“Pels socialistes catalans, la victòria és aturar la dreta a Espanya” | Emma Ansola | Barcelona | Política | El Punt Avui\n“Pels socialistes catalans, la victòria és aturar la dreta a Espanya” “Pels socialistes catalans, la victòria és aturar la dreta a Espanya” “Pels socialistes catalans, la victòria és aturar la dreta a Espanya” “Pels socialistes catalans, la victòria és aturar la dreta a Espanya” + “Pels socialistes catalans, la victòria és aturar la dreta a Espanya” E-mail\n“Pels socialistes catalans, la victòria és aturar la dreta a Espanya” “Pels socialistes catalans, la victòria és aturar la dreta a Espanya” “Pels socialistes catalans, la victòria és aturar la dreta a Espanya” “Pels socialistes catalans, la victòria és aturar la dreta a Espanya” “Pels socialistes catalans, la victòria és aturar la dreta a Espanya” E-mail\nChacón i la seva confiança en Catalunya\nEn els últims actes electorals, Carme Chacón dedica esforços i no para de recordar que fa quatre anys si no s'haguessin computat els resultats de Catalunya, el president del govern espanyol hauria estat Mariano Rajoy. Ara amb un escenari més complicat, sacsejat i abatut per la crisi, únic culpable, segons la candidata, de la derrota augurada als socialistes, Chacón encara espera que es repeteixi la mateixa jugada.\nL'educació i la sanitat són avui el producte interior brut de demà; hi hem d'invertir\nCarme Chacón ens rep poques hores abans de marxar cap a Deltebre on la candidata del PSC també porta la seva campanya centrada a aturar el “tsunami blau” del PP a tota Espanya gràcies als vots socialistes que es puguin comptabilitzar a Catalunya.\nEl lema del PSC és esforç i justícia social, però quin és l'esforç que reclama? Què han d'esperar els ciutadans?\nLes decisions que ara es prenen des d'Europa estan centrades en plans d'ajustaments, i els socialistes volem canviar aquestes decisions perquè el que necessitem són polítiques actives que ens permetin créixer. Per això necessitem ingressos que ens permetin posar en marxa plans d'ocupació i garantir les nostres fortaleses que són la sanitat, l'educació i l'estat del benestar. Qui ha d'aportar aquests ingressos? Els que més tenen; els bancs; després d'haver- los ajudat amb avals, que han retornat pagant interessos, ara els demanem que ens ajudin a crear ocupació amb un impost als passius financers; i a les grans fortunes patrimonials, amb un esforç addicional per part de les 160.000 persones amb més patrimoni d'un total de 24 milions de contribuents.\nAl ciutadà de classe mitjana no li reclamen un esforç, no apujaran impostos?\nNo. Hem anat amb molt de compte a no gravar més les classes mitjanes que ja han fet prou esforços. Ara estem parlant de bancs, de grans fortunes patrimonials i d'un increment d'un 10% en impostos especials com l'alcohol i el tabac que ens garanteixin nous ingressos. A més a més, és clar, d'aplicar plans de racionalització de la despesa corrent de les administracions.\nQuan li recriminen per què no ho han fet abans, ens remet als processos canviants que ha tingut aquesta crisi...\nEn pocs mesos hem hagut de canviar perquè la crisi ha tingut diferents fases. Quan va esclatar, estava concentrada sobretot en el sistema financer, després va passar a l'economia real. Llavors és quan vam haver de prendre decisions per reactivar el consum i vam decidir suprimir l'impost de patrimoni.\nPerò llavors la política d'esquerres s'aplica segons bufa el vent?\nNosaltres hem garantit en tot moment les nostres fortaleses: la protecció social, la sanitat, l'educació i la resta de serveis socials. Hi ha una anècdota atribuïda a Einstein: un dia va posar un examen i dos dies més tard un altre amb les mateixes preguntes, els alumnes li ho van recriminar. Ell, però, els respon que si bé les preguntes són iguals les respostes ara són diferents. Això és el que ara està passant. S'ha demostrat que, malgrat els plans centrats a ajustar el dèficit, Europa no creix. Cal, per tant, plans de creixement i no privatitzacions ni retallades en sanitat i educació.\nRetallades, però, que el PSOE i el PSC ja van iniciar?\nNosaltres sempre hem defensat que la sanitat és prioritària. Hem construït en 30 anys de democràcia la millor sanitat del món, i no és de rebut que en uns mesos CiU l'hagi fet retrocedir set anys. El tripartit hi va invertir i el govern de Zapatero va aportar 12.500 milions d'euros addicionals a les comunitats autònomes per a sanitat. I amb les negociacions amb les farmacèutiques hem estalviat 5.000 milions d'euros en medicaments. Els socialistes no deixarem tan fàcilment que la dreta aprofiti aquesta crisi per retallar allò on no toca.\nA Europa ja es parla de governs tecnòcrates per sortir de la crisi. Un polític com afronta aquesta situació i com creu que el ciutadà la rep?\nCal més lideratge polític que mai. El problema d'avui amb la prima de risc és que els mercats intenten saber quins seran els plans d'ajuts d'aquests nous tecnòcrates que tenim a Grècia i Itàlia, persones –vull recordar– que no han estat escollides directament pel ciutadà. Ara cal que de forma imminent el BCE compri bons en el mercat secundari per emetre un missatge clar: que garantirà fins a l'ultim euro amb què els mercats pretenen especular. La raó d'aquesta especulació és la manca de determinació dels líders europeus no només per prendre decisions, sinó també per executar-les amb rapidesa. Per això, necessitem un canvi i la resposta no és que la dreta governi Espanya, sinó que els socialistes també governin Alemanya, França i Europa. Cal que Europa la governin els europeistes. Els socialistes hem de ser més forts que mai i més quan sabem que no podrem sortir d'aquesta crisi sense Europa.\nQuè pesa més en el seu programa l'eix dreta-esquerra o la relació Catalunya-Espanya?\nSempre hi ha hagut un equilibri. Avui és evident que la prioritat es diu ocupació, sortir de la crisi, crear llocs de treball i evitar que la dreta aprofiti aquesta crisi per debilitar les nostres fortaleses com la sanitat i l'educació. Vull recordar que l'educació d'avui és el producte interior brut de demà, i que hem de canviar el model productiu. El 20-N no ens juguem només quatre anys de govern sinó el model econòmic i social de les properes generacions.\nA què atribueix que votants del PSC ara es decantin cap al PP?\nNo som un oasi, ni Espanya ni Catalunya. Angela Merkel ha perdut 24 punts en les enquestes, Obama es troba en el pitjor moment, com Cameron o Sarkozy. Hi ha un desgast dels governs perquè la gent pensa que la política no està donant una resposta tan ràpida com voldrien a una crisi tan greu i sobretot perquè Europa no pren decisions.\nPerò en clau interna i pel que fa al futur del PSC no els preocupa que un votant socialista pugui votar ara al PP?\nEns preocupa la crisi i les respostes que s'hi donen. El mètode de la dreta és sempre el mateix: s'ofereixen com a solució, però no diuen què faran, ja que començarien les mobilitzacions al carrer, com ja ha dit Cospedal. L'únic que aporta la dreta és retrocés social.\nInsisteixo, però, que alguna cosa hauran fet vostès quan els seus votants se'n van al PP i, en menor mesura, a ICV.\nAquesta crisi està desgastant governs, però l'enquesta de veritat és la de diumenge. Si Catalunya vota socialista com fa quatre anys, podem aturar la dreta i continuar millorant el nostre autogovern i el finançament amb una proposta real.\nLa proposta de pacte fiscal federal va sortir pocs dies després que el president de la Generalitat anunciés el seu pacte fiscal. Es van sentir pressionats per la proposta de CiU?\nHo vaig fer en el meu segon discurs com a candidata. Torno a repetir que el 1999 CiU ja ens va enganyar amb la mateixa fórmula: un pacte fiscal que deien que era el millor. Immediatament després s'alien amb el PP i pacten l'acord més car a Catalunya: 240 milions d'euros el primer any, quantitat que hem multiplicat per deu amb 2.421 milions en la liquidació del 2009. Hem trobat un bon camí, real i possible, i volem aprofundir en el model amb la creació de l'agència tributària pròpia, més reconeixement de l'esforç fiscal, i regles clares i transparents entre l'Estat i la Generalitat.\nTot això ja es recollia a l'Estatut i no es va arribar a aplicar.\nQui va pactar el nou model de finançament i qui l'aprova som els socialistes i a més proposem i aconseguim que es pugui revisar. Això ens permet continuar millorant-lo, que és el que farem el 2013, quan toca.\nAmb un govern socialista a Madrid és possible el pacte fiscal federal?\nEvidentment que és possible, és que ja ho ha estat. El millor finançament per a Catalunya té nom i cognom, es diu govern socialista; el pitjor també té nom, la dreta catalana i l'espanyola.\nNomés que el PSC guanyi les eleccions a Catalunya el 20-N, ho consideraran una victòria?\nEl més important és que els vots socialistes a Catalunya puguin aturar la dreta a Espanya. Ho hem demostrat en el passat i ho podem tornar a fer. Per nosaltres la victòria és aturar la dreta a Espanya.\nQuè passaria amb un empat a Catalunya?\nJo tinc confiança en Catalunya i si surt a votar aturarem la dreta. Aquesta és la meva principal ocupació.\nEl seu suport a Pere Navarro per liderar el PSC l'ha condicionada posteriorment a l'hora de donar suport a la resta de candidats?\nHe fet “moixaines de míting” a tothom [riu] i he fet l'últim avui mateix a Miquel Iceta. Vam decidir ajornar el progrés del PSC i ara em consta que tinc tot el partit concentrat a explicar el nostre projecte.\nUns resultats negatius per als socialistes on l'acosten més, al PSC o al PSOE?\nPrimer tenim el Congrés del PSC, i jo vull participar-hi activament.\nEl del PSOE és al març. Aposta per avançar-lo?\nTot al seu temps, això ho decidirem després de les eleccions.\nVeu probable d'aquí a uns anys un escenari amb una Catalunya independent i una dona catalana presidint Espanya?\nEl que importa ara és més Europa. Catalunya sempre ha demostrat que està a l'avantguarda i que pot ser el motor per sortir de la crisi. Per tant, veig una Catalunya forta liderant una Espanya també forta a Europa.\nAmb una presidenta catalana a Espanya?\nCorrespon als militants designar candidats. I la seva mentalitat no és la de discriminar per gènere o procedència.\nChacón es compromet a defensar el sistema de sanitat pública i la immersió lingüística\nUn model productiu innovador, la immersió lingüística, el sistema sanitari públic i avenços per a Catalunya són els compromisos que la candidata del PSC, Carme Chacón, assumeix en aquesta campanya.\nEl Punt Avui. Girona 18-11-2011, Pàgina 18\nEl Punt Avui. Nacional 18-11-2011, Pàgina 8


Hôtel Le Spuller Sombernon França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n42 Rue Ferdinand Mercusot, Sombernon, Sombernon, França, 21540 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Hôtel Le Spuller\nConvenientment situat a Sombernon, Hôtel Le Spuller és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Hôtel Le Spuller, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, restaurant, bar són només algunes de les comoditats que fan que Hôtel Le Spuller sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, servei de despertador, escriptori, insonorització, despertador a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Hôtel Le Spuller és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Sombernon.\nAllotjaments a Sombernon


Conclusions de la Matinal de Debat | Reinventem Sant Andreu\n← Xerrada – debat.“Independència de qui i per a què?”\nAssemblea oberta: Què farem al Parlament →\nConclusions de la Matinal de Debat\nPosted on 12/01/2012 | Deixa un comentari\nUs deixem les conclusions de la Matinal de Debat que vam fer a plaça Orfila el passat 17 de novembre.\nL’ÈTICA INSTITUCIONAL PÚBLICA\nMillorar la llei de finançament dels partits polítics, especialment pel que fa a la transparència respecte els comptes dels partits. Els ciutadans han de poder conèixer la dependència creditícia dels partits polítics respecte les entitats financeres. La CUP no ha de recórrer al crèdit bancari ni per finançar les seves estructures internes, ni per costejar les seves activitats com per exemple les campanyes electorals.\nModificar els sous dels parlamentaris ajustant-los a paràmetres de suficiència de les necessitats bàsiques. Respecte la quantia actual la CUP rebaixarà fins al llindar del 250% del sou mínim interprofessional (uns 1600€ bruts) el salari dels seus electes.\nPublicar els sous dels càrrecs electes com acció de denúncia i agitació.\nRealitzar un estudi exhaustiu sobre les dimensions dels càrrecs públics, ja siguin electes, assessors, gabinets, representants de grups parlamentaris… avaluar-ne les seves funcions, suprimir l’acumulació salarial i eliminar aquells innecessaris generats per la dinàmica d’expansió hipertròfica dels partits. La CUP prohibirà la duplicitat de càrrecs per nivells administratius (parlamentari, executiu, municipal, orgànic…)\nLa CUP ha de limitar el mandat dels seus parlamentaris a una legislatura, però permetent la renovació per una altra legislatura mes per aquells casos de vàlua contrastada.\nRegular un procés popular de revocació de les actes parlamentàries, atès que els ciutadans han de poder disposar d’un mecanisme participatiu per tal de retirar els càrrecs de representació pública. La CUP introduirà aquest mecanisme respecte dels seus parlamentaris. Per exemple es sotmetran a una qüestió de confiança obligatòria a mitja legislatura.\nLES DIMENSIONS DE LA POLÍTICA\nAconseguir fer públics tots els documents oficials per tal que els ciutadana puguin accedir a tota mena d’informació oficial com actes parlamentàries, esborranys de projectes de llei, pressupostos desglossats… la CUP vetllarà per transferir tota la informació disponible als moviments socials més correlacionats amb cada temàtica.\nLa CUP desenvoluparà ginys didàctics on s’expliqui de forma entenedora els preceptes legals, les dades estadístiques, els conceptes politològics… tot ponderant la informació i seleccionant l’agenda política des de la perspectiva dels moviments. Això ha de servir perquè la ciutadania comprengui amb major profunditat els debats polítics que existeixen a les institucions del règim.\nPotenciar mitjans de comunicació locals que serveixin per instituir una esfera d’opinió pública sobre l’agenda dels moviments socials.\nDenunciar les barreres a la llibertat d’expressió portant les veus més silenciades a les institucions parlamentàries, especialment aquelles que directament pateixen repressió directa per l’exercici d’aquest dret fonamental.\nFixar l’agenda parlamentària en els paràmetres de l’agenda dels moviments socials. Les intervencions dels parlamentaris de la CUP ja sigui amb la veu, la iniciativa o el vot es faran des de la perspectiva de reforçar el contrapoder popular.\nParticipar d’aquells debats dels quals els moviments socials hagin desenvolupat i consolidat un discurs rupturista propi. En el mateix sentit abstenir-se dels temes que desconeixem o el discurs encara no sigui prou madur. En aquest sentit la CUP treballarà perquè les activistes dels moviments puguin intervenir directament en les sessions parlamentàries o les comissions.\nDefensar totes les Iniciatives Legislatives Populars (ILP) presentades al registre dels parlaments llevat d’aquelles que contradiguin els principis polítics de la CUP.\nTreballar per tal que els moviments s’engresquin a confeccionar les propostes de documents i textos legals, facin les esmenes als projectes de llei i als pressupostos, interpel·lin al govern directament o a través dels parlamentaris… l’activitat parlamentària de la CUP ha d’estar fonamentada en la participació directa dels activistes.\nRepresentar la diversitat d’opinió de les assemblees. En aquest sentit els parlamentaris de la CUP vetllaran amb la seva veu i el seu vot per representar les postures consensuals (majoritàries), però també les dissensuals (minoritàries) en la seva respectiva proporció.\nObrir els pressupostos de la Generalitat de Catalunya a la participació dels ciutadans en sintonia al que ja comencen a fer alguns Ajuntaments.\nConvocar espais de deliberació, participació i decisió als barris, viles i ciutats dels Països Catalans,mitjançant assemblees obertes, consultes ciutadanes… per tal de correlacionar les posicions polítiques de les gents amb la de la CUP i els seus parlamentaris. En aquest sentit la CUP ha de preparar els canals de participació adequats a aquests objectius de manera estatutària.\nExplorar les vies telemàtiques i interactives de participació política com a formes complementàries als òrgans abans esmentats.\nAconseguir el dret a sufragi passiu (ser escollit com a representant) de totes les persones. En aquest sentit ampliar aquests drets als joves menors d’edat, a les persones migrades i els reclusos en centres penitenciaris. En qualsevol cas denunciar la seva exclusió del sistema representatiu.\nGarantir el dret de sufragi actiu (escollir representants) per a totes les persones. En aquest sentit ampliar aquest dret als joves menors d’edat, les persones migrades i els reclusos en centres penitenciaris. En qualsevol cas denunciar la seva exclusió del sistema representatiu.\nAprofundir el dret al sufragi actiu preveient la possibilitat de modificar la Llei Electoral i introduir les llistes obertes i desbloquejades.\nAprovar un mecanisme de revocació de les lleis i els pressupostos, mitjançant la participació dels ciutadans.


Tres homes han mort aquest matí a les platges de Sant Feliu de Guíxols i Platja d'Aro - Diari de Girona\nddg 07.08.2017 | 18:45\nJornada tràgica a les platges de la Costa Brava central. Dues persones han mort ofegades aquest dilluns al litoral gironí i una tercera ha mort a causa d'una aturada cardiorespiratòria. La primera víctima, un home de 42 anys, ha mort ofegat a la platja gran de Platja d'Aro a l'altura de l'hotel Aromar, aquest matí al voltant de les dotze del migdia. Primer ha estat atès per un socorrista i després pel Sistema d'Emergències Mèdiques. En el moment dels fets, hi onejava bandera verda i la platja estava vigilada, segons Protecció Civil. En el lloc dels fets hi ha treballat l'helicòpter del SEM i diverses ambulàncies.\nUn home de 78 anys, segona víctima mortal\nLa segona mort per afogament s'ha produït aquest dilluns al matí a la Platja de Sant Pol de s'Agaró, al terme municipal de Sant Feliu de Guíxols. La víctima és un home de nacionalitat espanyola de 78 anys, veí de Santa Cristina d'Aro. Segons Protecció Civil, l'avís s'ha produït poc després de les nou del matí quan uns testimonis han alertat al 112 que un home es trobava inconscient a l'aigua i que havia estat traslladat fins a la platja, quan encara no hi havia vigilància. Els efectius del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), que han traslladat un helicòpter i una ambulància fins al lloc, no han pogut fer res per salvar-li la vida i l'home, ha mort a la mateixa platja.\nUn tercer mort a la cala de sa Conca\nUn home de 74 anys ha mort després de patir una aturada cardíaca a la platja de sa Conca. Les mateixes assistències mèdiques que han assistit a l'ofegat a la platja gran de Platja d'Aro han intentar salvar l'home infructuosament que ha perdut la vida mentre prenia el sol a la platja.\nDiverses intervencions més\nEl cap de setmana ha estat ple d´incidències i rescats amb la intervenció dels Bombers i la presència d´helicòpters per evacuar ferits, com han estat dos casos a la Cala Jonca de Sant Feliu amb el rescat, primer d´una noia, que va ser traslladada al port i en un altre moment d´un home i, ben a prop, a la Via Ferrada, es va desplegar tot el dispositiu de rescat per evacuar un noi que s´havia quedat bloquejat en el seu recorregut però que finalment va poder sortir pels seus propis mitjans.\nTambé a la Cala de Concagats, entre Sant Feliu i Tossa de Mar, al terme municipal de Santa Cristina d´Aro, durant el cap de setmana, un jove va caure en unes roques. Se´l va rescatar per aigua i se´l va haver d´endur un helicòpter medicalitzat del Servei d´Emergències Mèdiques (SEM). Fins al lloc de l´incident s´hi van desplaçar els Bombers de Catalunya i la Policia Local.\nUn cap de setmana on també s´ha actuat a cales com Cala Belladona i Roques Planes.


Motxilles i maletes Motxilles Alpinisme preus a Trekkinn, comprar, ofertes\nMotxilles - Ús recomanat: Alpinisme ()\n$ 184.32 $147.49\n$ 166.32 $139.99\n$ 120.01 $101.49\n$ 147.33 $123.99\n$ 147.36 $123.99\n$ 92.37 $76.99\n$ 147.63 $121.99\n$ 138.7 $106.99\n$ 120.29 $89.99\nMountain Hardwear Alpine Light 28L\n$ 184.49 $145.99\nVAUDE Prokyon 28L\nVAUDE Skarvan 90+20L\n$ 92.76 $72.99\nMontane Fast Alpine 40L\n$ 184.58 $156.49\n$ 86.58 $67.99\n$ 202.79 $157.49\n$ 101.77 $78.99\n$ 115.94 $89.99\n$ 92.43 $70.49\n$ 116.38 $95.99\n$ 114.65 $96.99\nA trekkinn, la teva botiga online de muntanya, sabem com d’important és per tu comprar el millor material. És per això que només et venem els millors productes de Motxilles de les principals marques de muntanya i al millor preu online. A més a més, et garantim la major seguretat al realitzar la compra online, i t’entreguem ràpidament els productes que més necessites sense que t’hagis de desplaçar. Fes la compra des de qualsevol dispositiu i t’ho portem directament a casa! A trekkinn, la teva botiga de muntanya online, disposem de la millor selecció de Motxilles d’oferta. Descobreix totes les promocions que tenim preparades per tu de marques exclusives com VAUDE, Black diamond, Salewa, Millet, Osprey, Ferrino, Grivel, Montane, Mountain hardwear, Salomon, Vertical, Berghaus, Mammut, Easycamp, Haglöfs, Marmot, Trangoworld.... Així com també els models més venuts de Motxilles. A trekkinn hi trobaràs la combinació perfecte entre qualitat i preu, i sens dubte és la millor opció per realitzar les teves compres de material de muntanya per internet. El nostre equip d’especialistes de muntanya t’ajudarà a escollir el model de Motxilles que més s’ajusta a les teves necessitats diàries i alhora s’adapta al teu pressupost. Consulta les categories de Motxilles i maletes o utilitza el buscador per trobar els productes de Motxilles que vols comprar i aprofita tots els avantatges que t’ofereix la botiga online de muntanya. Tenim el catàleg més ampli de Motxilles perquè tinguis milers d’opcions per regalar en les dates més especials: Nadal, aniversaris, el dia de la mare o del pare, rebaixes, Black Friday o el dia que tu vulguis. Si busques una web on poder fer totes les teves compres online de manera ràpida i segura, trekkinn és la millor opció per estalviar temps i diners.Trobaràs la millor selecció de Motxilles del mercat a la teva botiga de muntanya.


Gibraltar, encara… | Francesc Viadel Bloc\n← Processons de quatre gats contra el decret Marzà\nUn vestit per a tota la mort →\nPublicat el 7 Abril 2017 per francescviadel\n*Article de Francesc Viadel publicat el 4 d’abril de 2017 a Directe!\nLa primera vegada que, allà pels anys vuitanta, un bon amic meu va dur un anglès a menjar a casa, al seu pare, de poc no li agafa un cobriment de cor. El xicot havia aterrat pel poble fugint de vés a saber quins problemes i amb la sola idea de guanyar-se uns duros mentre durés la collita de la taronja. No era l’únic cas. Per aquella època molts nois d’aquí i d’allà, marroquins, portuguesos, espanyols d’arreu, feien el mateix camí. Val a dir que la majoria no se’n sortien. Només uns pocs superaven l’hivern o aconseguien establir-se en el poble.\nL’anglès formava part del grup dels sense sort. A penes sabia alguna paraula en castellà i no coneixia ningú, ni sabia tampoc per on començar. Malvivia en un pis mig enderrocat sense mobles ni electrodomèstics i la majoria dels dies passava més fam que un lladre. El meu amic se’l va endur a dinar un dia que el va veure molt apurat. Assegut a taula amb la família, aquell jove alt com un Sant Pau, ros, d’ulls blaus, es va fotre un bon plat d’arròs caldós amb una barra de pa sense quasi ni respirar. En acabar, va fer totes les reverències que va saber i se’n va tornar pacíficament i agraït al seu cau.\nQuan es van quedar sols, el pare, un jornaler nascut en plena postguerra i criat en un ambient catòlic, li va recriminar que li hagués dut aquell insòlit convidat. Tot plegat, els anglesos eren tots, sense excepció, uns pirates, uns malfactors manats per un gallimarsot i una colla de marquesos efeminats. Per si encara no fora poc, eren protestants i, per tant, enemics acèrrims dels bons espanyols. D’altra banda, les angleses eren totes uns putots que es passejaven a l’estiu ensenyant el cul i posant-se al llit amb el primer que es posava a tir. De tots els mals, el pitjor, el que més sentia aquell patriòtic jornaler, era que hagueren robat Gibraltar malgrat els ‘collons’ demostrats pel difunt general Franco en tot aquell assumpte del penyal. Tot seguit, va referir encara una anècdota sobre el destí sinistre durant els temps de la dictadura d’uns turistes britànics que en un hotel de la costa Andalusa, beguts com un bocoi, van gosar ultratjar greument la bandera espanyola. Amb Espanya, quedi clar, no s’hi jugava.\nCertament, aquell pobre desgraciat s’havia empassat bé l’ham de l’enemic exterior abastament difós per la propaganda del règim. Ningú no li havia explicat, però, que els gibraltarenys per res del món volien ser espanyols. Com tampoc ningú no li havia explicat que els fills dels capitostos de la dictadura, posats a rebre una educació, preferien els col·legis britànics als espanyols, la majoria d’ells en mans de religiosos retardataris amb una preparació pedagògica sovint pobra. Com Espanya no hi havia res i Anglaterra era el mateix infern.\nHan passat els anys però el nacionalisme espanyol, notablement el que representa el PP, en molts sentits continua alimentant aquell mite del pirata anglès. Ho fa sobretot quan les coses els hi van mal dades i convé mantenir al personal entretingut.\nIgual que ahir, també, ells continuen enviant els seus fills a les bones escoles angleses mentre els dels jornalers han de conformar-se a viatjar a Londres per a posar cafès i netejar de pixums els vàters públics.\nAquests dies torna al debat públic l’assumpte de Gibraltar, ara a compte del Brexit, una broma de mal gust del populisme anglès de conseqüències imprevistes. Alguns anglesos, tant o més conservadors que la senyora Cospedal, ja han dit davant de les pretensions espanyoles sobre el penyal que el defensaran fins les darreres conseqüències. Això és, amb vaixells i avions de guerra, amb coets i trets de canó. A Madrid, que es feien il·lusions a aconseguir una sobirania compartida jugant amb la por dels gibraltarenys a quedar fora d’Europa, s’han quedat amb tres pams de nassos i ara si no volen tensar més la corda potser s’hauran de mossegar la llengua.\nAixò no obstant, continuaran reclamant Gibraltar al·legant que es tracta d’un cas no resolt de colonialisme, el mateix, per cert, que practiquen ells amb tots els Països Catalans cada vegada que passen la safata dels impostos o que envien la Guàrdia Civil o la Policia Nacional a patrullar al carrer sense cap ganes d’entendre la llengua dels indígenes.\nEn fi, poden reclamar-la tant com vulguin perquè, de moment, al penyal no hi ha ni Déu, ni el més fava, que vulgui ser espanyol. Per quins set sous ho haurien de voler? Potser a la última Gibraltar serà espanyol, quan les cabres tindran llana…


El Govern formalitza una inversió de gairebé... - Govern.cat\nquery_builder 7 setembre 2012 12:52\nEl Govern formalitza una inversió de gairebé 5.000 milions d'euros amb l'objectiu de consolidar Catalunya com a referent turístic mundial\nEs calcula que el projecte generarà 20.000 llocs de treball directes\nActualment la Generalitat està treballant en 300 projectes més d’inversió. En el que portem de legislatura ja se n’han tancat 78 més\nEl Govern, en el marc de la tasca que duu a terme per captar inversions per Catalunya, ha formalitzat avui un projecte d’inversió, “Barcelona World” amb l’objectiu de consolidar Catalunya com a referent turístic mundial. Consistirà en la construcció de 6 grans complexos turístics en un espai a l’entorn de Port- Aventura. Tot aquest espai comptarà amb hotels, shopping centers, teatre, centre de convencions, casinos i àrees amb serveis i oficines.\nEs tracta d’una iniciativa impulsada pel Govern de Generalitat de Catalunya, La Caixa, i el grupo Veremonte. Aquest grup, al costat de diversos inversors internacionals i operadors, ha presentat la proposta “Barcelona World” de creació del major centre de turisme i oci d’Europa.\nLa formalització del projecte s’ha celebrat aquest matí al Palau de la Generalitat, i ha comptat amb la presència dels consellers d’Economia Andreu Mas-Colell; Territori i Sostenibilitat, Lluís Recoder; Empresa i Ocupació; F. Xavier Mena; Lluís Rullan, subdirector General de La Caixa i Xavier Adserà, conseller delegat de Veremonte.\nMas-Colell ha definit Barcelona World com “un projecte molt ambiciós de potenciació de la indústria turística catalana, un dels sectors bàsics de la nostra economía”. Aquest és un “projecte internacional” i amb el qual “ens volem consolidar com una gran capital del turisme a nivell mundial”.\nLluís Recoder, ha subratllat que aquest “és un projecte elaborat i reflexionat”. A diferencia del projecte impulsat per Las Vegas Sands, aquest és “un projecte estratègic que té el consens amb el territori”, “sense arestes”. Afecta a una zona ja desenvolupada, amb el sòl qualificat, on no es requereixen modificacions de planejament per la qual cosa “la velocitat d’execució d’aquest projecte és superior a qualsevol altre que pugui estar sobre la taula, no només a Catalunya sinó al conjunt de l’Estat”.\nPer la seva banda, el conseller d’Empresa i Ocupació, F. Xavier Mena ha volgut emfasitzar que “som davant d’un dels principals projectes d’inversió que a hores d’ara es farà no només a Europa sinó al món en el sector meetings incentive conventions events de turisme familiar i esportiu”. El conseller s’ha mostrat convençut que el projecte “serà un èxit des de la perspectiva de la inversió però, també per Catalunya, per la creació de llocs de treball i d’activitat econòmica”.\nEmplaçat al llindar de Port Aventura\nEs desenvoluparà als termes municipals de Vila-seca i Salou (Tarragona), en uns terrenys limítrofs a Port Aventura. L’àrea de Port Aventura comprèn 825 hectàrees (8 milions de metres quadrats), 316 de les quals estan ocupades pel parc temàtic. Aquesta nova inversió permetrà crear 445 noves hectàrees comercials en uns terrenys que són urbans i urbanitzats, propietat de La Caixa, que ha arribat a un acord econòmic per a la seva venda amb el consorci promotor.\nLa inversió total de Barcelona World rondarà els 4.775 milions d’euros (6.000l milions de dòlars) i representarà la construcció de 6 grans complexos, que recrearan les àrees geogràfiques d’Europa, els Estats Units, la Xina, Brasil, Rússia i l’Índia. Tot l’espai tindrà més d’1,5 milions de metres quadrats construïts i comptarà amb un total de 12.000 habitacions hoteleres. S’estima que el projecte generarà al voltant de 20.000 llocs de treball directes.\nPer a l’elecció de l’emplaçament ha estat essencial la proximitat dels terrenys a Barcelona, així com les infraestructures existents a la zona: l’aeroport de Reus, l’estació de tren, l’accés directe a l’autopista AP-2, la proximitat de l’estació del TGV Camp de Tarragona i els ports de Barcelona i Tarragona, en un enclavament que gaudeix d’una climatologia favorable durant tot l’any.\nL’àrea on s’ubicarà la inversió ja està completament urbanitzada, disposa de tots els serveis (accessos, vials, electricitat, aigua, sanejament, depuradora...). Compta amb 3 camps de golf en funcionament, una platja amb beach club, piscines i àrees esportives. El limítrof parc d’atraccions de Port Aventura disposa de 2.000 habitacions hoteleres operatives, un centre de convencions i atraccions múltiples i rep més de 4.000.000 de visitants anuals. Així, les sinergies entre el parc i aquesta nova inversió seran molt positives per a ambdós projectes.\nLa inauguració del centre turístic està prevista per a finals de 2016, després d’un període d’entre 12 i 18 mesos per al disseny i l’obtenció de les llicències i els permisos necessaris i dels 36 mesos previstos per a la seva construcció.\nEls promotors d’aquesta inversió esperen aconseguir una xifra de 10.000.000 de visitants anuals i erigir-se com el centre d’oci més gran d’Europa.\nLa Generalitat està treballant en 300 projectes més d’inversió\nActualment, la Generalitat està treballant en 300 projectes d’inversió de diferents dimensions, que es troben en diferents estadis de maduració. Des de l’inici de la legislatura, el Govern ja tancat 78 projectes d’inversió estrangera, amb una inversió associada de 462 milions d’euros, i que han significat la creació de 3.675 nous llocs de treball i el manteniment de 4.400 més.\nPlànol ubicació Barcelona World 2032


Converteix Litecoins (LTC) i Vietnam Dong (VND) : Canvi de divises Calculadora de conversió\nLitecoin (LTC) i Vietnam Dong (VND) Canvi de divises Calculadora de conversió\nAquest Litecoin i Vietnam Dong convertidor està al dia amb tipus de canvi de 15 Gener 2021.\nIntrodueixi l'import que voleu convertir a la casella a l'esquerra de Litecoin. Utilitzeu les monedes "swap" per fer Vietnam Dong la moneda per defecte. Fer clic a Vietnam Dong o Litecoins per convertir entre aquesta moneda i totes les altres monedes.\nThe Litecoin és la moneda en la cap dels països. De Vietnam Dong és la moneda en la Vietnam (Vietnam, VN, Vmn). El símbol per LTC pot ser escrit LTC. El símbol per VND pot ser escrit D. La taxa de canvi de the Litecoin es va actualitzar per última vegada el 15 Gener 2021 de coinmarketcap.com. La taxa de canvi de de Vietnam Dong es va actualitzar per última vegada el 15 Gener 2021 de Yahoo Finance. La LTC factor de conversió té 15 dígits significatius. La VND factor de conversió té 5 dígits significatius.


Plataforma SAB : 9 d'octubre a Sant Antoni de Benaixeve, el Pla del Pou.\nSi això passava amb la propietat de la terra, la demografia ens mostra una realitat ben distinta: una població catalana, lligada a la producció artesanal i agrícola, a la manufacturació i al comerç. No cal més que admirar la important producció ceràmica de Paterna o la intensa producció d’arròs a Benaguasil-la Pobla. La nova població instal·lada en les terres de l’actual terme municipal de Sant Antoni de Benaixeve (la Pobla, Paterna i Bétera) provenen de terres catalanes, parlen català i tenen els costums i la idiosincràsia de la Catalunya del s. XIII.\nAra bé, si aquest és el nostre origen, compartit amb la resta de valencians, què sabem de l’origen del nostre actual municipi? El nostre terme municipal es constitueix en una entitat independent el 1997. Tenim, només, 16 anys d’història local. Però un es pot preguntar pel passat d’aquestes terres urbanitzades, per la situació anterior a les rotondes i les grans avingudes, per l’aspecte i ús de les terres abans d’aparéixer, com a bolets, milers de casetes blanques propietat d’un allau poblacional provinent de Benaixeve… o de la ciutat de València.\nTant si parlem de la població originària de la Serrania com dels provinents del Cap i Casal o de qualsevol altra comarca, estem parlant de valencians, i per tant, de gent amb un passat social comú, amb els mateixos orígens, amb una “mitologia” i una simbologia comuna. L’única novetat és el territori concret on aquesta nova comunitat de persones s’ha instal·lat i ha lluitat durant anys per aconseguir un reconeixement i una categoria municipal.\nLa característica més important del nostre poble actual és el fet d’haver-se construït “ex novo” en un territori on abans del 1950 no hi havia cap nucli de població important. Però aquest paratge ja existia!!! El territori que avui ocupa el nucli de Sant Antoni i la Lloma de Sant Antoni ja era ben conegut des d’antic com el Pla del Pou, un topònim que caldria revaloritzar perquè ens lliga més clararament al passat del nostre territori i ens reconcilia amb la història.\nI, què era el Pla del Pou? Era el nom d’una extensa partida de terreny: tota la part del nostre municipi provinent de Paterna. Confrontava amb el Pla de la Paella, la zona de la Pobla que després passà a l’Eliana. Aquest extens pla de secà era la “frontera” entre el Camp de Túria i l’Horta de València. Tradicionalment s’havia caracteritzat per ser un lloc de pas, creuat pel vell camí-real de Llíria a València. Amb tota seguretat devia haver, en el nostre actual terme, algun punt de descans: una venta o un hostal, el topònim ens suggereix l’existència d’un pou com a lloc de parada enmig del llarg camí de Llíria a Paterna o a Burjassot. Les Ventes de la Pobla ja feien aquest paper i la creació de l’Eliana també ens parla de l’existència del mas Roig, un punt de descans en el camí de Benaguasil a Paterna.\nCom tots els grans plans de secà, tenia una gran masia que allotjava una minsa població, unes poques famílies que es feien càrrec del conreu de les terres del pla. De manera paral·lela, al Pla de la Paella es va constuir el mas de Sant Antoni, l’altre contrapunt de la nostra història. El mas del Pla del Pou degué construir-se, si més no, al s. XVIII. Tomàs López, en la seua obra Relaciones geográficas, topográficas e históricas del reino de Valencia hechas en el siglo XVIII, ja esmenta, amb poques paraules, el nostre terme: “Masía del Llano del Pozo, por donde pasa el camino de Liria”.\nPerò encara sabem més coses d’aquesta masia. Madoz ens dóna la notícia, confirmada més tard per mossén Martí Gadea, que el mas del Pla del Pou tenia una ermita dedicada a la Mare de Déu. Els devots viatgers, a més de refrescar-se, podien encendre una caneleta per tal de demanar protecció divina enmig d’aquest pla exposat a les bandositats i perills dels bandolers.\nI precisament, parlant de perills i bandolers, cal recordar un important fet històric, emmarcat dins la primera Guerra Carlina, que tingué lloc al nostre municipi: el combat del Pla del Pou. El 1837, el general Ramon Cabrera, al front de les tropes carlines, es va enfrontar als isabelins al voltant de la nostra masia. El resultat fou una gran victòria carlina. El Tigre del Maestrat hi féu més de 700 presoners que féu afusellar immediatament en una cantera, camí de Burjassot. Probablement es tracta de la Revolta del Pixaor, o algun lloc pròxim al Centre de Rehabilitació. El ben cert és que aquesta gran crueltat de Cabrera, que el féu digne del seu sobrenom, es degué sens dubte a una venjança per l’assassinat de sa mare, ocorregut l’any anterior, el 1836, a Tortosa.\nPuix el qui passa més de dos hores des de Burjassot sense vore una ruín fonteta per tastar l’aigua y aplega allí suat com un carreter y mort de set, mira aquell pou com una bendició del cel i com si fóra se pren aquell cordial.”\nSant Antoni de Benaixeve, la Lloma de Sant Antoni i el Montsà tenen un passat lligat per totes bandes amb la resta del territori valencià que els envolta. Ací hem fet unes pinzellades per tal de donar a conèixer un poc del nostre passat local. Conèixer-lo és, sens dubte, estimar-lo. M’agradaria que aquestes línies esperonaren alguns estudiosos a continuar furgant en el nostre passat. La festivitat del 9 d’Octubre ens hi empeny.\nUN POBLE, UNA HISTÒRIA, UN FUTUR\nFa 800 anys ací, on ara es troba Sant Antoni de Benaixeve, era territori morisc. Fins que un 9 d’Octubre de 1238 pren possessió d'aquest territori un altre rei, Jaume I, amb els seus colons que venien del nord.\nMés tard, als anys 50, altres colons, que venien desplaçats des de l'oest, s'assenten i exploten aquestes terres. Es construeix un centre poblacional més gran. Amb església i ajuntament.\nCorre la dècada dels 80 i 90 amb noves onades de colons que, fugint de la forma de vida de les grans ciutats, multipliquen la població en nombre i extensió. Diversos nuclis, alguna cosa dispersos, es van establint gairebé sense connexió entre tots ells.\nArriba el “boom” immobiliari, i augmenten aquests nous nuclis (encara estem en això) amb nous colons, sense avançar en la seua integració en una comunitat amb identitat pròpia.\nAvui, amb eines al nostre abast tan potents com un ajuntament independent al servei de tots els habitants, és hora de culminar aquest procés iniciat fa més de 750 anys. El nostre futur passa per creure'ns poble, dotar-nos d'un sentiment de pertinença a una comunitat de més de 8.000 habitants, per la qual hem de treballar tots (polítics i ciutadans de a peu) per millorar aquesta integració que esdevinga un poble de veritat. Un poble de i per a TOTS i TOTES els i les que vivim a Sant Antoni de Benaixeve.\nEnhorabona al Joan D. Bell-lloc per aquesta impagable lliçó d'Història què ens permet en gran manera obrir el ulls i assabentar-nos que aquest territori de vuit mil habitants a hores d'ara té un passat bastant més llunyà que els setze o el seixanta-sis anys que alguns ens volen fer creure.


3.000 bars i restaurants de la Comunitat Valenciana participen en el pla integral per a incrementar la taxa de reciclatge de vidre a l’estiu – Noticies en Valencià de València Castelló i Alacant\n3.000 bars i restaurants de la Comunitat Valenciana participen en el pla integral per a incrementar la taxa de reciclatge de vidre a l’estiu\n7 julio, 2017 vlcseo 155 Views 0 Comments\nMés de 3.000 bars i restaurants participen en la campanya ‘Pren nota, recicla vidre’ de Ecovidrio, l’entitat sense ànim de lucre encarregada de la gestió del reciclat de residus d’envasos de vidre a Espanya. La iniciativa té l’objectiu d’incrementar el reciclatge de vidre durant els mesos estivals.\nEcovidrio realitzarà 12.200 visites d’informació i sensibilització als professionals hosteleros, lliurarà 1.540 poals especials per a facilitar la labor de reciclatge i vinilará 322 contenidors, adaptats a les necessitats del sector, amb motius estiuencs. A més, l’entitat reforçarà la freqüència de recollida d’envasos de vidre. La col·laboració de bars i restaurants és fonamental per a incrementar la taxa de reciclat de vidre, ja que generen quasi el 50% dels residus d’envasos de vidre que es posen en el mercat.\nSegons Roberto Fuentes, Gerent de Ecovidrio: ‘La Comunitat Valenciana segueix demostrant any rere any el seu compromís amb el reciclat de vidre. Aquesta iniciativa va aconseguir incrementar el reciclat de vidre un 12% en les poblacions que van participar. Aquest estiu podrem tornar a constatar que l’avanç cap a un model més sostenible és possible gràcies a la col·laboració de ciutadans i professionals hosteleros. Junts, serem capaços de continuar augmentant la taxa de reciclat de vidre”.\nL’estiu és un dels moments de major augment del turisme i del consum, així com el període en el qual es recicla un terç del total de l’any. De complir-se les previsions, amb el vidre reciclat en les localitats participants en el pla a la Comunitat Valenciana, es reciclarà suficient vidre com per a evitar l’emissió de més de 8.800 tones de CO2 a la atmosfera, un benefici per al medi ambient similar a retirar de la carretera més de 2.000 cotxes.\nEn aquesta edició un total de 25 municipis s’uniran a la iniciativa. Entre ells, algunes de les localitats amb major pes turístic en la regió com: Dénia, Xàbia, Altea, Alacant, Torrevella, Benidorm o Gandia.\nDurant aquest estiu, la campanya preveu aconseguir a 7.500 establiments hosteleros pertanyents a 74 municipis costaners de tota Espanya. A més, comportarà una ambiciosa dotació de mitjans al sector hostelero amb la instal·lació de més de 200 contenidors adaptats i el lliurament de més de 2.000 poals especials.\nÁngel León, impulsor de l’hostaleria sostenible\nÁngel León, conegut com a ‘Xef del Mar’ i impulsor de la sostenibilitat en l’alta cuina amb iniciatives com el reciclatge de peixos descarte, és l’ambaixador de la campanya ‘Pren nota, recicla vidre’. El xef ha creat un gelat marí sostenible i ha realitzat una crida a ciutadans i professionals de l’hostaleria per a animar-los a reciclar vidre en aquesta època. Els establiments hosteleros concursaran per guanyar una classe magistral amb Ángel León, en el restaurant guardonat amb dos estels Michelin, Aponiente.\n← Samsung DeX ja està disponible a Espanya\nLa música en directe amenitza les vesprades de juliol en els restaurants VIENA →\nLXX Festa de la Verema de Requena.\nLa Fundació Esportiva Municipal redueix en 14.000 euros el consum energètic de les seues instal·lacions\n12 noviembre, 2018 vlcseo No Comments\nSamsung DeX ja està disponible a Espanya\nSamsung DeX transforma qualsevol lloc en un lloc de treball amb una experiència d'escriptori completament segura i productiva Madrid, 4


Creixen les noves hipoteques a habitatges balears un 28,7% el novembre\n23 abril 2021 09:47\nLa taxa interanual entre gener i novembre marcà una caiguda del 23,2%\nEl número d'hipoteques per a habitatges constituïts durant novembre de 2009 a les Balears fou de 1.416, una xifra que suposa un augment del 28,7 per cent respecte a les 1.100 que es van firmar el mateix mes de 2008, segons dades publicades avui per l'Institut Nacional d'Estadística (INE).\nEl volum del capital prestat a les Balears per a aquestes hipoteques sobre habitatges ascendeix als 194.811.000 euros, dels 335.169.000 euros invertits sobre finques en general en les illes.\nLa major part de les hipoteques firmades sobre finques urbanes estan contractades amb els bancs (1.149 per valor de 165.461.000 euros), davant les caixes d'estalvis (889 per valor de 107.878.000 euros) i altres entitats (147 per valor de 23.126.000 euros).\nLa xifra de finques cancel·lades en aquest període a Balears va ascendir a 754 als bancs, 450 a les caixes d'estalvi i 85 en altres entitats.\nEn el conjunt de l'Estat, la xifra d'hipoteques el novembre ascendí a 52.043, la qual cosa suposa un creixement de l'1,8 per cent respecte al mateix mes de 2008.\nEl volum de capital prestat sumà 6.010,5 milions d'euros, el 10,1 per cent menys que el mateix mes de l'any anterior. L'import mig prestat va descendir l'11,7 per cent, fins a 115.492 euros.\nMalgrat el repunt interanual registrat el novembre, la comparació de l'acumulat d'hipoteques constituïdes entre gener i novembre de 2009 amb el mateix període de 2008 mostra un descens del 23,2 per cent.\nEl total de les hipoteques sobre qualsevol tipus de finca rústica o urbana constituïdes el novembre fou de 83.532, el 3,7 per cent menys que un any abans, mentre que el capital total prestat va baixar el 6,5 per cent (11.331,7 milions) i l'import mig va caure el 9,9 per cent (135.657 euros).\nPer al total de finques urbanes, el nombre d'hipoteques va créixer el 3 per cent (79.045), en tant que el capital prestat va disminuir el 7,3 per cent (10.225,5 milions).\nEn el cas de les finques rústiques, i encara sent molt menor el seu número (4.487), els préstecs hipotecaris constituïts van continuar creixent a bon ritme, el 17,3 per cent el novembre.\nLes caixes d'estalvi foren les que van concedir la majoria de les hipoteques (52,2%), seguides dels bancs (36,6%) i altres entitats financeres (10,9%).\nQuant al capital prestat, les caixes concediren el 45,3 per cent del total; els bancs, el 43,0 per cent; i altres entitats financeres, l'11,7 per cent.\nEl tipus d'interès mig de les caixes fou del 4,25 per cent i el termini mig de 23 anys, mentre que als bancs, el tipus mig va ser del 4,03 per cent i el termini mig de 21 anys.\nL'interès variable continua sent el preferit en el 95,2 per cent de les hipoteques davant el 4,8 per cent de tipus fix, i entre els primers, l'euribor va ser la referència que es va utilitzar al 88,7 per cent dels contractes.\nSegons els càlculs realitzats prenent com a referència l'import mig de les hipoteques per a habitatge, així com l'interès i el termini d'amortització mitjà de les concedides per les caixes d'estalvi, la quota mensual mitjana per a aquest tipus de préstec es va situar en 656,45 euros davant els 845,13 euros d'un any abans.\nEl novembre, 40.156 hipoteques canviaren les seves condicions, el 35,3 per cent més que fa un any, de les quals 25.637 van correspondre a habitatges, un 35,3 per cent més.\nDe les modificacions totals, 32.379 van ser canvis en les condicions d'una hipoteca amb la mateixa entitat (42,4% més), 5.507 canvis d'entitat (31,7% més) i 2.270 canvis del titular del bé hipotecat (17,7% menys).\nAixí mateix, es van cancel·lar mitjançant registre 44.721 hipoteques, el 14,2 per cent menys que un any abans.\nEl nombre de finques amb hipoteca constituïda per cada 100.000 habitants va ser superior a Cantàbria, amb 324, davant la mitjana nacional de 225.\nLes comunitats autònomes amb l'import mig hipotecat major foren Catalunya (179.984 euros) i la Comunitat de Madrid (179.959 euros).


Poc menys de la meitat dels gols des del 2017 fins ara són obra de l'uruguaià - Diari de Girona\nPoc menys de la meitat dels gols des del 2017 fins ara són obra de l'uruguaià\nStuani ha fet el 48,7 per cent dels gols que el Girona suma entre els dos anys a Primera Divisió i l'actual temporada\ncarles rosell 10.12.2019 | 00:45\nÉs ben difícil de predir com li haurien anat les coses al Girona si l'estiu del 2017 no hagués decidit apostar per Cristhian Stuani i el fitxés. Han passat poc més de dos anys d'aquella incorporació i el rendiment del davanter és sobradament conegut per tothom. Ara, cal fer un repàs a les xifres individuals i també les col·lectives per entendre l'enorme incidència que l'uruguaià ha tingut en els registres golejadors de l'equip, tant a la Primera Divisió com també aquesta temporada una categoria per sota.\nDes de l'agost del 2017 fins l'actualitat, el Girona ha fet 115 gols repartits en dues Lligues i el que portem d'aquesta. 56 d'ells són obra de Cristhian Stuani, que gairebé n'ha marcat la meitat. Per concretar: el 48,7 per cent dels gols que l'equip ha signat en aquest periode són obra seva.\nA més, la incidència ha anat in crescendo a mesura que ha avançat el temps. En la seva primera temporada, la 17/18, va fer 21 dels 50 gols. O el que és el mateix, el 42 per cent. Acostant-se a la meitat. Un any després, el del fatídic descens (18/19), va marcar 19 dels 37 gols dels gironins. Un 51,6 per cent, per la qual cosa el pes golejador va augmentar. Aquest curs s'ha multiplicat i la dependència que el grup té en la figura de l'atacant uruguaià ha crescut. Ha fet 16 dels 28 gols, un 57,1 per cent. No sorprèn, tenint en compte com de poc repartit està el gol aquesta temporada a Montilivi. Encara no ha vist porteria cap defensa i hi ha atacants que tampoc s'han estrenat. Per sota Stuani (16 gols) hi ha, a un món de distància, un altre davanter com ho és Marc Gual (4) i un migcampista de vocació ofensiva: Borja García (4). Els pivots titulars també han marcat: 2 Àlex Granell i 1 Gerard Gumbau. L'altre, Jonatan Soriano. Per tant, només han fet gol 6 jugadors dels 21 que s'han utilitzat fins ara.


L'amor segons Baudelaire | Catorze.cat\nCharles Baudelaire | 06/07/2020 a les 12:19h\nArxivat a: Biblioteca, tast editorial, Charles Baudelaire\n"El meu cor despullat prové d'Edgar Poe, les narracions del qual, com és sabut, Baudelaire va traduir d'una manera obsessiva i difícilment superable. Poe va formular la següent proposta desafiadora: «Si a algun ambiciós li ve la fantasia de revolucionar alhora el món del pensament humà, de l'opinió humana i dels sentiments humans, hi ha una manera de fer-ho. El camí que mena a la fama immortal se li obre dret i sense obstacles. Només li caldrà, en efecte, escriure i publicar un petit llibre. Amb un títol senzill, uns quants mots ben clars, El meu cor despullat. Però aquest petit llibre haurà de mantenir la promesa del seu títol»".\nHo explica Pere Rovira al pròleg del repte –traduït per Rovira i publicat per Proa– que va assumir Baudelaire (París, 9 d'abril del 1821 - París, 31 d'agost del 1867) a partir dels quaranta anys, quan va començar a amuntegar totes les seves còleres i els seus pensaments més despesperats, lúcids i íntims sobre l'amor, la dona, els plaers, Déu, la ciutat o la falsa moral burgesa. "Vull fer sentir incessantment que em sento com un estranger al món i als seus cultes", deia. Us convidem a tastar-ne un fragment.\nFoto: Étienne Carjat (1863)\nEm sembla que ja he escrit en les meves notes que l'amor s'assembla molt a una tortura o a una operació quirúrgica. Però aquesta idea es pot desenvolupar de la manera més amarga. Encara que tots dos amants estiguin molt enamorats i plens de desitjos recíprocs, sempre n'hi haurà un que estarà més calmat o menys posseït que l'altre. Aquest, o aquesta, és el cirurgià, o el botxí; l'altre és el sotmès, la víctima. ¿Sentiu els sospirs, preludis d'una tragèdia de deshonor, els gemecs, els crits, les raneres? ¿Qui no els ha proferit, qui no els ha extorquit irresistiblement? ¿I què és el que trobeu de pitjor en el turment aplicat per acurats torturadors? Aquests ulls de somnàmbul girats en blanc, aquests membres en els quals els músculs sorgeixen i es tensen com si estiguessin sota l'acció d'una pila galvànica; l'embriaguesa, el deliri, l'opi, en els seus resultats més furiosos, segur que no us donarien uns exemples tan horribles, tan estranys. I el rostre humà, que Ovidi considerava esculpit per reflectir els astres, aquí el teniu, mostrant una expressió de ferocitat folla, o relaxant-se en una espècie de mort. Car, sens dubte, consideraria que faig un sacrilegi aplicant el mot èxtasi a aquesta mena de descomposició.\nJoc espantós, en el qual és necessari que un dels dos jugadors perdi el govern de si mateix!\nUna vegada algú va preguntar davant meu en què consistia el plaer més gran de l'amor. N'hi va haver un que va respondre naturalment: a rebre; i un altre: a donar-se. Aquest deia: plaer d'orgull!, i aquell: voluptuositat d'humilitat! Tots aquests porcs parlaven com la Imitació de Crist. Va haver-hi, en fi, un impúdic utopista que afirmava que el més gran plaer de l'amor consistia a formar ciutadans per a la pàtria.\nJo vaig dir: la voluptuositat única i suprema de l'amor rau en la certesa de fer el mal. I l'home i la dona saben de naixença que tota voluptuositat es troba en el mal.\nCharles Baudelaire, el meu cor despullat\n© de l'edició i de la traducció: Pere Rovira, 2018\n© Raval Edicions SLU, Proa


Curs virtual de Casa Àsia 'Introducció a lidioma thai' | Guia BCN: agenda d'activitats, directoris i cursos de Barcelona Curs virtual de Casa Àsia 'Introducció a lidioma thai'\nEn aquest curs descobrirem un nou mètode revolucionari i eficaç d'aprendre tailandès en línia. Aprendre un idioma pot ajudar-te a comunicar amb altres persones que el parlen. L'idioma tailandès és un dels idiomes més destacats al món oriental que es parla per aproximadament per 70 milions de persones.\nAquest curs ajudarà a qualsevol persona que tingui interès i necessitat d'aprendre l'idioma des del més bàsic (llegir, escriure, parlar) sense tenir coneixement previ.\ndilluns de 19:00 h a 21:00 h Entrada general de: 130 € Cal inscripció prèvia.


A Tele 5 se’n van a comprar a Istanbul, i la pifien\n13 de de gener del 2021. Actualitzada 14 de de gener del 2021 a les 15:23\nPer primera vegada en els últims anys Antena 3 TV està liderant el mes de forma ininterrompuda. És, doncs, un fet que, per ara, el ‘sorpasso’ d’Antena 3 sobre Tele 5 s’ha produït. I en vista que aquesta gesta l’estan aconseguint en bona part gràcies als ‘culebrons’ turcs (‘Mujer’ i ‘Mi hija’), el gran ‘consigliere’ en cap de Tele-5, Paolo Vasile, ha ordenat als seus directius que surtin disparats cap a Istanbul. No a fer-se empelts capil·lars, que és el que ara mola a Turquia, sinó a comprar ‘culebrons’ turcs per intentar contrarestar l’èxit d’Antena 3. El problema és que s’han ficat al Gran Basar i han comprat a l’establiment que no era. El Gran Basar d’Istanbul té gairebé 5.000 botigues, i l’expedició de Vasile s’ha fet un embolic. En lloc de comprar un ‘culebron’ com Déu i Al·là manen, ha comprat una novel·leta rosa, una cosa melindrosa i cursi. I així els va: porten dos o tres capítols emesos, amb prou feines arriben al 7% de quota de pantalla, i la patacada ha sigut de nassos. O sigui, una espifiada.\nEl que han comprat amb tan mala punteria es titula ‘Love is in the air’. És la historieta d’una esvelta noia anomenada Eda que viu angoixada perquè un milionari li ha denegat la beca que necessita per estudiar arquitectura. El conte arrenca quan ella coneix aquest adinerat empresari, que es diu Serkan, com aquell tigre d’‘El llibre de la selva’ que li feia la vida impossible al pobre Mowgli. Però en aquest cas no és un tigre, és un gatet, i clar, ella el veu, i tot i que l’odia molt, ¡resulta que li agrada! ¡Ahh! I allà comença l’enrojolada novel·leta. Home, el gènere de la novel·la rosa és una estimable branca de la literatura. Ben tocada, pot arribar a agradar molt. Autors importants, fins i tot egregis polítics, han escrit novel·les rosa camuflats sota pseudònim. Emilio Gutiérrez Gamero, diputat a les Corts, republicà, i acadèmic de la Reial Acadèmia, va escriure moltes novel·letes d’aquest tipus. En té una, titulada ‘La venganza de Elvirita’ (1910), que podríem considerar la precursora de Guillermo Sautier Casaseca, de Corín Tellado o d’aquella delicada Colección Azucena de l’extinta Editorial Toray de Barcelona.\nEl problema de Tele 5 és que la seva audiència busca el fang de l’‘edredoning’, les barbacoes de vísceres humanes o les cruentes autòpsies en vida. Són presoners del seu propi estil. La novel·leta rosa no encaixa amb el negoci que els caracteritza.


SELECCIÓ Nº. 283, NOVEMBRE DEL 2018 / Vila Viniteca - Comprar vino Online Vilaviniteca.es | Vila Viniteca fundada 1932\nSELECCIÓ Nº. 283, NOVEMBRE DEL 2018\n“Rioja vs Ribera”\n1 Sierra Cantabria Crianza 2015 (DOCa Rioja)\nPreu especial socis d'“El Club”: 88,95 €\nLa selecció d'aquest mes "enfronta" tres vins de Rioja i tres vins de Ribera del Duero, dues denominacions d'origen on el raïm tempranillo (també anomenat tinto fino i tinta del país) és la varietat estrella. Amb sòls argil·localcaris, les diferències entre les dues regions radiquen en el clima i en què són dos rius diferents -l'Ebre i el Duero- els que marquen el camí. Rioja es caracteritza per un clima continental temperat amb hiverns suaus i tardors no massa caloroses, un fet que dóna vins afruitats i amb matisos. Ribera del Duero és de clima continental més rigorós i semiàrid, amb hiverns i estius extrems i llargs, i amb poques precipitacions, una característica que dóna lloc a vins més concentrats i amb més cos. Sis ampolles, una de les quals magnum, per brindar a la tardor.\nLa família Eguren es dedica al cultiu de la vinya des de 1870, encara que va ser el 1957 quan Guillermo Eguren va fundar el celler Sierra Cantabria a San Vicente de la Sonsierra -entre el riu Ebre i la serra de la que pren el nom- per fer el pas de viticultor a elaborador. Els germans Miguel, director del celler, i Marcos, enòleg, són la quarta generació que porta les regnes, al costat del seu pare Guillermo, i Eduardo Eguren, ja de la cinquena generació.\nEl paisatge vinícola de Sierra Cantabria -amb 100 ha entre Sant Vicente de la Sonsierra, Laguardia i Labastida- s'estén en terrasses que es despleguen des de la Sierra fins al riu Ebre, amb una bona exposició solar sud/sud-oest. Els sòls, de composició argil·localcària, pobres en matèria orgànica, nutrients i sals minerals, són molt apropiats per al conreu de la vinya. D'altra banda, l'abundància de còdols, restes d'al·luvió i grava, els proporcionen un drenatge òptim de l'aigua. Al subsòl hi ha roca esquerdada que facilita a les arrels la recerca d'aportacions complementaries. Per la seva situació, les vinyes també gaudeixen d'un microclima únic de caràcter mediterrani-continental amb un interval tèrmic entre el dia i la nit que augmenta la síntesi de polifenols (responsables en els negres del color, de l'astringència, del cos i de l'estructura).\nLa principal varietat plantada a la finca és la tempranillo, juntament amb petites quantitats de garnatxa, viura, graciano, malvasia riojana i tempranillo peludo amb edats compreses entre els 35 i els 70 anys. Les densitats de plantació varien de 3.000 a 4.600 ceps/ha i els rendiments van dels 22 als 47 hl/ha. El celler també s'abasteix de raïm de viticultors que assessora.\nLa família Eguren aplica la viticultura biodinàmica a les seves vinyes. Es respecten els ritmes de la natura i els cicles lunars, es fa una gestió eficient de la vinya amb recursos propis, es potencia la vida del sòl mantenint el mantell vegetal i fomentant la presència de microorganismes... A més, utilitzen el seu propi compost (basat en fem d'ovella) i segueixen el protocol nutricional Méthode Cousinie, dels francesos Jean Pierre i Brice Cousinie que visiten les vinyes en diferents cicles vegetatius agafant mostres de llimbs, baies i sòls per analitzar la necessitat de nutrients. D'aquesta manera, es preparen els tractaments de fertilització de l'hivern per a cada tipus de sòl i tractaments foliars per a un òptim cicle vegetatiu. Sierra Cantabria, Viñedos Sierra Cantabria, Señorío de San Vicente i Viñedos de Páganos constitueixen els seus projectes a Rioja, a Toro compten amb Teso La Monja. Actualment, exporten a prop de 50 països dels cinc continents, amb els Estats Units, Japó, Alemanya i Suïssa com a principals mercats.\nL'any va començar amb un hivern lluminós i precipitacions de neu importants, superiors a la mitjana, tot i que amb temperatures acords a la zona. A mitjans de març hi va haver un lleuger augment de temperatura de manera que, entre finals de març i primers d'abril, va tenir lloc la brostada. A partir del 5 d'abril va començar un període de temperatures suaus i lleugeres pluges esporàdiques que van propiciar una brostada ràpida i un bon creixement. Maig va arrencar amb una pujada important de temperatures fins a arribar als 30-33ºC a mitjans de mes. L'absència de pluges va provocar un ràpid creixement de la vegetació. Això sí, a partir de mitjans de maig van baixar les temperatures. Aquest mes va ser extremadament sec i sobre el 28 i 29 van aparèixer les primeres flors. Juny va començar amb aquestes primeres flors a les zones més primerenques i va registrar una pujada de temperatures que van arribar fins als 23-26ºC de màxima. La segona setmana del mes, ja acabada la floració, va aparèixer la pluja amb tempestes fins a recollir 80l/m2. El 13 de juny va tenir lloc una tempesta de calamarsa principalment a la zona de El Bosque, al Vizcarral, a la part alta de la Concova, i a Trasugueras. El mes va acabar amb altes temperatures (rondant els 40ºC). Juliol va arribar molt calorós, tot i que a les nits van baixar les temperatures fins als 14-16ºC amb l'excepció del 17 al 20, quan les nits van ser més càlides i les temperatures no van baixar dels 20-22ºC. El 21 de juliol es van succeir diverses tempestes i van caure uns 17 litres a San Vicente de la Sonsierra i 22 a Páganos. Agost va començar també molt calorós i sec fins que el 12 d'agost hi va haver algunes tempestes que van registrar 12 litres. El verol es va iniciar amb rapidesa la primera setmana d'aquest mes, caracteritzat per les altes temperatures i els matins frescos. El 30 i 31 d'agost es van succeir diverses tempestes fins a registrar 38 litres. El mes de setembre va començar ennuvolat, amb temperatures suaus i absència total de pluges, accelerant la maduració que pràcticament va ser completa a mitjans de setembre amb un avançament d’entre tres setmanes i un mes respecte a un any normal. La verema va tenir lloc l'última setmana de setembre amb un raïm molt sa, una graduació lleugerament superior als anys anteriors, un bon equilibri d'acidesa i una bona maduresa fenòlica.\nSierra Cantabria Crianza 2015 s'elabora amb tempranillo de vinyes pròpies situades a San Vicente de la Sonsierra i Labastida amb un rendiment de 35 hl/ha. La verema -del 15 al 25 de setembre de 2015- va ser manual amb selecció dels raïms a la vinya i a la taula de selecció al celler. Vinificació tradicional desrapant totalment els raïms. Fermentació controlada entre 26 i 28ºC amb llevats autòctons seleccionats també de les vinyes pròpies. Maceració amb les pells durant 15 dies, amb dos remuntats diaris al principi i un remuntat lleuger durant els 10 últims dies. Criança de 14 mesos en bótes bordeleses de roure francès i americà amb tràfecs regulars cada 6 mesos.\nSierra Cantabria Crianza 2015 té un color robí profund i brillant. Al nas desprèn un perfum de fruites vermelles i negres fresques acompanyat d’una subtil nota d’herbes aromàtiques i d’espècies com el pebre rosa. A la boca té una entrada franca amb una textura sedosa que embolcalla el paladar i una frescor que equilibra el conjunt. És suculent i rodó amb persistents aromes al final del paladar que recorden un suc de gerds i groselles. Serà l’acompanyant ideal d’aus de caça, llonza de porc amb salsa o fins i tot un estofat de peix com el marmitako. Per començar a gaudir des d’ara i en els propers 4 anys, servit entre 14 i 16ºC a la copa Cabernet/Merlot de la sèrie Vinum de Riedel (6416/0) o a la Syrah de la sèrie Vinum de Riedel (6416/30) entre 14 i 16ºC.\n“Sierra Cantabria Crianza 2015 és el classicisme afruitat de la tempranillo de la Sonsierra. Afruitat i aromàtic, elegant i fresc, de taní dolç, vellutat, que es mostra complex i equilibrat", afirma Marcos Eguren, enòleg i copropietari de Sierra Cantabria.\nBODEGAS OSTATU. DOCa RIOJA\nDurant generacions, els membres de la família Sáenz de Samaniego s'han dedicat a la viticultura. De fet, hi ha evidències de la seva relació amb les vinyes des del segle XVI, quan els seus avantpassats van utilitzar un celler situada al barri de Matarredo, amb calats subterranis excavats a la roca. A principi dels 70 van ser Doroteo i María Asunción, els pares de l'actual generació, els que van decidir comercialitzar els seus propis vins. Per a això, van construir un nou celler -l'actual- annex a l'edifici senyorial datat del segle XVIII com fonda-posada (en basc "Ostatu") al camí entre Laguardia i Vitoria, que fins l'any 2009 va exercir de casa familiar.\nEls seus vins són el fidel reflex de les vinyes, de la influència del microclima de la Rioja Alavesa i dels sòls de la zona. El fil conductor del celler és cuidar i formar part del paisatge, posant en pràctica una viticultura ecològica i sostenible.\nDes de fa diversos anys, Ostatu divideix els seus vins en dues famílies. La primera es diu “Vinos Sensatos” i aglutina els vins joves (blanc, negre i rosat), un Criança, un Reserva i un Gran Reserva, que reflecteixen el caràcter de la vinya de Samaniego. La segona inclou els vins denominats "Singulares" (Lore, Selección, Laderas i Gloria de Ostatu), que mostren la personalitat de les parcel·les més especials on la particularitat de cada anyada és la clau. Són els seus vins de terrer.\nOstatu Selección 2014 és un assemblatge de 95% tempranillo i 5% graciano de vinyes a la zona de Montecillo, a una altitud mitjana de 580 metres i amb vinyes de més de 50 anys plantades amb una densitat de 3.000 ceps/ha. Creixen sobre sòls argil·localcaris i pedregosa amb subsòl de diverses capes de roca blanca, pobres i en pendents orientades al sud. S'hi afegeix un clima mediterrani amb influència atlàntica i temperatures mitjanes de 12,7ºC. Verema manual en caixes de 15 kg entre el 15 i el 18 d'octubre. A la vinya se seleccionen els millors raïms i al celler passen per un suau desrapat per no danyar el gra per després passar per una lleugera maceració prefermentativa en fred, i fermentació alcohòlica en tina de roure de reduïda capacitat durant 16 dies a una temperatura màxima de 27º. Es fan remuntats suaus diverses vegades al dia depenent de l'evolució de la densitat de fermentació, així com remoguts puntuals. El 70% del vi ha fet la fermentació malolàctica en bótes de roure francès noves. Criança de 14 mesos en bóta nova i d'un vi.\nOstatu Selección 2014 té un intens color cirera picota amb reflexos porpra. Al nas és una simfonia d’aromes de fruites vermelles i negres amb un rerefons d’espècies dolces i un toc balsàmic. A la boca entra com una onada de fruita intensa reforçada per una bona frescor que el fa llaminer i que incita a prendre una segona copa. Viu i expressiu, té un record final de fruites de bosc amb una subtil nota de vainilla. El company ideal de carns vermelles a la brasa o estofades i de cabrit al forn. Per gaudir des d’ara i en els propers 4 anys, entre 16 i 18ºC, a la copa Cabernet/Merlot de la sèrie Vinum de Riedel (6416/0) o a la Syrah de la sèrie Vinum de Riedel (6416/30).\n“Ostatu Selección 2014 és el reflex fidel del caràcter de Samaniego on la influència del clima atlàntic se sent amb major incidència, donant un vi fresc, afruitat i amb una important personalitat", diu Iñigo Sáenz de Samaniego, enòleg i propietari del celler.\nCOMPAÑÍA DE VINOS TELMO RODRÍGUEZ. DOCa RIOJA i DO RIBERA DEL DUERO\nEl 1994, Pablo Eguzkiza i Telmo Rodríguez van decidir elaborar un vi de garnatxa de velles vinyes a Navarra. Es deia Alma i va ser el vi que va marcar les línies mestres del projecte, que s'han mantingut fins ara. La seva filosofia es basa en la recuperació de vinyes oblidades i el treball amb varietats autòctones de zones originals, quan en aquell moment, el 1994, la tendència era treballar amb cabernet sauvignon i merlot. Al llarg d'aquests 24 anys sumen 355 petites parcel·les, unes 80 hectàrees i 43 varietats de raïm autòctones.\nEl 1998, després de decidir elaborar un vi de poble, tornen a Rioja, trien Lanziego per la seva varietat de paisatges i el seu contrast de climes i allà creen Bodega Lanzaga. Actualment compten amb diverses vinyes que sumen un total de 15 hectàrees entre les parcel·les Las Beatas, Tabuérniga, El Velado i La Estrada.\nTambé el 1998 van elaborar el seu primer vi a Ribera del Duero i es van enamorar de la varietat tinto fino. Una de les seves prioritats a la zona és la de reivindicar la diversitat de sòls, d'aquí que hagin plantat vinya a Sotillo de la Ribera, Rosa, Fuentelisendo, Fuentemolinos i Pardilla. Van consolidar la seva vinya el 2016, després de 18 anys treballant i 20 hectàrees. Aquell any també van comprar una casa de l'any 1730 a Sotillo de la Ribera, per crear el que seria el seu celler.\nA més de a Rioja i Ribera del Duero, Compañía de Vinos Telmo Rodríguez està present a Alacant, Cigales, Málaga, Rueda, Toro i Valdeorras.\nTelmo Rodríguez LZ 2017 s'elabora amb un assemblatge de tempranillo, graciano i garnatxa de vinyes situades a Lanciego de Álava, a la Rioja Alavesa. Es tracta de raïm certificat com a ecològic de vinyes conduïdes en vas, situades a una alçada d'entre 500 i 700 metres. Allí hi ha dos tipus de sòls, tots dos d'origen continental de l'era terciària. Uns són plans, pedregosos, calcaris i de textura llimosa, i els altres es troben en vessants sobre margues i són poc pedregosos, calcaris i de textura franca fina.\nTelmo Rodríguez LZ 2017 té un color grana molt bonic amb reflexos violacis. Al nas revela intenses notes de fruita vermella al punt just de maduració conjugades amb elegants notes florals i una punta de nata. A la boca és aeri i voluminós, envaeix el paladar amb una morfologia globosa composada de tanins rodons i polits que acaricien la llengua. Final net, plaent i persistent que recorda les fruites de baia com les groselles. Ideal per acompanyar un arròs de muntanya o, ara que és tardor, un remenat de bolets com els rossinyols, els camagrocs o els rovellons. Per gaudir des d’ara en la seva joventut o durant els propers 3 anys servit entre 14 i 16ºC a la copa Chianti de la sèrie Vinum de Riedel (6416/15) o a la Red Wine de la sèrie Degustazione de Riedel (489/0).\nPer Telmo Rodríguez, "LZ 2017 és el reflex d'un poble a través d'un vi que manté l'essència del poble de Lanciego".\nTelmo Rodríguez Gazur 2017 és un assemblatge de tinto fino i petits percentatges de navarro, valenciano i albillo mayor de 22 hectàrees de vinya certificades com a ecològiques, podades en vas. Les vinyes estan a Sotillo de la Ribera, Roa, Fuentecén, Fuentemolinos i Pardilla, a una altitud d'entre 800 i més de 900 metres, amb sòls molt vells i pedregosos, així que representa una extensa barreja de sòls, pobles i latituds.\nTelmo Rodríguez Gazur 2017 és d’un preciós color porpra. Al nas revela un perfum de fruites vermelles fresques com els gerds, amb un delicat punt floral i una subtil nota de xocolata blanca. A la boca és una explosió de fruita vermella fresca, amb una textura sedosa formada de tanins molt refinats que embolcallen el paladar. Jove i vibrant, deixa un record final floral que recorda la rosa i les groselles. El vi ideal per acompanyar des de carns fredes com un carpaccio, fins arrossos cremosos o de mar i muntanya i estofats d’au i formatges de cabra de pasta tova. Per començar a gaudir des d’ara i fins el 2021 servit lleugerament fresc, entre 12 i 14ºC a la copa Chianti de la sèrie Vinum de Riedel (6416/15) o a la Syrah de la sèrie Vinum de Riedel (6416/30).\nTelmo Rodríguez Gazur 2017 "és el projecte més fresc del tinto fino barrejat de cinc pobles de Ribera del Duero" afirma Telmo Rodríguez.\nBODEGAS FINCA VILLACRECES. DO RIBERA DEL DUERO\nLes primeres dades bibliogràfiques sobre l'existència de Finca Villacreces es relacionen amb el seu primer poblador, el frare franciscà Pedro de Villacreces, de qui adopta el nom. Ell i un grup de clergues es van establir en aquell erm per dedicar-se a l'oració i al cultiu de la terra. Comptaven ja amb una petita vinya per a consum propi i el dels monestirs propers. Durant diversos segles, Villacreces va ser centre de retir per eremites franciscans. Amb l'arribada de la desamortització de Mendizábal, el 1836, les terres van passar a mans privades, en concret, al marquesat de Teodosio Alonso-Pesquera. El II Marqués de Alonso Pesquera va ser qui les va vendre a principis del segle XX a la família Cuadrado, qui la va utilitzar com a zona d'esbarjo i per allotjar convidats il·lustres. Un d'ells, Peter Sisseck va utilitzar el celler i part de la vinya per elaborar el seu Flor de Pingus.\nEl 2004, després d'una llarga recerca per tota la Ribera del Duero, Gonzalo i Lalo Antón, que ja comptaven amb celler a Rioja (Izadi) i a Toro (Vetus), van conèixer a la família Cuadrado. Pedro Cuadrado els va deixar entreveure el seu interès per anar desvinculant-se del negoci vinícola i buscar un relleu per a la finca, oportunitat que van aprofitar per adquirir una de les finques més espectaculars de Ribera del Duero. Després de la remodelació del celler i un meticulós treball de recuperació de la vinya, Villacreces es va tornar a inaugurar el 2007.\nLa finca ocupa 110 hectàrees, 64 de les quals de vinya, assentades sobre un meandre del Duero. Aquesta vinya es divideix en 15 parcel·les de les varietats tinto fino, cabernet sauvignon i merlot, que s'entremesclen amb una pineda centenària. Els sòls van d'extremadament sorrencs a prop dels pins, a molt pedregosos allà on predominen els còdols procedents de la deposició al·luvial del Duero. La pobresa del terreny garanteix, de forma natural, baixos rendiments que ronden els 4.000 kg/hectàrea. Finca Villacreces se situa a 700 metres d'altitud sobre el nivell del mar i té un clima extrem, amb grans oscil·lacions tèrmiques, hiverns llargs i estius secs amb baixa pluviometria. No obstant això, el bosc que envolta la finca li brinda un microclima especial que protegeix la vinya del clima més agressiu. La vinya, conreada segons criteris de viticultura integrada, s'autoregula fins a limitar la producció a menys de 2 quilos per cep. El celler està al centre de la finca per preservar el seu entorn natural, alhora que garantir un control exhaustiu en el procés d'elaboració dels vins, que comença amb la recepció del raïm en una taula de doble selecció. Primer en gotim, de forma manual i, posteriorment, gra a gra, amb un sistema anomenat Mistral que separa les baies depenent de la seva qualitat amb un ventilador d'aire. Cada parcel·la s'elabora per separat, de manera que Villacreces disposa de diferents tipus de dipòsit per a la seva elaboració: des tines de roure francès a dipòsits d'acer inoxidable o de ciment.\nFinca Villacreces 2015 és un assemblatge de 86% tempranillo, 10% cabernet sauvignon i 4% merlot procedents d'una selecció de les parcel·les amb menor rendiment de la finca de 64 hectàrees, situada a Quintanilla de Onésimo. Les vinyes creixen en espatllera i cordó royat i estan plantades amb una densitat de 2.200 plantes/ha sobre sòls de grava amb sorra i alguna zona argilosa amb orientació nord-sud. Les vinyes se situen a 710 metres sobre el nivell del mar i gaudeixen d'un clima continental amb lleugera influència atlàntica. Viticultura ecològica. La verema, que va tenir lloc la segona i tercera setmana d'octubre, es fa manualment en caixes de 15 kg amb una doble selecció en taula (gotim i gra). Desrapat i fermentació alcohòlica en dipòsit d'acer inoxidable i fermentació malolàctica en tina de fusta i bóta de roure francès. Criança de 14 mesos en bóta de roure francès de gra fi (Darnajou i Taransaud) noves.\nFinca Villacreces 2015 és d’un suggeridor color granat profund. Al nas es mostra delicat amb notes de fruita negra madura que es combina amb un record de caramel de fira i de regalèssia. A la boca té una bona estructura, és sàpid i suculent com un suc de groselles. Final persistent marcat per aromes més balsàmiques com l’eucaliptus i un lleuger punt fumat. El vi ideal per acompanyar carns i peixos blaus a la brasa així com formatges d’ovella suaus. Per gaudir des d’ara i en els propers 3 anys entre 14 i 16ºC a la copa Chianti de la sèrie Vinum de Riedel (6416/15) o a la Red Wine de la sèrie Degustazione de Riedel (489/0).\n“Finca Villacreces 2015 és la màxima expressió de la Milla de Oro de Ribera del Duero, un vi que respecta la tipicitat de la zona i de la tinta fina, cosa que es tradueix en complexitat i elegància ", afirmen des del celler.\nBODEGAS VIZCARRA. DO RIBERA DEL DUERO\nAls anys 80, José Manuel Vizcarra Aguado va ser un dels pioners en realitzar plantacions de vinya quan ningú apostava per la zona de Ribera del Duero. El 1991, el seu fill, Juan Carlos Vizcarra, actual propietari i enòleg, va seguir els seus passos i va començar a elaborar vins joves i, posteriorment, de guarda. Les 50 hectàrees de tinto fino del celler es troben al cor de la Ribera del Duero, plantades en formació de vas i espatllera. Se li sumen 1,5 ha de garnatxa, 1 ha de merlot i algunes vinyes d'altres varietats. Actualment, Juan Carlos Vizcarra està investigant microvinificacions de raïms que procedeixen de velles parcel·les i fermentacions en bótes obertes per obtenir vins encara millors. Va ser el 2007 quan van inaugurar les noves instal·lacions en que es duu a terme tot el procés d'elaboració i criança (encubat, premsat, remuntat i trasbalsos) que es realitzen per gravetat amb la intenció d'evitar bombes i respectar al màxim el producte final.\nVizcarra 2015 (Magnum) s'elabora amb tinto fino de vinyes amb més de 25 anys que es veremen manualment en caixes de 15 kg. Selecció en doble taula (gotim i gra), desrapat abans de la fermentació (17 dies) amb tres remuntats diaris a una temperatura de 28ºC. Fermentació malolàctica en bóta de roure americà i criança de 15 mesos en bótes de roure americà i francès.\nVizcarra 2015 (Magnum) té un color robí profund i límpid. Al nas revela contundents aromes de fruites negres com les móres i els nabius embolcallats pel perfum lleugerament torrat que li atorga el seu pas per bóta. A la boca recorre el paladar amb una textura setinada de tanins, encara joves, que permetran que envelleixi bé en ampolla. Deliciosos records de fruites negres i espècies dolces, com la canyella, i un punt floral. Perfecte per acompanyar un àpat amb carns vermelles com el magret d’ànec o l’ossobuco, així com formatges de vaca secs. Per començar a gaudir a partir de l’any que ve i en els propers 8 anys. Servir entre 16 i 18ºC a la copa Red Wine de la sèrie Degustazione de Riedel (489/0) o a la Cabernet/Merlot de la sèrie Veritas de Riedel (449/0).\n"L'estructura i elegància de Vizcarra 2015 (Magnum) fan d'ell un vi per beure ara i per guardar", comenta Juan Carlos Vizcarra, propietari i enòleg de Bodegas Vizcarra.


La justificació constitucional de la consulta - VilaWeb\nAutor/s: Josep Maria Vilajosana\nAspectes jurídics del procés cap a la independència (4/6)\nLa constitució espanyola empara la realització d'una consulta als catalans sobre la independència de Catalunya. Les raons tenen a veure amb l'objecte, el subjecte i els procediments. A continuació em concentraré en els dos primers àmbits.\nEl principi d'indissoluble unitat de la nació espanyola (art. 2) cal ponderar-lo amb el principi democràtic (art. 1.1) i amb el dret fonamental a la participació política directa (art. 23): tots hi són, a la constitució, però cap no és il·limitat. Si ho fem, ens adonarem que no s'hi reconeix un dret de secessió (en aquest cas, venç el principi d'indissolubilitat), però sí el dret dels catalans de participar en la decisió sobre llur futur polític (aquí venç el principi democràtic).\nQui s'oposa a aquesta darrera conclusió (la primera és pacífica), ho fa a través de l'argument que podem anomenar de la petrificació de la constitució. Es fonamenta en una tècnica interpretativa que privilegia la voluntat del legislador. Tanmateix aquesta interpretació psicologista perd poder de convicció a mesura que passa el temps. Gairebé quatre dècades després d'haver estat aprovada la constitució, és més adequada una interpretació evolutiva, que faci que els preceptes s'interpretin segons el sentit que han adquirit avui. No és forassenyat. De fet, és una tècnica emprada àmpliament pels tribunals internacionals, molt especialment pel Tribunal Europeu de Dret Humans. El Tribunal Constitucional espanyol també n'ha fet ús recentment, en la sentència en què es declara constitucional el matrimoni entre persones del mateix sexe, tot i reconèixer que als constituents ni els va passar pel cap aquesta possibilitat.\nAmb una interpretació evolutiva es pot donar cabuda a una concepció més evolucionada de la democràcia, una concepció 'densa', que incorpori capes diferents, integrant-les, tant pel que fa als procediments (democràcia representativa més democràcia directa), com als drets que s'hi han anat afegint (individuals, socials i col·lectius). L'experiència comparada del Quebec i Escòcia mostra la línia més respectuosa amb aquestes generacions successives de drets.\nPerò qui ha de ser consultat, els catalans o els espanyols? Qui considera que han de ser-ho els espanyols, apel·la al principi segons el qual la sobirania resideix en el poble espanyol (art. 1.2). A aquesta posició s'hi poden oposar, si més no, dos arguments, un de més simple i un altre més elaborat. El simple: si es tracta de saber la voluntat dels catalans, és de sentit comú que siguin ells els consultats. És el que ha succeït en la trentena de referèndums d'aquest estil convocats arreu.\nPerò hi ha raons més profundes. Imaginem que a Catalunya la totalitat del cos electoral volgués la independència. Aquest 100% de catalans seguiria essent una minoria a Espanya. Per tant, segurament perdria sempre. Com s'hauria de sentir en una situació com aquesta algú que pertanyi a la perpetua majoria? Podria dir que viu en un estat democràtic i liberal? No, no ho podria dir, perquè la democràcia implica el principi de la majoria, però és contrària al domini de la majoria sobre la minoria, en aquest cas una minoria amb contorns territorials definits i amb llengua, cultura i institucions pròpies. El domini de la majoria perverteix la democràcia i s'oposa als principis que caracteritzen els estats liberals: el respecte per l'autonomia dels individus i per la dignitat humana. Complir el primer principi implica ser sensible als plans de vida que cada persona lliurement hagi escollit. Respectar el segon exigeix que l'estat es prengui seriosament les manifestacions de voluntat que fan els ciutadans adults. Ras i curt, si persones adultes creuen que, per les raons que sigui, és de la màxima importància per a elles decidir el futur polític col·lectiu, llur voluntat ha de ser presa en consideració.\nAltrament, esdevindria una minoria dominada permanentment o bé tractada amb un paternalisme injustificat. Però tot això no és tan sols 'filosofia'? No parlàvem de la constitució? Doncs donem-li la darrera paraula: 'Correspon als poders polítics de promoure les condicions per tal que la llibertat [...] de l'individu i dels grups en els quals s'integra siguin reals i efectives' (art. 9); 'La dignitat de la persona [...], el lliure desenvolupament de la personalitat [...] són fonament de l'ordre polític i de la pau social' (art. 10).\nJosep Maria Vilajosana és catedràtic de filosofia del dret (UPF) i membre del Col·lectiu Praga.


Le Crillon Gordes França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLe Village., Murs, Gordes, França, 84220 - Veure al mapa\nHabitació Triple Charm (Charm Triple Room)\nHabitació Quàdruple Charm (Charm Quadruple Room)\nConvenientment situat a Murs, Relais du Silence Le Crillon és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nRelais du Silence Le Crillon també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Murs. Els clients de l'hotel poden gaudir de express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, habitació familiar, restaurant.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Relais du Silence Le Crillon.


Avís legal | Club Tennis Sant Gervasi\nL’ús d’aquest lloc web, www.tennissantgervasi.com, implica l’acceptació d’aquests termes. Si no està d’acord amb ells, li preguem que no utilitzi aquest lloc web.\nEl present Avís Legal regula l’ús del lloc web www.tennissantgervasi.com sent el seu titular Club Tennis Sant Gervasi 1917 amb CIF G08313546.\nClub Tennis Sant Gervasi 1917 està constituïda en relació a la protecció de dades d’acord amb els requisits de la legislació vigent:\nEn compliment del que disposa el Reglament Europeo 2016/679 de Protecció de Dades de Caràcter Personal, RGPD, i la Llei Orgànica 3/2018, LOPD-GDD Club Tennis Sant Gervasi 1917, l’informa que les dades de caràcter personal que ens proporcioni a l’emplenar qualsevol dels formularis de la secció Contacte, es recolliran a les nostres bases de dades sent responsable Club Tennis Sant Gervasi 1917.\nPodrà exercir els seus drets d’accés, rectificació, portabilitat i supressió de les seves dades i les de limitació i oposició al seu tractament en els termes i en les condicions que preveu la normativa legal vigent, dirigint-se per escrit a Club Tennis Sant Gervasi 1917 situada a Can Marlés, s/n, 08960, Sant Just Desvern, Barcelona, o si ho prefereix amb un e-mail a info@tennissantgervasi.com.\nDe conformitat amb l’article 32 del RGPD i amb el marc normatiu general de protecció de dades, Club Tennis Sant Gervasi 1917 ha adoptat les mesures de seguretat, tècniques, organitzatives i de control proactiu necessàries. Tot això, en funció de l’anàlisi prèvia del risc de les operacions de tractament realitzades.\nClub Tennis Sant Gervasi 1917 es compromet a portar un registre de les activitats de tractament tal com es disposa en l’article 30.2 del RGPD.\nLi demanem que comuniqui immediatament a Club Tennis Sant Gervasi 1917 qualsevol modificació de les seves dades de caràcter personal perquè la informació que contenen els nostres fitxers estigui sempre actualitzada i no contingui errors.\nAixí mateix, amb l’acceptació d’aquest Avís Legal reconeix que la informació i les dades personals recollides són exactes i veraces. La recollida de les seves dades de caràcter personal es realitza amb la finalitat de prestar els serveis sol·licitats i remetre-li informació sobre l’entitat o ofertes comercials d’altres productes i serveis, avisos i, en general, informació de Club Tennis Sant Gervasi 1917 que pugui ser del seu interès . De conformitat amb el que preveu la normativa actual vigent, en omplir qualsevol dels formularis que apareixen a la nostra pàgina web, dona el seu consentiment perquè les seves dades siguin tractades, amb la finalitat de dirigir informació, sempre en l’àmbit de les funcions legítimes de cedent i cessionari.\nTambé autoritza a Club Tennis Sant Gervasi 1917 perquè puguin remetre-li comunicacions comercials a través del correu electrònic o de qualsevol altre mitjà de comunicació electrònica equivalent. Les autoritzacions per a l’enviament d’informació comercial, cessió de dades i enviament de comunicacions comercials per mitjans electrònics seran revocables, en qualsevol moment, mitjançant comunicació escrita dirigida a Club Tennis Sant Gervasi 1917 a l’adreça abans esmentada, en la qual haurà d’indicar les següents dades per la seva identificació: nom i adreça.\nClub Tennis Sant Gervasi 1917 es compromet a tractar de manera absolutament confidencial les seves dades de caràcter personal i a utilitzar-només per a les finalitats indicades.\nAixí mateix, l’informem que Club Tennis Sant Gervasi 1917 té implantades les mesures tècniques i organitzatives necessàries per garantir la seguretat de les seves dades de caràcter personal i evitar la seva alteració, pèrdua i tractament i / o accés no autoritzat, tenint en compte l’estat de la tecnologia , la naturalesa de les dades emmagatzemades i els riscos, provinents de l’acció humana o del medi físic i natural, a què estan exposats.\nPer al cas d’existir enllaços amb diferents llocs web, Club Tennis Sant Gervasi 1917, no es farà responsable del seu contingut al mancar de control sobre els mateixos.\nL’usuari quan accedeix al lloc web, ho fa pel seu propi compte i risc. Club Tennis Sant Gervasi 1917 no garanteix ni la rapidesa, ni la interrupció, ni l’absència de virus en el lloc web. Així mateix, el titular del lloc web, els col·laboradors, els seus socis, empleats i representants tampoc podran ser considerats responsables per qualsevol dany derivat de la utilització d’aquest lloc web, ni per qualsevol actuació realitzada sobre la base de la informació que en ell es facilita\nLa utilització d’aquesta pàgina Web li atribueix la condició d’usuari de la mateixa. Es recomana a l’usuari que llegeixi atentament i detingudament les condicions i instruccions publicades cada vegada que accedeixi a aquesta pàgina web, atès que l’accés implica la seva lectura i acceptació. Mitjançant l’accés i ús a www.tennissantgervasi.com o qualsevol de les seves pàgines i subdominis, l’usuari manifesta el seu acord de forma expressa, plena i sense reserves a les condicions i instruccions publicades en l’avís legal en el moment de l’accés sense perjudici de l’aplicació de la corresponent normativa d’obligat compliment legal segons el cas.\nQualsevol utilització diferent de l’autoritzada està expressament prohibida, quedant el Club Tennis Sant Gervasi 1917 facultat per denegar o retirar l’accés i ús de la Web, en qualsevol moment, i sense previ avís, a aquells usuaris que incompleixin aquestes condicions generals.\nLa veracitat i licitud de les informacions aportades per l’usuari en els formularis estesos pel Club Tennis Sant Gervasi 1917 per a l’accés a certs continguts o serveis oferts pel web.\nL’ús de la informació, serveis i dades ofertes pel Club Tennis Sant Gervasi 1917 contràriament al que es disposa per les presents condicions, la Llei, la moral, els bons costums o l’ordre públic, o que de qualsevol altra manera puguin suposar lesió dels drets de tercers o del mateix funcionament del lloc web.\nLes presents condicions d’ús es regeixen per la legislació espanyola, sent competents els Jutjats i Tribunals de la ciutat de Club Tennis Sant Gervasi 1917 per a conèixer qualsevol qüestió que es susciti sobre la interpretació, aplicació i compliment de les mateixes. Els usuaris, per virtut de la seva acceptació a les condicions generals recollides en aquest avís legal, renuncien expressament a qualsevol fur que, per aplicació de la Llei d’Enjudiciament Civil vigent, pugui correspondre.\nCerts continguts de la website del Club Tennis Sant Gervasi 1917 contenen la possibilitat de contractació per Internet. L’ús dels mateixos requerirà la lectura i acceptació obligatòria de les condicions generals de contractació establertes a aquest efecte pel Club Tennis Sant Gervasi 1917.\n08960 Sant Just Desvern Barcelona ( Spain)


MontRubí Black 2020, el millor negre jove dels Premis Vinari 2021\nBlack, de MontRubí\nMontrubí Black 2020\nCeller Montrubí (DO Penedès)\nTel.: + 34 936 065 696\nQue un vi sigui guanyador en la seva categoria en més d’un concurs és clar indicatiu que mai no és fruit de la casualitat. El vi, a part d’estar molt ben elaborat, té unes característiques que són capaces de seduir a un espectre molt ampli de tastadors experts. Aquest és el cas del Montrubí Black 2020, vi guanyador de la medalla Vinari Gran Or 2021 com a millor vi negre jove, que la suma a la Medalla d’Or obtinguda en el mateix concurs l’any 2019.\nUna de les claus de l’èxit d’aquest vi és la seva capacitat d’atrapar tota mena de paladars. Tan se val si qui l’està gaudint són sommeliers, wine lovers, aficionats o simplement persones que els agrada prendre una copa de vi i no en saben, ni volen saber res del vi. És un vi molt transversal.\nEs tracta d’un monovarietal de garnatxa negra que s’elabora majoritàriament fent maceració amb les pells, però a una part, entre el 10% i el 30%, li fan una maceració carbònica. Un cop fermentat el deixen reposar durant tres setmanes amb les seves lies.\nJa servit a la copa crida l’atenció per la intensitat color vermell molt fosc. Uns reflexes violacis, delaten la seva joventut. Net i brillant. Deixa a la copa una llàgrima densa i abundant, d’evolució lenta.\nEn nas és intens i molt perfumat. Atrapa des del primer moment oferint tot un festival d’aromes de fruites del bosc, gerds, mores i nabius, acompanyades d’un punt especiat, que recorda el pebre i d’un aroma floral que ens recorda les violetes, que li atorga un punt d’exuberància aromàtica que el fa molt atractiu.\nEn boca té una entrada força ampla, amb una acidesa viva que li dona molta frescor i actua de fil conductor de les intenses aromes afruitades en un pas de boca sedós i molt, molt llaminer. De final llarg i força persistent, és un vi que convida a repetir.\nMontrubí Black és un vi que dona molt de joc. Company idoni de tertúlies, fins i tot a l’estiu si el servim un pèl fred. També és perfecte per rebre als convidats, com a copa de benvinguda o per anar-lo gaudint mentre cuinem. A taula pot acompanyar un ampli espectre d’aperitius i plats lleugers. Excepcional amb un pa amb tomàquet i embotits de caldera. També fa molt bona parella de la carn de xai o de porc feta a la planxa.\nBlack 2020 millor negre jove 2021 Premis Vinari


Els bars se sumen a les Jornades del Calamar de Cambrils | Canal Reus TV\nEls bars se sumen a les Jornades del Calamar de Cambrils\n13:50 - 20 setembre 2019\nLa capital gastronòmica de la Costa Daurada tornarà a oferir la millor versió d'un dels productes estrella del municipi del 27 de setembre al 13 d'octubre.\nPer cinquè any consecutiu, el calamar torna a convertir-se en el protagonista de Cambrils. Una edició en què per primera vegada 3 bars se sumaran al total de 34 restaurants que com cada any ofereixen les seves millors versions d'un dels productes estrella d'aquest municipi costaner.\nDe fet, aquesta no és l'única novetat que presenta l'edició d'enguany. I és que per primera vegada les jornades comptaran amb el patrocini d'una de les grans marques del territori com és la Bodega Codorníu Raventós.\nUnes jornades que no passaran desapercebudes. I és que els comerços i els botiguers de Cambrils també s'hi sumaran, vestint els seus establiments i aparadors amb objectes que recordin la costa.\nLes Jornades del Calamar, que tindran lloc del 27 de setembre al 13 d'octubre, revaliden Cambrils com la capital gastronòmica de la Costa Daurada. I és que aquestes ja són les sisenes jornades gastronòmiques que ha acollit el municipi des de principis d'any.