\nCategoría: - Pisos (181)Casas (88)Edificios (14)\nTipo: - Ático (2)Casa (65)Chalet (21)Dúplex (21)Edificio (14)Estudio (1)Masía (2)Piso (154)Planta baja (3)\n- Venta (279)Alquiler (4)\nEstado: - Seminuevo (21)Bien (153)Reformado (3)Semi-reformado (6)A reformar (57)A estrenar (29)En construcción (14)\nViviendas de Inmobiliaria Finques Subirana en provincias\nSituat a La Pobla de Claramunt, amb fàcil accés a la C-15 i amb tots els serveis a l'abast, supermercats, escoles, zones esportives, estació de tren... L'habitatge té una superfície construïda de 92 m² distribuïts en 3 habitacions, saló-menjador amb sortida al balcó, cuina independent amb accés al pati, i bany complet amb banyera. L'immoble té molta llum natural i terres de parquet. Es troba a la 1a planta de l'edifici, sense ascensor. Molt interessant, no dubtis en trucar per concertar visita. A les f...\nSuperfície útil de 50m2 distribuïts en menjador gran i lluminós amb sortida a la terrassa de 40m2 aprox amb barbacoa d'obra, cuina independent, dues habitacions (una doble tipus suite amb bany i una simplet), bany complet. Acabats de primera qualitat, terra de gres, tancaments exteriors d'alumini, interiors de fusta, calefacció de gas natural, aire condicionat-bomba de calor. Edifici amb ascensor. Molt interessant. No dubtis en trucar per concertar visita. A les fotos podeu veure l´etiqueta amb l´es...\nEl pis té una superfície construïda de 74m2 distribuïts amb menjador gran i lluminós, cuina independent, tres habitacions (una doble) i bany complet amb banyera, Terra de gres, tancaments exteriors d'alumini, interiors de fusta. Edifici amb ascensor. Plaça de pàrquing. Tot exterior. Molt interessant. No dubtis en trucar per concertar visita. És la teva oportunitat. A les fotos podeu veure l´etiqueta amb l´escala de qualificació energètica\nEl pis té una superfície construïda de 79m2 distribuïts amb menjador gran i lluminós, cuina independent, tres habitacions (una doble) i bany complet amb banyera, Terra de gres, tancaments exteriors d'alumini, interiors de fusta. Edifici amb ascensor. Plaça de pàrquing. Tot exterior. Molt interessant. No dubtis en trucar per concertar visita. És la teva oportunitat. A les fotos podeu veure l´etiqueta amb l´escala de qualificació energètica\nEl pis té una superfície construïda de 65,31m2 distribuïts amb menjador gran i lluminós amb cuina americana, una habitació doble i bany complet amb banyera. Terra de gres, tancaments exteriors d'alumini, interiors de fusta. Edifici amb ascensor. Plaça de pàrquing. Tot exterior. Molt interessant. No dubtis en trucar per concertar visita. És la teva oportunitat. A les fotos podeu veure l´etiqueta amb l´escala de qualificació energètica\nSituat a Vilanova del Camí, amb tots els serveis a l'abast, supermercats, centres mèdics, escoles, instituts, llar d'infants, zones verdes... El dúplex té una superfície útil de 110m2 distribuïts en, planta baixa, rebedor, menjador-sala d'estar que comunica amb la cuina tipus office amb illa (el menjador i la cuina tenen sortida al balcó), tres habitacions (dos doble- una simple, totes elles exteriors) i un bany complet amb banyera i plat de dutxa i traster. Part sotacoberta gran sala polivanet (actualme...\nPIS EN VENDA A VILAFRANCA DEL PENEDÈS Pis que es distribueix en saló-menjador, cuina, 4 habitacions i 1 bany que es localitza a prop de Parc de Tívoli, de restaurants i de supermercats. Disposa de bona comunicació amb N-340 i C-15. No dubtis en trucar per concertar visita. A les fotos podeu veure l´etiqueta amb l´escala de qualificació energètica\nEdifici situat a Lleida, molt a prop de avinguda Prat de la Riba, amb tots els serveis a l'abast, hospital, centres mèdics, supermercats, escoles, llar d'infants, zones verdes.. Superfície cadastral construïda de 949m2 sobre solar de 163m2, distribuïts en Planta baixa amb tres locals comercials, mes 8 habitatges. Molt interessant, no dubtis en trucar per concertar visita A les fotos podeu veure l´etiqueta amb l´escala de qualificació energètica\nDúplex en venda a IGUALADA, a cinc minuts del centre de la ciutat, amb tots els serveis a l'abast, supermercats, mercat municipal, centres mèdics, farmàcia, escoles, llar d'infants, institut, estació d'autobús i de ferrocarrils. El dúplex té una superficie aproximada de 59,95 m2 útils aprox. més un balcó 2,5 m2 aprox. Menjador gran i lluminós amb sortida al balcó, cuina independent, una habitació doble situada a la part de l'altell, dos banys complets (un amb plat de dutxa). Calefacció per bomba de cal...\nSituat a Vilanova del Camí, amb tots els serveis a l'abast, supermercats, centres mèdics, escoles, llar d'infants, intituts, mercat.. El pis té una superfície de 109m2 distribuits en menjador gran i lluminós, cuina independent i oberta al menjador per una finestra gran, tres habitacions (dos dobles) bany complet i terrassa. Fàci accés a l'autovia (Lleida - Barcelona), C-15 (Vilanova i la Geltrú), C-244 Bona comunicació amb transport públic ferrocarrils i autobús. Molt interessant, no dubtis en trucar pe...\nCasa en venta en Sant Guim de Freixenet\nSituada a Sant Guim de Freixenet, municipi de la província de Lleida, molt tranquil, envoltat de natura, amb tots els serveis a l'abast, escoles, llar d'infants, supermercats, centres mèdics, forn, fusteria, farmàcia, poliesportiu, pistes de pàdel. La casa té una superfície construïda de 410m2 distirbuïts en planta baixa, local, menjador, cuina i magatzem. Primera planta amb despatx, safareig, bany i menjador. Segona planta amb sala i habitacions. Terrassa a la part de dalt. Molt interessant, no dubtis e...\nPIS DE LLOGUER A VILANOVA DEL CAMÍ. ZONA BARRI LA PAU. Superfície aprox.61 m2 útils, Menjador gran i lluminós, cuina independent, 2 habitacions (una doble) i bany complet. Acabats de primera qualitat, tancaments exteriors de fusta, terra de gres, calefacció elèctrica. Completament exterior. Traster de 10,33ms + terrassa de 10m2 a la planta sotacoberta. ZONA NO TENSA Àrea inferior 6,03 €/m² - Mig 6,86 €/m² - Àrea superior 8,48 €/m² Índex R.P.LL. A les fotos podeu veure l´etiqueta amb l´escala de qual...\nFantàstica casa en venda situada al poble de Capellades, completament exterior amb tres terrasses i dos balcons, garatge amb capacitat de 5 cotxes. La casa té una superfície útil de 176m2 i està distribuida en tres plantes més planta soterrania Primera planta hi trobem, el menjador molt gran i lluminós amb sortida a balcó, cuina independent amb sortida a la terrassa de 25m2 aprox, una habitació doble, un bany de cortesia i rebost-traster. Segona planta, zona nit amb tres habitacions dobles, un bany comp...\nPis a reformar al centre d'Igualada, en planta primera de 100m2 de superfície útil, compost de rebedor, pas, cuina independent, menjador-estar, 2 habitacions dobles i 3 simples, 1 bany i 1 lavabo. Armaris encascats, traster i tancaments exterior i interior de fusta. Té una terraça de 12m2 i un balcó de 2m2. L'edifici consta de ascensor. Amb tots els serveis a l'abast, escoles, centre mèdic, supermercats,... PREU A CONSULTAR Molt interessant, no dubtis en trucar per concertar visita. A les fotos podeu v...\nPis amb plaça de garatge i traster en venda a la localitat de Sant Llorenç d'Hortons, a la província de Barcelona. L'habitatge compta amb una superfície d'uns 58 m² distribuïts en saló-menjador, cuina moblada, 2 dormitoris i 1 bany. Compta amb una plaça de garatge situat a la planta baixa de l'edifici, a què s'accedeix des d'una escala situada a la mateixa planta soterrani a la qual s'accedeix des de la rampa per a vehicles que dóna al carrer, la plaça de garatge compte d'uns 9 m² de fàcil maniobra i un ...\nPis de Segona mà en venda situat a Santa Margarida de Montbui, municipi de la comarca d'Anoia, a la província de Barcelona, en la comunitat autònoma de Catalunya. Pis situat en zona urbana. Compta amb una superfície de 96 m² distribuït en saló-menjador, cuina, 3 dormitoris i 2 banys. L'habitatge disposa de cuina moblada i l'edifici disposa d'ascensor. En els seus voltants disposa de centres educatius, centres assistencials, centres esportius i petit comerç. Pel que fa a les vies d'accés per carretera, l...\nPis tipus duplex a Igualada, Barcelona, idoni per a parelles. L'habitatge consta de 86 m² construïts, distribuïts en 1 habitació, saló-menjador, cuina a més d'1 bany, part de dalt tipus habitació amb bany. Edifici amb ascensor. Es troba al centre d'Igualada, en els seus voltants trobem l'Escola Àuria, supermercats, bancs, biblioteques, farmàcies, oficines de correus i centres esportius. Amb fàcil accés a C-37z. Pots veure el certificat energétic a les fotos. Molt interessant no dubtis a fer visita.\nSituat a la Pobla de Claramunt, amb tots els serveis bàsics a l'abast, supermercats, farmàcia, centre mèdic, escoles, llar d'infants, zones esportives, parcs... El pis té una superfície útil de 85m2 distribuïts en menjador gran i lluminós amb sortida al balcó, cuina tipus office, tres habitacions (una tipus suite amb bany i vestidor i dues simples) i bany complet. Acabats de primera qualitat, terra de gres i parquet a l'habitació suite, tancaments exteriors d'alumini, interiors de fusta, calefacció de t...\nPiso en venta en Avinyonet del Penedès\nEdifici de recent construcció amb ascensor, situat a la via principal que travessa la localitat, a tan sols 7 km de Vilafranca de Penedès. Acabats de primera qualitat, terra de gres, tancaments exteriors d'alumini, interiors de fusta. El pis té una superfície construïda de 89m2 distribuïts en menjador-sala d'estar amb sortida al balcó, cuina independent, habitació doble tipus suite, dues simples i bany complet amb banyera. Ascensor. Plaça de pàrquing. Molt interessant, no dubtis en trucar per concertar...\nSituat a Vilanova del Camí, amb tots els serveis a l'abast, escoles, llar d'infants, supermercats, centres mèdics, zones verdes, esportives... El pis té una superfície útil de 90m2 distribuïts en menjador gran i lluminós amb sortida a balcó, cuina independent, tres habitacions (dues dobles) i bany complet amb banyera. A la part de dalt, amb accés per l'escala comunitària hi trobem una gran sala polivalent amb cuina i foc a terra, bany complet amb plat de dutxa, i dues terrasses, una de 28 i l'altre d...\nSituada al poble de Calaf, a l'alta anoia. Poble tranquil i envoltat de natura. La casa té una superfície útil de 75m2 distribuïts en menjador, cuina independent, dues habitacions dobles, bany complet, terrassa i garatge individual. Calefacció de gas, terra de gres, tancaments interiors i exteriors de fusta. Molt interessant, no dubtis en trucar per concertar visita. A les fotos podeu veure l´etiqueta amb l´escala de qualificació energètica


La Pera Llimonera guanya el premi del públic al millor espectacle de la 30a Mostra d'Igualada amb 'Baobab. Un arbre, un bolet i un esquirol' - Escena Familiar\nLa Pera Llimonera guanya el premi del públic al millor espectacle de la 30a Mostra d’Igualada amb ‘Baobab. Un arbre, un bolet i un esquirol’\nL’espectacle Baobab. Un arbre, un bolet i un esquirol de la companyia La Pera Llimonera, ha estat un dels grans triomfadors, sense dubte, de la darrera edició de la Mostra d’Igualada 2019. Aquest espectacle, dirigit per Toni Albà i interpretat per Pere Romagosa i Sergi Casanovas, s’ha endut, per votació popular, el Premi al millor espectacle del cicle. Es dona la circumstància que aquest mateix espectacle ja es va endur el 3r Premi Xarxa Alcover de la mateixa Mostra, essent la primera ocasió en què aquests dos premis recauen en una mateixa proposta. El premi, concedit per l’Ajuntament d’Igualada, consisteix en la contractació de l’espectacle a la ciutat, que s’inclourà en la programació de la Festa Major 2020.\nUn moment del lliurament del premi a La Pera Llimonera, a Igualada.\nBaobab. Un arbre, un bolet i un esquirol, que es va estrenar a l’Ateneu Igualadí en el transcurs de la Mostra, és una història que utilitza la metàfora i el llenguatge dels clowns, del qual aquesta companyia en són veritables virtuosos, per dir la seva sobre un tema en què Pere Romagosa i Sergi Casanovas tenien la necessitat de reflexionar. Sota la direcció de Toni Albà, la companyia ha explorat els límits de l’humor, creant una història en què no hi ha bons ni dolents i encoratja a assumir el repte, complex, de parlar sobre temes delicats en família. L’espectacle explica el trepidant viatge d’un esquirol i un bolet obligats a fer la recerca d’un nou arbre on viure a causa de la guerra, una història que narren dos venedors ambulants mentre es refugien de la pluja.\n“Teníem por de parlar de la immigració”\nPere Romagosa, l’ànima mater de la Pera Llimonera que també forma Sergi Casanovas, explica que aquest premi els ajuda “a difondre l’espectacle, a ensenyar-lo” i assegura que aquest premi suposa “el reconeixement del nostre públic i indica que allò que has pensat ha arribat al públic i aquest et reconeix la feina”. Baobab és un espectacle valent, ja que parla del problema de la immigració i els refugiats, un tema que la companyia frontava amb molt respecte: “Teníem por de parlar-ne, no sabíem com abordar-lo, com ferho amb humor però sense frivolitzar”. Tot i el respecte que tenien pel tema, Romagosa explica que n’havien de parlar: “És un tema omnipresent, està a tot arreu, però sembla que la gent l’obviï o se n’oblidi, i res no indica que no ens pugui passar a nosaltres, de manera que vam pensar que havíem de transmetre aquest missatge per tal que la gent es plantegés què podia fer al respecte”.\nBaobab suposa el retorn de Toni Albà a la direcció d’un espectacle familiar de La Pera Llimonera, després d’haver dirigit altres espectacles memorables de la companyia, com ara Quo no vadis o Tortuga, l’illa d’en Tresot. Romagosa explica que treballar amb Albà “és anar sobre segur” i li sap greu que la gent “no és massa coneixedora de la seva feina en el teatre familiar, que li hauríem d’agrair, perquè és capaç de connectar amb els nens i amb els adults, ja que no ha deixat mai de ser un nen i a través del joc, jugant, ens arriba a tots.”\nEl Premi Alcover, una gira per diversos teatres\nEl Premi Alcover l’impulsa l’associació Xarxa Alcover per tercera edició i rau en una gira pels teatres adherits d’arreu del territori de parla catalana. La gira de ‘Baobab’ tindrà lloc la temporada 2020/2021. A part de ser un espectacle familiar d’una gran qualitat, la proposta de La Pera Llimonera també consta d’un seguit de valors que fan que sigui desitjable que es vegi en tants teatres com sigui possible, d’aquell teatre anoemant necessari, però això, i Romagosa n’és conscient, depèn dels programadors: “És un teatre necessari per a tothom i s’hauria de veure, sobretot en teatres públics, i ens agradaria que els directors dels teatres i els programadors ho tinguessin en compte”. De fet, no seria res forassenyat aspirar a que el millor espectacle de la Mostra -un segell de qualitat-, en aquest cas Baobab, per conveni fos programat en els principals teatres públics del país, tant de la capital del país, com en els teatres de les principals capitals de demarcació.\nEl Premi al millor espectacle de la Mostra ha registrat un total de 926 vots. Per tal de garantir la igualtat d’oportunitats entre les companyies participants, el veredicte té en compte l’aforament dels espais d’actuació. L’espectacle guanyador ‘Baobab. Un arbre, un bolet i un esquirol’ de La Pera Llimonera ha rebut 95 vots (el 19,39% de l’aforament). El segueixen ‘La petita Capmany’ de Tanaka Teatre amb 63 vots (l’11,25% de l’aforament) i ‘Planeta M.Art’ de Marcel Gros amb 22 vots (el 10,38% de l’aforament). El públic va escollir les seves obres preferides a través d’unes butlletes que incloïen tots els espectacles programats a la fira, tant a sala com a l’aire lliure.\nAquest és la tretzena edició que el públic de la Mostra Igualada decideix el millor espectacle de la fira per votació popular. Anteriorment s’ha premiat Teatre al detall i La Tresca i la Verdesca amb l’espectacle de teatre musical La nena del pardals (2018); Teatre a la Fuga amb l’espectacle de teatre Contes 1.0 (2017); Les Bianchis amb l’espectacle de contes, música i humor Les Supertietes (2016); Guillem Albà & The All In Orchestra amb el show Marabunta (2015); Antonio Díaz (el Mago Pop) amb l’espectacle de màgia La gran ilusión (2014); Teatre Mòbil amb el de clown Sense Solta (2013); Antonio Díaz amb la màgia de La asombrosa historia de Mr. Snow (2012); Teatre Mòbil amb el clown Les Trifulgues dels Germans Garrapinyada(2011); Mumusic Circus amb el muntatge de circ Merci Bien (2010); Egos Petits amb la proposta de titelles i musical En Joan sense por (2009); Marcel Gros amb l’espectacle de clown Inventari (2008) i el Mag Lari amb Secrets (2007).\nTitelles, objectes i cont... (publicat el 27/01/2021)