DUREX PRESERVATIUS SENSE...\nPASSANT Condom GAMMA...\nCONTROL XOCOLATA 12 UNID\nUNIQ AIR Condom PRESERVATIU...\nSANINEX ET RETARDANT...\nAdam i Eve és la principal empresa de joguines sexuals als EUA. Durant més de 40 anys, hem creat una reputació com una botiga de joguines per a adults confiable i confiable. Quan vulguis comprar joguines eròtiques, Andorsex ho té tot. Ja sigui masculí o femení, recte o gai, i en qualsevol altre lloc, tenim les joguines i pel·lícules per a adults que cerqueu.\nMen Can Now Buy Female Sex Robots For $15k In 2017 - YouTube\n50 Orgasms A Day: Amanda Gryce Finds Love As She Searches For ...\nLe clitoris - Animated Documentary (2016) by Lori Malépart-Traversy ...\nAsk A Porn Star: "Do You Ever Really Orgasm in a Porn Scene ...\nGuia de dones per a la sexualitat durant i després del tractament del càncer\n2018-04-02 Durant i després de rebre tractament per al càncer, dones de totes les edats, amb malalties avançades i avançades, tindran inquietuds i preguntes sobre la sexualitat i l'activitat sexual. Fins i tot si els seus proveïdors de salut no pregunten sobre aquest aspecte normal i important de la salut, no dubti a discutir els vostres sentiments o fer preguntes sobre l'impacte dels tractaments contra el càncer en la vostra salut sexual.\n5 joguines sexuals per estimar-te a tu mateix\n2018-03-07 El sexe no necessita acabar amb l'orgasme masculí i, mentre que alguns no són prou intel·ligents per adonar-se d'això, altres no són tan ràpids d'aprendre per fer-los saber el que encara necessiteu. I per motius de bondat, deixeu de fer-ho per tal que puguin saber què us fa i què no. Però si el sexe és tan dolent que no s'està gaudint i que està pensant en el que vulgui demà al matí mentre gemega en "plaer", digueu-li que baixi d'una manera amable.\nexperimenta 6 orgasmes diferents a través del tantra\n2018-02-24 Els orgasmes són importants de manera espiritual, perquè us surten del vostre cap i al vostre cos. En el moment de l'orgasme, perdeu el vostre ego, la sensació d'estar aïllada de la font. Ells omplen el cos amb hormones com la serotonina, la dopamina i l'oxitocina. Tots aquests productes químics us fan sentir feliços. Això ajuda a difondre l'energia orgàsmica a tot el cos.\n2018-02-06 L'activitat sexual inclou una àmplia varietat d'activitats íntimes, com l'acarici, l'autoestimulació, el sexe oral, la penetració vaginal i les relacions sexuals. Cada dona difereix en el seu interès sexual, resposta i expressió. Les dones també poden experimentar una varietat de problemes sexuals, com ara falta de desig, dificultat per despertar, dificultat per tenir orgasme o dolor durant el sexe.\nsalut sexual per a dones\n2018-01-22 En termes generals, la sexualitat en dones que viuen amb paràlisi és menys afectada que en els homes. És més fàcil que una dona adapti el seu paper sexual, tot i que pot ser més passiva que la d'una dona no discapacitada. Si bé el nivell de desig sexual pot ser el mateix en dones amb discapacitat, el nivell d'activitat és generalment menor, ja que pot ser difícil trobar un company romàntic.\nels teus pits en 15 escenaris diferents: com el sexe, l'alcohol i el pes influeixen en les teves nenes\n2018-01-22 , oncòleg quirúrgic i director del programa de becaritat de mama en el centre de càncer de guineus de guineu a Filadèlfia. Però les diferents etapes del vostre cicle menstrual poden afectar els pits de diferents maneres, i altres factors (dieta, medicaments i determinades activitats) també poden influir en el vostre duo dinàmic.


Pobles Valencians Abandonats: Presentació de l'exposició "Pobles abandonats, Pobles en la memòria" al Museu de Belles Arts de Castelló\nPresentació de l'exposició "Pobles abandonats, Pobles en la memòria" al Museu de Belles Arts de Castelló\nEl Museu de Belles Arts de Castelló acollix, des del dimecres 15 de juliol i fins al pròxim 27 de setembre l'exposició "Pobles abandonats, Pobles en la memòria" del Museu Valencià d'Etnologia. Es tracta d'una exposició itinerant que porta en funcionament des de finals de l'any 2007 i que és gratuïta per als ajuntaments de la província de València i entitats sense ànim de lucre. Les fotografies que es mostren ací són propietat de Juan Antonio Alcántara. Més informació sobre l'exposició al blog http://itinerants-maletesmuvae.blogspot.com/. El tema va aparéixer a diversos mitjans de comunicació, vos cite el diari Mediterráneo de Castelló.\nPublicat per Agustí Hernàndez a 23:25


Clou la 5a edició del projecte d’aprenentatge servei Connecta Jove\nInici » Actualitat » Notícies » Clou la 5a edició del projecte d’aprenentatge servei Connecta Jove\nTEMES: Educació,Persones,Millora de l'èxit educatiu, Gent Gran, Acció Social\n75 alumnes de 3r i 4rt d’ESO s’han format i han impartit després tallers d’informàtica, ús de mòbils i competències digitals a persones adultes i grans de la ciutat\ndimarts, 17 abril, 2018 - 11:15\nEl passat 10 d’abril va tenir lloc al Centre Esplai la cloenda de la 5a edició del projecte d'aprenentatge servei Connecta Jove, desenvolupat per la Fundació Catalana de l’Esplai amb el suport de l’Ajuntament del Prat. Aquest curs, 75 alumnes de 3r i 4rt d’ESO s’han format i han impartit després tallers d’informàtica, d’ús de mòbils i de competències digitals a persones adultes i grans de la ciutat (consulteu imatges).\nL'aprenentatge servei és una proposta educativa que combina processos d'aprenentatge i de servei a la comunitat en un sol projecte ben articulat, en el qual els i les participants es formen tot intervenint sobre necessitats reals de l'entorn amb l'objectiu de millorar-lo.\nAlumnat de 4 instituts\nEn aquest projecte hi ha participat alumnat de l’Institut Escola del Prat i dels instituts Baldiri Guilera, Ribera Baixa i Estany de la Ricarda. L’experiència ha format part del currículum dels i les joves participants i ha estat, per tant, avaluada.\nEnguany, i com a novetat, s’han incorporat sessions formatives a un grup d’alumnes sobre programació informàtica en scratch a les aules i després ha estat aquest el grup formador de companys/es de 1r d’ESO.\nPersones adultes que ha rebut formació\nEn relació a la formació dels grups de persones adultes que van rebre la formació, han participat persones vinculades al Programa Municipal de la Gent Gran, el Programa Bastida de Serveis Socials, l’Equipament Cívic Delta de Llobregat, l’Associació Gent Gran del Prat, la Fundació Rubricatus, l’Escola Pepa Colomer i l’Esplai La Caixa. Més d’un centenar de persones ha estat beneficiària de la formació impartida en el marc del projecte.\nPel jovent participant, el pas pel projecte els comporta l'aprenentatge del desenvolupament d'habilitats socials per poder establir i mantenir una relació de mentor, prendre consciència de la importància de l'educació, relacionar-se i establir sinergies amb entitats de la ciutat.\nL’APS Connecta Jove té per objectiu formar ciutadans i ciutadanes compromesos amb la ciutat. Gràcies a les aliances que s’hi estableixen s’aconsegueix que les escoles i instituts s’obrin al seu entorn i, alhora, que les entitats socials que hi participen exerceixin una clara acció educadora.


JUAN JOSÉ MILLÁS La teoria general és que l'alcalde de Burgos ha cedit davant la violència i no davant la gent que s'ha manifestat de manera pacífica. L'assumpte té interès perquè és tant com afirmar que els polítics no es dobleguen davant les protestes civilitzades. En altres paraules, que no escolten raons i que només a través de la força és possible fer-los canviar d'idea. La conclusió, llavors, és clara: fotem-los canya.\nTot és molt confús. A les persones d'ordre se'ls omple la boca assegurant que la majoria de la gent es manifesta de manera pacífica i que els violents són una minoria controlada per la policia. Però després atorguen a aquesta minoria un poder enorme. Hi ha alguna cosa que no lliga. La vicepresidenta del Govern no s'explica que aquests desordres succeeixin precisament quan comença la recuperació econòmica. La recuperació econòmica, que nosaltres sapiguem, es dóna fonamentalment en els discursos que li escriuen a Rajoy. En la realitat, res de res: es continua acomiadant gent, els salaris segueixen baixant i els joves es veuen obligats a emigrar més ara, en plena recuperació econòmica, que quan la prima de risc estava pels núvols. A qui fem cas, a la realitat o als discursos?\nLa gent s'inclina per fer cas a la realitat. La gent és molt realista. Però hi ha més realitats que polls. En la realitat governamental, el que importa ara és que es posi en marxa l'economia financera, que és l'economia irreal per antonomàsia, signifiqui el que signifiqui antonomàsia. Per això s'han sanejat els bancs amb fons procedents de les economies domèstiques, de les economies familiars, de les economies reals. Milers de milions que mai tornaran a les arques públiques de les quals van sortir. La teoria és que l'economia irreal, tard o d'hora, posarà en marxa l'economia real, de la manera com les fantasies eròtiques provoquen ereccions reals. Una espècie de psicosomàtica. Quan els especuladors s'hagin folrat de nou, la societat somatitzarà part d'aquest benestar. L'economia financera, com els que exerceixen la violència en les manifestacions pacífiques, és minoritària. Però és la que mana. Insistim: tot és molt confús.


Vila-Closa Chardonnay – ViOrigen\nCriança , 100% Chardonnay.\nMaceració pel·licular a baixes temperatures. Fermentació parcial en dipòsit d’acer inoxidable i bótes de roure francès durant 4 mesos. Posterior criança de 7 mesos amb les lies i batonagges periòdics.\nAromes de fruites tropicals i tocs d'espècies dolces de la criança amb bótes.\nDens i untuós. Fresc, amb un final llarg, afruitat i matissos de torrats.\nCeller la Botera Batea, Terra Alta\nPresentació Celler la Botera\nEl celler La Botera neix l’any 1986 a Batea amb la vocació de transformar i comercialitzar el fruit produït pels seus socis. Tots els socis són pagesos que viuen en primera persona el món de la vinya i del vi. Als seus inicis, La Botera només comercialitzava vins a l’engròs. Actualment, ofereix vins embotellats joves blancs, rosats, negres i criances de gran qualitat. Amb les característiques i la diferenciació que els imprimeix la Denominació d’Origen Terra Alta. Celler La Botera aposta pel comerç de proximitat i el respecte pel medi ambient i és fidel a la seva filosofia de treball que l’ha transformat en una empresa capaç de garantir l’ecosostenibilitat en el territori. Actualment l’equip de professionals que hi treballa ha fet crèixer el celler i ha ampliat notablement la seva cohesió humana.\nEl celler compta amb dues seus: la més antiga, situada al centre de la vila, és on es va fundar La Botera, i el nou celler, que va ser inaugurat l’any 2018 i és en un edifici de 4 plantes que es troba a peu de carretera, tot just al costat de l’entrada principal al poble de Batea. El celler compta amb una superfície total aproximada de 3.500 m² distribuïdes entre la zona de recepció i vinificació del raïm, la sala d’elaboració –amb grans dipòsits–, la sala de bótes –on es fa la criança–, la zona d’envasament, el magatzem, el laboratori, la botiga i la sala de tastos.


Les dones grans o les GRANS DONES\nAl poble on visc hi ha molta gent gran. Aquest fet m'ha donat la oportunitat de conèixer i parlar amb dones d'una altra generació. I tinc ganes d'explicar-vos que, a moltes, les admiro. Són dones alegres, fortes, amb caràcter, amb les coses clares a la vida. Són heroïnes per tot el que han superat i han aconseguit a la vida. No són intel·lectuals, però són sàvies. No són famoses ni conegudes, però han contribuït a canviar el món. No són riques, però són poderoses. No han escrit cap llibre, però tenen piles i piles d'erudició. No han guanyat cap premi, però han triomfat en la vida. No han tingut grans retribucions, però elles soles han creat tots els recursos necessaris. Donaria el que fos per tenir les eines i habilitats per encarar la adversitat que elles posseeixen.\nSón dones que elles soles han pujat 4, 6, 8 fills, en una època molt pitjor a la nostra, sense cap mena d'ajuda dels marits, sense la majoria de les facilitats que avui tenim. Les experiències que han viscut han fet que sorgís en elles la millor versió d'elles mateixes, els han fet exprimir la seva essència per fer sortir a la llum tot el seu potencial. Són dones que, en comptes de doblegar-se, rendir-se o queixar-se, acostumades a fer un esforç sobrehumà rere l'altre, han esdevingut persones fortes, extraordinàries, enèrgiques i invencibles. Gairebé, per què no?, deeses.\nJo, tinc la sort de tenir-ne un parell al costat de casa i no sabeu el què m'ajuden a criar els meus fills i en qualsevol tema relacionat amb la llar. A més, sempre estan alegres, minimitzen els problemes, canten mentre treballen i tenen solucions per a tot. Jo m'enfonso davant el més mínim problema. Educada modernament, no sabia cosir, cuinar, comprar, criar, endreçar, netejar ni trobar solucions ràpides a conflictes quotidians. Ara he fet de la cuina un art que em delecta, m'inspira i obre els sentits. Vaig plantar totes les herbes aromàtiques que utilitzo per fer els àpats. La casa i tots els utensilis estan al meu servei i no jo al servei d'aquests. Ja no em prenen el pèl quan vaig a comprar i per res del món compro ximpleries innecessàries. Cuso els forats dels pantalons dels meus fills i m'apanyo com puc amb la seva criança... en aquest camp em queda molt per aprendre!\nAixí que us confesso que admiro les veïnes que han sabut educar un grapat de fills, alimentar una família, cultivar les amistats (perquè totes elles són molt sociables), trobar feina fora de casa sense tenir estudis ni cap mena de recolzament, cuidar-se a sí mateixes i els demés i tot això sense perdre l'alegria, el bon humor i la capacitat de veure la vida com una experiència divertida i positiva que ens proporciona més saviesa, fortalesa i benestar que no pas dolor, ràbia o pena.\nAdoro les GRANS DONES anònimes, que amb la seva fortalesa i caràcter han estat capaces de canviar-se a sí mateixes i transformar el món i la seva llar en un lloc més agradable, dolç i ple de benestar. Un refugi on desconnectar de les coses dolentes i tornar a creure en la calidesa de les relacions, el privilegi d'estar en un lloc acollidor i la satisfacció trobada en els petits plaers de la vida.\nCLUB DE MAMES ANÒNIMES


Mitja de l’Espirall, 21 de novembre de 2021 – Arcadi42\nMitja de l’Espirall, 21 de novembre de 2021\n24 novembre, 2021 Arcadi42 Les meves últimes curses 0\nARRIBO A LES 180 MITGES EN UNA DE LES CLÀSSIQUES DE CATALUNYA\nUna de les mitges maratons més antigues del calendari català és la de l’Espirall, a Vilafranca del Penedès. Només l’havia fet tres vegades, però aquest any arribava a l’edició 42, un número màgic per a mi, i per això em vaig decidir a anar-hi, tot i que coincidia amb una altra clàssica, la de Ripoll…\nNomés feia 8 dies que havia fet la mitja marató de Washington i no havia entrenat gens entre mig, però vaig sortir pensant que podia córrer per sota de les dues hores, després d’haver fet gairebé 2:02 a la capital nord-americana.\nAbans de la cursa vam fer un cafè amb els amics maratonians viatgers Mariona Soler i Josep Maria Morera, amb la seva dona Tere, i vam parlar de possibles reptes futurs. La incertesa del Covid, però, ens fa ser prudents i de moment no hem marcat cap nova marató al calendari.\nLa mitja de l’Espirall em va anar prou bé i vaig acabar en 1:57:01. D’aquesta manera vaig arribar a la xifra de 180 mitges maratons i ara mateix tinc 150 maratons, 180 mitges i 260 deumils, números força rodons.


Educació primària - FEDAC Castellar\nAquesta etapa consta de sis cursos, des de P1 fins a P6 (alumnes de 6 a 12 anys). A l’Educació Primària, es consoliden les bases establertes en l’etapa d’Educació Infantil i, alhora, s’amplien les competències de l’alumne tot desenvolupant aquells talents que li permeten iniciar la descoberta de les seves capacitats i configurar una personalitat pròpia i autèntica. L’objectiu d'aquesta etapa és aconseguir la competència global de l’infant, que sigui capaç de ser crític, de compartir, de cooperar amb els seus iguals i de ser receptiu a les necessitats del seu entorn social.\nEls espais d’aprenentatge possibiliten la comunicació i la relació amb altres infants i mestres i ofereixen activitats i materials que estimulen la curiositat, la capacitat creadora i el diàleg. En grups reduïts posem en pràctica els múltiples talents que cada persona té. Oferim espais d’aprenentatge, que els nens i nenes de P1 i P2 poden escollir autònomament, per tal de potenciar les intel·ligències múltiples.\nEmprenedoria. Projecte cuEme\nCultura Emprenedora a l’Escola (CuEmE) fomenta l’esperit emprenedor i les competències bàsiques en el cicle superior d'educació primària. Durant un curs escolar, l'alumnat crea i gestiona una cooperativa escolar amb el recolzament de la comunitat educativa, l'administració i altres agents socials de la seva localitat.\nAmb la voluntat de seguir potenciant la competència lectora dels nostres alumnes, oferim una activitat dinàmica al voltant del llibre com és l’apadrinament lector. L’objectiu d’aquesta activitat és potenciar en els nens i nenes el gust per llegir al mateix temps que s’estableixen uns lligams afectius amb el fillol de lectura. Els Padrins de lectura és un projecte important tant per als alumnes de I5 com per als de P6.\nEntusiasmat (EMAT) és un programa didàctico-pedagògic per a nens de 3 a 12 anys basat en la teoria de les Intel·ligències Múltiples que permet treballar les matemàtiques de manera útil, pràctica i propera a la realitat de l'alumne.\nEls alumnes de P6 realitzem projectes escolars en col·laboració amb escoles d’altres països europeus a través de la plataforma eTwinning. En aquests projectes treballem conjuntament diversos temes i l’alumnat té l’oportunitat de cooperar amb infants i joves d’altres centres europeus que participen en el mateix projecte.\nEscacs i jocs d’estratègia\nProjectes europeus (eTwinning)


Ausades...!!: de juny 2014\nEl nou garito de moda del Cabanyal\nA mi em van pits i calamars, carn i peix. M'ho menjaria tot! (Foto: El Flaco)\nA l'aguait com estic sempre a qualsevol sarau en què hi haja manduca consistent i debades, l'altre dia me'n vaig anar a la inauguració del Ca la Mar, el nou garito de moda dels Poblats Marítims Oblideu-vos de La Más Bonita, que vas allà i no pares de trobar-te pijes botoxades i roses tenyides de l'entorn de Presidència de la Generalitat; qualsevol dia apareixerà per allà Esther Pastor amb el seu pitxurri (a tot açò, que ara diuen que Albertito ja no està amb ella, sinó amb una altra, que treballa per al València Club de Futbol -¿serà veritat? ¿serà veritat?-). Vaja, al que anava: el Ca la Mar és com La Paca, però més fresc, mediterrani i totes eixes coses que li diuen, precisament, a La Más Bonita, però sense caure en la perfecció coenta de revista de moda formenterencapijoflower. Per a mostra un botó, tot el glamur que vam vore per allà era glamur de la terreta, com el de l'exdirector de l'Alqueria Blanca, Pau Martínez, l'historiador del Marítim, Pep Martorell, alguna gent del Salvem i altres insignes personalitats del barri. Ara el trajecte de la farra cabanyalera està clar: dinar de gloriós menú al Bar Canyamelar, vespradeta de quintos fins a avorrir a La Paca, soparet al Ca la Mar, copes i musiqueta al No hay nada mejor que 27 amigos i la penúltima, com a remat final mirant la mar, al 39º 27N. Després convé fer l'amor salvatgement i dormir com si no hagueres de despertar mai... Crec que ja tinc pla per a hui!\nEtiquetes Cotorra del Mercat, Crònica social, VLC\nFrikileaks d'inici d'estiu\nUn ciutadà creu reconéixer Joan Calabuig a El Corte Inglés de Pintor Sorolla\nVicent Tortajada, natural de Quatretonda, assegura que dissabte de vesprada es va creuar amb Joan Calabuig al centre de València. “Tot va passar molt ràpidament” ha declarat Vicent, “Jo baixava per una escala mecànica i em féu la impressió ell apujava per l'altra a la planta de Caballeros, però juraria que era ell”.\nDes de Blanqueries no han pogut confirmar esta informació i el comunicat del responsable de premsa socialista assegura que “Ací tampoc sabem molt bé quina cara té este home”.\nMònica Oltra baralla la possibilitat de canviar d'ulleres\nSegons hem pogut saber, la diputada de Compromís podria estar pensant seriosament a canviar el model d'ulleres de cara a les eleccions de 2015. “És una decisió que ha de prendre el partit” ha declarat al seu cercle més proper. “Som una cooperativa i caldrà consultar la militància al respecte”.\nLa notícia que hui avancem serà confirmada, amb tota probabilitat per la pròpia Oltra en una entrevista en algun programa de La Sexta.\nSonia Castedo farà de tronista en Hombres y Mujeres y Viceversa\nL'alcaldessa d'Alacant anuncia el salt a Telecinco de la mà del programa de cites més xoni de la televisió. “Mi representante dice que tengo un potencial enorme” ha declarat Castedo. “Empezaré por HYMYV y luego, pues no sé, puedo hacer un Supervivientes, un Deluxe, un Hay una cosa que te quiero decir... Yo creo que respondo perfectamente al perfil de Telecinco. Y, si no, pues me pondré más tetas”.\nA Parra se li'n va la mà i s'obri un expedient a ell mateix\nEl secretari general del Partit Comunista del País Valencià i regidor de Paterna, Javier Parra, ha aconseguit que la direcció del PC li òbriga un expedient per haver traït les essències del marxisme. “Llevaba unos días desorientado y no sabía el motivo, así que convoqué un congreso extraordinario y el Partido decidió abrirme un expediente”.\nEncara no ha transcendit la sanció que el comité disciplinari del PC proposarà per al seu secretari general, però tot apunta que serà “irse a Cuba”.\nVos proposem un repte. Feu un meme amb aquesta foto i etiqueteu-la a les xarxes amb #MemeFabra\nPenjarem ací tots els que ens arriben!!\nAhi va el primer:\nPodeu ajudar-vos amb els generadors de memes:\nEtiquetes meme, Morralla Valenciana\n¡KEMENOS OTRA VES!\nA sus pies o siacaso mas avacoh aun, sempre ke lo REI i la capital d'España estiguen bien altos, tokando con los tedos, gorrino i todo, lo cieloh. Nohsotros nos tiene igual, lo damosh todo por España.\nPor todo ello, venga ustet a Játiva i kémenos otra ves, nos dará mucho gusto, los valensianos (de la\nprovinsia, claro) somos asin de chenerosos, i asin tambien de burros, ke en un mitink les dije a los de Játiva ke si guañava les trairía el mar i se lo crelleron, si son burros.\nUn abraso muy fuerte pa su señora i ustet kuando kiera ya save: Kémenos otra ves\nAlfonso el Ruso\nReparto las aches como la lotería nasional, a qui li toca li toca, l'otro son mariconadas.\nHoròscop de JUNY\nEl signe del mes: BESSONS\nEstàs de enhorabona. El sol passa pel teu signe i et trobes en un molt bon moment. Ha aparegut una persona de la que et pots penjar. Compte si estàs casat, que no se n'assabente la teua parella. Si estàs a soles, endavant, potser aquesta persona no s'espanta i et dura un poc més que l'última.\nAcabes de fer anys i t'han eixit més canes però tu no perds el bon ànim perquè sí, estàs fotut i ho saps, però també saps que tens amics que sempre et salven el cul. Aprofita perquè en 4 dies comença la bona sort del Cranc i tu tornaràs a quedar-te una bona temporada sense un puto duro, sense follar i amb mal d'esquena. Això sí, lluiràs un bronzejat espectacular en el que ningú es fixarà i amb sort, si has mantingut a l'amant, seguiràs follant.\nQui és bessons??\nCarles Biano (21 de maig), excel·lent Dj i millor persona. Punxa amb els Orxata Sound System.\nJoan Calabuig (24 de maig), ningú sap exactement qui és però gràcies als investigadors d'Ausaes! (i a la meua bola màgica) hem esbrinat que és el portaveu del PSPV a l'Ajuntament de València.\nCarlos II (28 de maig), pilotari i semifinalista al concurs de Mister Genovès.\nGuillermo Sampedro (29 de maig), hippy-comunista i secretari d'organització d'EUPV.\nLaura Navarro (30 de maig), violinista que acompanya a Pau Alabajos.\nFerran Torrent (31 de maig), escriptor valencià i cosí germà d'Empar Moliner.\nPaula Sánchez de León (5 de juny), ex delegada de govern al País Valencià, aquella que no va dimitir per la Primavera Valenciana.\nAndhrea García (18 de juny), alacantina puta i fina, concursant de MHYV, QQCCMH i Mira quien salta.\nLucrècia de Borja (19 de juny), saforenca, ex-benimacletera i bloguera guarrilla.\nEstàs d'un melancòlic insuportable. Et vas marcar unes metes i encara no has arribat, sí, i què?? no cal fustigar-se a tothora. Juga a la bonoloto. No guanyaràs res però et fa falta un poc més d'il·lusió per la vida i això t'ho donarà per uns dies, fins que veges el resultat.\nRebràs una molt bona notícia que en principi no et farà ni puta gràcia, però ja voràs com serà per a bé. No estigues tant damunt d'eixa persona, que l'estàs asfixiant i està a punt de demanar una ordre d'allunyament. Relaxa't.\nTens als amics un poc abandonats, fes per reunir-te amb ells i escolta'ls. Ja està bé de ser sempre tu el que explica les misèries, calla un poc i deixa't contagiar pel bon rotllo. Estàs millor del que penses. I no, eixa persona del pis d'enfront no té res contra tu, de veres.\nNo pots quedar bé amb tots. Simplement no pots. Ho has d'assumir. No passa res. La vida continua. Tindràs l'oportunitat de començar una feina nova que no serà massa del teu grat, però no la rebutges, més avant la cosa pot canviar.\nJa va sent hora de que li perdones allò que t'has guardat durant tant de temps, no creus?? Et sentiràs molt millor quan ho faces. A més, rebràs una gran ajuda inesperada després de fer-ho. El karma?? potser...\nEstaria bé que pensares en el que has fet. Et pareix bonic?? Tu creus que pots anar així per la vida?? Reflexiona i rectifica perquè encara estàs a temps. No compliques les coses. I posa't crema protectora solar d'un factor més alt.\nEt trobes en un procés de canvi, renovant amistats, retrobant-ne... i això fa que tingues els sentiments a flor de pell. Un familiar et donarà suport fins a un punt que no imaginaves. No te n'aprofites massa de la seua ajuda.\nEres una persona molt intel·ligent i ho saps, però no sempre tens la raó i no cal que dones la vara amb els temes de sempre perquè els teus amics comencen a fartar-se. Accepta que cadascú té les seues idees i no van a canviar d'opinió ara.\nToca terra, peixos, per favor. Somiar està molt bé, però no canviarà res si tu no fas res per canviar-ho. Allò que esperes no anirà a ta casa a buscar-te, si ho vols, curra-te-ho. Lluita!! Aquest mes ho tens més fàcil, aprofita l'ocasió.\nEt sentiràs un poc agressiu aquest mes i ho viuràs tot amb més intensitat de la normal. Procura relaxar-te. Masturba't més a sovint, que això ajuda. Si aconsegueixes controlar eixa agressivitat tot anirà de categoria.\nTens el teu jardí un poc descuidat. Rega les plantes, mima-les, parla amb elles... saps a què em referisc, no?? Ningú entendrà les teues metàfores, només tu. La gent fa com que sí, però ja et dic jo que no. Fes-te entendre un poc millor i procura no perdre la paciència.\nQue la Chepe vos empare,\nLa Bruixa Fluixa.\nEtiquetes Bruixa Fluixa, horsòscop\nLa coronació del postureo vibrant de València\nEl grau de guaior es mesura per la quantitat de colors diferents de roba (Foto: Eva Mañez)\nValència Vibrant. Estaven tots els més guais de la ciutat. Uns 300. Un divendres des de les deu del matí fins a set de la vesprada. ¿És que no treballen? No, és que ja ho he dit, són els més guais de València. Periodistes, dissenyadors, arquitectes, professors, urbanistes, productors, guionistes, cuiners, músics, empresaris, barbuts de professió i organitzadors d'eventos tan cools com aquell i encara més. I fan l'horari que els dóna la gana, com els senyors. ¿I on podien fer un tuacte similar? ¿On voleu que el facen? En La Rambleta, evidentment. L'ambaixada de Russafa a Sant Marcel·lí, com diuen per allà. La veritat, tot s'ha de dir, és que ho vaig passar la mar de bé. Sobretot, per vore en acció una barreja a priori tan estranya de rics i morts de fam, de pedants i canyeros, de gent interessant i altra que no tant. Però hi havia un denominador comú, recordeu-ho: tots eren molt guais. I com jo també aspire a ser guai, allà que estava, havent pagat religiosament els 15 euros de l'entrada... La jornada va començar amb les millors propostes del dia, les d'Eugeni Alemany. Si les posaren en pràctica tot canviaria en València, això està clar. La primera, que hi haja uns oficials maulets del Regiment de la Mare de Déu dels Desemparats en la plaça de Manises, enfront del Palau de la Generalitat, i que cada dia facen dos canvis de guàrdia, com els befeeater anglesos: un a les 12:38 i un altre a les 17:07. Xe, que bonico seria! La segona, que una altra guàrdia mauleta custodie en les Torres de Serrans un exemplar de l'Estatut d'Autonomia valencià, com una torà jueva, com la sagrada flama de l'esperit valencià que mai s'apaga ni mai ha de caure en mans enemigues. Xeee, que bonico seria també! El partit que incloga eixes dos idees en el seu programa té el meu vot, avise!!\nDesprés del monòleg del suecà impenitent, vingueren les taules de debat i altres formats d'exposició i discussió fets per i per a molons. La primera taula va ser la més avorridota, amb speechs llargs i monotemàtics. Ara bé, va servir per a conéixer estranys espècimens com Agnés Noguera, dels Noguera del Banc de València de tota la vida, que si la deixen governar ens farà un País Valencià independent integrat en una República Euromediterrània, de la que Josep Vicent Boira serà el president. També va ser gloriós vore a Lourditas Reyna, nebodíssima de María Consuelo, carregant contra la Generalitat i contra tots aquells que malparlen de les subvencions al cinema espanyol. Els Reyna, a més, són una de les principals famílies que paguen i manen de La Rambleta. Ah, hi ha una mena de justícia poètica en què hagen acabat finançant coses així! En la segona taula van destacar Jesús Terrés (de Nada Importa), per la seua alienació total (viu a València, però com si visquera a Madrid), i Marta Hortelano, que arribà disposta a fer humor manxec, com si això tinguera gràcia. Sort que estava l'inefable Guillermo López per a posar un poquet de trellat, que si no... La tercera taula del matí va ser de les més mogudetes, amb un doble perfil: guaions que han vingut a viure a València perquè els xorra la pasta i volen solet tots els dies vs. guaions de València que vivien a l'estranger i han tornat pensant que es menjaran algun torrao. Entre els primers hi havia una altra nebodíssima, en este cas de la Reina Sofia, Sophie von Schönburg, i Bernd Knöller, el cuiner hatxondo del Riff. Entre els segons, l'historiador Vicent Baydal i l'arquitecte David Estal, que podrien muntar un duo humorístic intel·lectualoide rotllo Faemino y Cansado.\nPodemos versió Rambleta (Foto: Eva Mañez)\nI en això que arribà l'hora de dinar. Walking deads famolencs -no hi havia servei de cafeteria i si no t'havies dut unes empanadilletes de casa havies de passar de l'aire- ens dirigírem a pillar el pícnic que havia preparat Ricard Camarena: una ensalada infumable que només va agradar als vegetarians criptovegans russafers -que n'eren molts, tot s'ha de dir-, un bon entrepà que a saber de què estava fet però era glòria i un brownie especial de la casa, amb cacaus, que pegava un esclafit. Dinats i fugint de la calor, tornàrem a fer El Rogle, una espècie de joc de les cadires en què tothom que volia agafava la paraula i deia la seua. De tot un poc i del poc un tot, rotllo 15M però en moló, en què va destacar el futur alcalde de València, Pere Fuset, tan templat ell... A continuació hi hagué l'última taula de debat, en què el mateix Camarena pegà una canya bestial, un altre que si el deixen ens instaura una República Democràtica Valenciana, i Ramon Esteve, un arquitecte que diu coses amb molt de trellat. Finalment, guaions de tots els sectors, com el cantant Senior, el malalt de falles Xavi Serra o l'artista Teresa Juan, feren una cosa molt xula, un Ignite, que consistix en fer minidiscursos, cadascú sobre el seu tema, a un ritme trepidant. Ja esgotats, quan el sol començava a pondre's per la Calderona, isquérem d'aquella coronació. La coronació dels últims anys en què moderns, guaions i molons de Russafa, Benimaclet, el Carme i tots els barris de València han anat prenent la ciutat i creient en les seues possibilitats de dirigir-la cap a un lloc millor. No tinc molt clar que acaben arribant a algun lloc, però sens dubte la intenció és bona. Benvinguda esta nova València Vibrant!\nInauguració del Ikea a València\nAquest dimarts, 17 de juny, s'ha inaugurat el nou centre d'Ikea al terme municipal d'Alfafar.\nEncara que tots els cartells de la tenda estan en castellà van voler fer un guiny als valencians creant un vídeo promocional on apareixen els guiris suecs ikeans intentant dir paraules en valencià, així com la creació dins de la botiga d'un espai amb motius típics valencians com vestits de fallera o un moble-bar model TRÜITA.\nUn senyor de Madrid troba la seua primera feina als 46 anys. Ànims als parats de llarga duració.\nEtiquetes Vist a les xarxes\nEtiquetes Pareguts raonables\nCançò de la setmana\nTens coses que explicar al món?? Vols contar la teua visió àcida de la vida?? Si vols col·laborar amb nosaltres, escriu-nos a ausadesprv@gmail.com i envian's mandangues!!\nBruixa Fluixa (2)\nCotorra del Mercat (2)\nCrònica social (2)\nMorralla Valenciana (1)\nPareguts raonables (2)\nVist a les xarxes (1)\nEl grau de guaior es mesura per la quantitat de colors diferents de roba (Foto: Eva Mañez) València Vibrant. Estaven tots els més gu...\nA mi em van pits i calamars, carn i peix. M'ho menjaria tot! (Foto: El Flaco) A l'aguait com estic sempre a qualsevol sarau e...\nVos proposem un repte. Feu un meme amb aquesta foto i etiqueteu-la a les xarxes amb #MemeFabra Penjarem ací tots els que ens arriben!! ...


Per: Meritxell Batlle i Sílvia Castellanos\nEls nens a una escola, les nenes a una altra. El model educatiu diferenciat actualment segueix sent una realitat. Malgrat que fa unes quatre dècades que l’Estat Espanyol va adoptar la igualtat educativa a les escoles i instituts, avui dia, però, hi ha famílies que opten per dur els seus fills a escoles Single Sex. Segueix funcionant aquest tipus de model educatiu?\nA Catalunya hi ha 15 escoles diferenciades per sexe, 9 d’elles a la província de Barcelona. Les altres províncies compten amb dos centres cadascuna, un de masculí i un de femení. A l’Estat Espanyol en són 190, una xifra que suposa poc més de l’1% del total d’alumnes del país. Un percentatge molt baix que mostra que l’escola mixta és la que s’ha imposat en el model educatiu espanyol. Tot i això, malgrat que l’escolarització de nois i noies sense distinció de gènere té els seus orígens a la II República, no es va establir de manera efectiva fins als anys 70, després del franquisme. El següent mapa mostra els centres que a dia d’avui ofereixen la possibilitat d’optar pel model educatiu diferenciat.\nDe fet, el model diferenciat històricament ha estat el sistema predominant a occident. La concepció que es tenia dels homes i les dones, així com del seu paper en la societat, va contribuir a justificar la necessitat d’un model d’escola únicament per a nens i un altre només per a nenes. Actualment però, les escoles diferenciades opten per aquest model des d’una posició ben diferent. Albert Cortés, director de l’organització espanyola d’EASSE (Europen Association of Single Sex Education), apunta que “l’educació diferenciada és un model tan bo com la mixta per assolir la igualtat real de nois i noies i per educar sense estereotips de gènere”.\nLa socialització: punt conflictiu\nApareixen problemes a l’hora de relacionar-se amb persones de l’altre sexe? Experiències personals com les de la Marta, exalumna de l’escola Montclar de la comarca de l’Anoia, mostren com les relacions fora l’escola permeten una bona socialització. Ella no va trobar a faltar el contacte amb nens, ja que durant les activitats extraescolars, per exemple, es relacionava amb nois, com també feia a la colla d’estiueig. Malgrat això, la sociòloga Maribel Garcia apunta que la separació a les escoles pot crear en certa manera un context educatiu artificial, donat que els homes i les dones a la societat interactuen junts i que la separació a les escoles no és una realitat que tinguem molt generalitzada a Catalunya. A més, considera que durant l’espai de lleure els nens i les nenes no es distribueixen de manera equitativa, així que el fet de no tenir-los junts a l’escola “és una pèrdua d’oportunitat educativa”.\nSegons Cortés, “l’escola té la funció de millorar la societat, no de replicar-la”, i entén que és important donar les eines necessàries als alumnes perquè se sentin segurs de sí mateixos i capaços d’afrontar les relacions humanes i laborals fora l’escola. Tot això, es treballa des de “la qualitat docent i la implicació de les famílies”, apunta. A vegades però, això implica una dinàmica que en certa manera pot sobreprotegir l’alumne. La Marta opina que hi ha alumnes que quan surten de l’escola “poden tenir problemes perquè estan acostumats a què els hi resolguin tot”. Explica que malgrat exigir molt d’esforç, també hi ha una gran implicació del professorat amb els estudiants. “T’ajuden molt, però una cosa és donar una empenta i una altra és cobrir la persona”. Tot i això, entén que l’alta implicació del professorat amb els alumnes afavoreix el rendiment acadèmic d’aquests.\nUn dels temes més defensats per les escoles diferenciades són els elevats resultats acadèmics dels seus alumnes. Ramon Homs, director de l’escola Xaloc, apunta que l’èxit escolar no és deu tant per la separació per sexes com per la qualitat docent i la implicació de les famílies.\nDes de la sociologia, Garcia opina que una de les raons per les quals les escoles diferenciades opten per separar per sexes és per afavorir l’excel·lència acadèmica. Tot i això, apunta que “no hi ha evidència empírica que demostri que el rendiment educatiu justifiqui l’organització”. Segons els resultats de les investigacions que recopila Psicotherma, la major part d’estudis a curt termini no mostren diferència entre els resultats de les escoles mixtes i diferenciades, tal com mostra el 63% dels estudis analitzats. Si aquests són a llarg termini, el percentatge augmenta al 75%.\nDes d’EASSE posen el punt de mira en països com Noruega, Austràlia o Corea del Sud, ja que se centren en iniciatives d’educació diferenciada per combatre el fracàs escolar i millorar els resultats dels nois. L’experiència del Joan, exalumne de l’escola Viaró de Sant Cugat del Vallès, apunta que una possible resposta a això és que aquest sistema “evita les distraccions noi-noia, que acostumen a influir en el rendiment, i la classe s’adapta al ritme d’un sexe”.\nPerò les dinàmiques que es generen dins l’aula són molt diferents de les que hi ha a l’exterior, segons Garcia. En Joan ara estudia a la Universitat i després d’aquest temps ha pogut comprovar que la dinàmica de la seva escola era diferent del que s’ha trobat fora perquè eren tot nois. Des d’EASSE, es defensa que això permet adaptar-se als diferents ritmes maduratius i interessos dels alumnes, siguin noies o nois. Afegeix que “les aules diferenciades propicien un entorn proacadèmic, on els alumnes poden expressar-se de manera més lliure” perquè no hi ha les pressions i estereotips socials. Per la seva banda, Ester Castro, directora de l’escola mixta Sagrada Família de Sabadell, apunta que “junts, els nois i les noies aprenen a relacionar-se i saber afrontar la vida tal com és a l’exterior”.\nDe la mà de la religió\nLa vinculació d’aquestes escoles diferenciades amb l’Església Catòlica i l’Opus Dei és un dels temes més qüestionats d’aquest tipus d’educació. Per això, el director de l’escola Xaloc considera que el debat sobre l’educació diferenciada i mixta a Espanya s’esbiaixa per aquest lligam religiós, però que “fora d’aquest context, tenen presència actualment a molts llocs del món”. Aquesta vinculació amb la religió pot arribar a provocar mancances respecte a l’educació sexual, com explica la Marta, que no va rebre cap tipus d’educació sexual: “El sexe era un tema que s’evitava”.\nSón poques les escoles que opten per un model diferenciat a Catalunya en un moment on la coeducació està en el punt de mira, però sobreviuen. Defensen un seguit de valors que s’acompanyen amb uns bons resultats acadèmics. Tant les escoles diferenciades com les mixtes però, entenen que aquest fet no és tant un resultat de la separació de sexes com de l’ambient en el qual es troben els alumnes, que ve determinat per la implicació familiar i del professorat, però també de l’entorn social.


10-05-2011 | Actualitzat 29-05-2014 11:28\nLes crítiques vessades en temes com les retallades o la representativitat són una cortina de fum davant els greus reptes del municipi\nCiU-ViA s'ha vist projectada al centre del debat polític del municipi per les contínues crítiques del PSC. De fet, el PSC, amb aquesta actitud, s'ha situat en una perspectiva d'oposició i ha col·locat CiU-ViA en una posició simbòlica de Govern.\nLes crítiques del PSC han sigut, bàsicament, dues:\n1. Que CiU-ViA retallarà prestacions socials, sobretot sanitàries, i que és còmplice de les retallades del Govern de la Generalitat\n2. Que CiU-ViA no és representativa de la diversitat del municipi sinó només d'alguns.\nDavant d'això hi ha dos arguments incontestables:\n1. La principal retallada en prestacions sanitàries al municipi va ser l'anunci de Marina Geli de desmuntar l'hospital d'aguts de Sant Camil. Justament CiU-ViA va ser l'única força que va advertir d'aquesta possibilitat a Josep-Antoni Blanco i va posar sobre la taula la necessitat d'un projecte, sense que l'alcalde en fes cap cas. Blanco no té cap legitimitat per encapçalar la defensa de les prestacions sanitàries al municipi. Cal tenir present que fa quatre anys ja prometia un CAP a Ribes i l'ampliació del de Roquetes, cosa que ha estat incapaç de reclamar davant del govern tripartit.\n2. No hi ha cap altra llista al municipi que en representi tan àmpliament la diversitat, tant social com demogràfica. A CiU-ViA hi ha gent vinculada al municipi des de tota la vida, però també un gran component de persones que hi han arribat en els darrers anys; hi ha persones vinculades a la vida social, cultural i associativa i d'altres que s'han caracteritzat per la seva trajectòria professional. Finalment, la territorialitat del municipi hi és també ben present.\nAquestes crítiques són una cortina de fum davant la pèrdua de valor del municipi en tots els terrenys, però molt especialment l'econòmic, el de qualitat dels serveis públics i el de la personalitat col·lectiva. Aquestes són, justament, les tres prioritats de CiU-VIA en el seu programa.


Activitats - Memòria Històrica de l'Ateneu Popular 9 Barris\nDossier amb La Directa\nPublicat en col·laboració amb La Directa, mitjà d’informació per la transformació social, va supossar el tret de sortida de la celebració dels 40 anys i la presentació dels objectius del projecte de memòria.\nMural a l’Ateneu\nRealitzat pel muralista Miquel Wert per decorar una dels parets posteriors i representar un ambient determinat en el qual es generen relacions i projectes comunitaris.\nExposició fotogràfica a la Marquesina de Via Julia\nUn recull de 19 fotografies que fa un repàs per la història de l’Ateneu, amb un interès especial a destacar la estreta vinculació entre l’Ateneu i el territori de Nou Barris al llarg dels últims 40 anys.\nExposició “40 anys d’Ateneu”\nAquesta exposició pretén mostrar l’evolució del projecte de l’Ateneu en cadascun dels seus principals eixos d’activitat, d’una forma que pugui destacar el seu compromís amb el circ\nParticipació en els Diàlegs del Muhba\nUna ocasió per compartir l’estat de la nostra recerca sobre la història de l’Ateneu i emmarcar-la en els estudis sobre la història social i cultural de la Barcelona contemporània.\nEl resultat de la recerca d’aquest any serà publicat en un llibre, co-editat amb el Museu d’Història de Barcelona, contribuint així a la difusió de la nostra història col·lectiva.Gifts for Runners\nAmb motiu dels 40 anys estem portant a terme diverses actes i accions per donar a conèixer la nostra tasca investigadora i la elaboració progressiva d’un relat històric que ens permeti comprendre la complexitat de la trajectòria de l’Ateneu. Aquí els principals actes i accions que hem desenvolupat i els que encara resten pendents:


El seu objectiu és millorar l’eficiència de les activitats esportives? Li fa mal després de l’entrenament? Si aquest és el seu problema, que es refereixen a la millor zona. Per tal d’ajudar a resoldre aquest problema, a continuació ve YouTonics Sport. No negar qualsevol tipus de vitamines abans de llegir aquest YouTonics Sport comentaris: el Read More\nQuè és l’eina per deixar de roncar AirSnore AirSnore peça de la boca és la formulació principal a AirSnore família. Aquest dispositiu anti-roncs evita les obstruccions del flux bucal amb la configuració de la configuració de la seva mandíbula reduïda. Porta suaument la mandíbula cap endavant reduïda per tal d’obrir les seves vies respiratòries superiors Read More\nEl que vostè ha d’entendre sobre les malalties de la pell etiquetes Marques a la pell són creixements benignes de la pell comuns i que s’assemblen a un petit punt de pell suau i penjant. Marques a la pell són creixements segures. Alguns individus poden ser més vulnerables a les etiquetes (major de 50-100 tags) Read More\nEntre les fonts més habituals de despreniment genital es deu donar a llum. Com més una dama lliurament, la més probable és que la seva vagina es desacceleri a causa del fet que les seves parets genitals obtenir estesos. Hi ha diversos aspectes que podrien resultar en l’alleugeriment de la superfície de la paret vaginal. Read More\nExactament el que necessita saber sobre les etiquetes de la pell malalties Marques a la pell i també prevaler creixements benignes de la pell que apareixen com un petit tros de pell suau i penjar. Marques a la pell són creixements inofensius. Alguns individus podrien ser molt més vulnerables a les etiquetes (per sobre de Read More\nNL | ET | DA | HU | NO | AR | CS | IW | RO | DE | LT | PL | FR | ES | UK | SK | IS | EL | FI | EN | LV | IT | TR | SV | PT | SL | BG | CA | RU |


Reunió del Consell de Pastoral Diocesà - bisbattortosa.org\nReunió del Consell de Pastoral Diocesà\nEl dissabte 2 d’octubre, a les 11 hores, va tenir lloc al Seminari la primera reunió del curs 2021-22 del Consell Pastoral Diocesà, presidida pel Sr. Bisbe, Mons. Enrique Benavent Vidal. Saludà els membres del CPD que feia dos anys que no ens havíem pogut reunir a causa de la pandèmia.\nDesprés del rés de Tèrcia de la Litúrgia de les Hores, el Sr. Vicari General, Il·lm. José Luís Arín Roig, presentà l’Agenda Diocesana del curs pastoral 2021-22 on es visibilitza i dóna a conèixer les activitats que es fan a nivell diocesà. Va presentar les activitats de tots els mesos, però sobretot les referents a la celebració del SÍNODE al mes d’octubre. El diumenge 10, “Inici a Roma el Procés Sinodal” i el dissabte 16, “L’obertura diocesana del Procés Sinodal”. Presentà Mn. Arín el programa de la jornada i ens comunicà que les inscripcions s’han de fer a la pròpia parròquia.\nMossèn Emilio Igual Febrer, membre de la Comissió Diocesana per a la Doctrina de la Fe, ens presentà el Document Preparatori per a treballar el Sínode a nivell de parròquies, delegacions, Consell del Presbiteri i Consell Pastoral Diocesà. El lema: “Por una Iglesia Sinodal: Comunión, participación y misión”. El Sínode és una invitació per a que la diòcesi emprengui un camí de profunda renovació, inspirada per la gràcia de l’Esperit Sant. Ens planteja una pregunta: com es realitza avui a diferents nivells el caminar junts que permet a l’Església anunciar l’Evangeli? L’objectiu és la participació del major nombre de persones, per escoltar la veu viva de tot el Poble de Déu. Cal pensar com arribarem als pobres, marginats i vulnerables, per escoltar les seues veus i experiències. Una Església sinodal és una Església “en sortida”, una Església missionera i sempre “amb les portes obertes”. Fou una exposició molt enriquidora.\nFinalment el Sr. Bisbe donà les següent informacions: a) Presentà al CPD el nou director de Càritas Diocesana, Dídac Rodríguez Alumbreros i agraí la gran tasca que ha dut a terme al llarg de deu anys, l’anterior director, Agustí Castell Maura. b) Mn. Gerard Reverté Escrihuela ha estat anomenat delegat de la Pastoral de Joventut. c) S’ha dissenyat la constitució de la Comissió Diocesana per animar el Procés Sinodal. Estarà formada per tres sacerdots, un per cada zona del bisbat; sis laics, dos per cada zona del bisbat; un representant de la vida consagrada i un diaca permanent. També una comissió es farà càrrec d’elaborar uns cinc o sis guions (fulletons) per a les reunions, els quals han de ser senzills i assequibles per a tots. d) L’obertura diocesana del Procés Sinodal és farà el 16 d’octubre al Seminari. Al matí tindrà lloc una sessió formativa i després reunions per delegacions. En acabar hi haurà la possibilitat de dinar allí, i a les 17 hores la celebració de l’Eucaristia a la Catedral. e) Les reunions dels grups s’iniciaran a l’octubre i acabaran a l’abril. El Papa ens posa un repte: escoltar tots, inclosos els allunyats de l’Església. Després es presentaran les conclusions diocesanes a la CEE i al mes d’octubre de 2023, es celebrarà a Roma l’Assemblea Sinodal dels Bisbes, presidida pel Sant Pare. Després de la pregària final ens vam acomiadar amb la il·lusió de treballar en aquest Procés Sinodal que aviat començarà.\nSecretària del Consell Pastoral Diocesà\nConfirmacions a La Fatarella Trobada Nacional dels Equips de la Mare de Déu a Segovia


Ciència i carnaval de Rio | ciència 2021\nCiència i carnaval de Rio\nHi ha moltes maneres d’acostar la gent corrent a conceptes més o menys difícils, com ara els científics. Els brasilers han decidit seguir-ne una de molt original. Pas de Samba, és clar.\nMentre alguns ballarins ballaven, disfressats de Frankenstein, els solistes (a la plaqueta) ballaven, despullats per molècules, en mega provetes muntades sobre carretons.\nHi ha moltes maneres d’acostar la gent corrent a conceptes més o menys difícils, com ara els científics.\nEls brasilers han decidit seguir-ne una de molt original.\nPas de Samba, és clar.\nAquest any, de fet, el grup Unidos da Tijuca, una de les 14 escoles principals de samba de la ciutat, ha participat a la cercavila de carnaval amb un espectacle centrat en la investigació científica.\nEls quatre mil ballarins van ballar –amb micro vestits que deixaven poc a la imaginació– simulant el flux de sang i escenografies coreografies que van reprendre l’estructura atòmica i la doble hèlix de l’ADN. Altres ballarins, per la seva banda, s’han pirouet disfressat de Frankenstein per manifestar els intents de l’home de replicar la vida al laboratori.\nPorta la ciència a les masses. L'actuació de l'escola es va preparar en col·laboració amb la Universitat Federal de Rio de Janeiro i es titulava "El somni de la creació i la creació del somni: l'art de la ciència en l'època de l'impossible". El seu objectiu era acostar la gent corrent a la ciència.\nI probablement fins i tot ho van aconseguir. A Sambadrome, l’estadi on van tenir lloc les desfilades de moda, hi va haver més de 100 mil persones, mentre que es calcula que van ser mil milions els que van seguir l’espectacle a través de televisions d’arreu del món. L’escola de samba que va guanyar el carnaval del 2004 es donarà a conèixer en els propers dies.\n(Notícies actualitzades el 25 de febrer de 2004)


Colón Apartment by FeelFree Rentals Sant Sebastià Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCalle Colón, 17, Gros, Sant Sebastià, Espanya, 20002 - Veure al mapa\nMés informació sobre Colón Apartment by FeelFree Rentals\nOferint allotjaments de qualitat al les platges, els restaurants districte de Sant Sebastià, Colón Apartment by FeelFree Rentals és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nColón Apartment by FeelFree Rentals també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Sant Sebastià. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar, visites turístiques.\nL'ambient de Colón Apartment by FeelFree Rentals es reflexa en cada habitació. calefacció, ventilador, aparell de televisió, cuina americana, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Sant Sebastià, faci de Colón Apartment by FeelFree Rentals la vostra llar.\nL’allotjament no disposa de recepció. Podeu recollir les claus a: Calle Peña y Goñi, 3 (FeelFree), 20002 San Sebastián. Els clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Colón Apartment by FeelFree Rentals de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 500 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.\nTots els tipus de viatgers (19) Famílies amb infants petits (5) Famílies amb infants grans (1) Grups (13)


CENTRE DE RECERQUES DEL PLA D'URGELL "MASCANÇÀ": 2012\nPRESENTAT EL 3er NÚMERO DE MASCANÇÀ A MIRALCAMP\nEl divendres 15 de desembre 2012 , es va fer la presentació oficial del 3er número de la revista Mascançà, a la sala de plens de l’ajuntament de Miralcamp. L’alcalde Melcior Claramunt va ser l’encarregat de presentar els ponents. Josep Camps director la revista va recordar que tots els articles d’aquesta són fruit de les segones jornades d’estudis del Pla d’Urgell que es van fer el novembre de 2011 a Miralcamp.\nD'esquerra a dreta. Josep Camps (director de la revista), Melcior Claramunt (alcalde de Miralcamp), Ton Solé (Mascançà) i Esteve Mestre (Mascançà). Foto: Josep M. Cabau.\nDesprès de la presentació, el duet més famós de la comarca Ton Solé i Esteve Mestre van fer una conferència sobre Can Jan de Miralcamp, un dels articles de la revista. La situació de la comarca al segle XVIII, els Duran promotors de la construcció de la casa, el diners que va costar, els salaris que es van pagar als treballadors. En acabar la conferència es va obrir un debat on es va poder veure un cert paral·lelisme entre la situació d’ara i la de fa 300 anys.\nPublicat per Centre de Recerques del Pla d'Urgell "Mascançà" a 3:19:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: MIRALCAMP, REVISTA MASCANÇÀ\nPRESENTADA LA REVISTA "MASCANÇÀ" A MOLLERUSSA\nEl director de Mascançà. Revista d'Estudis del Pla d'Urgell, Josep Camps acompanyat per l'alcalde de Mollerussa Marc Solsona, el president del Consell Comarcal Francesc Fabregat i el president del Centre de Recerques del Pla d'Urgell Mascançà, Jordi Soldevila, presentava oficialment el tercer número de la revista, fruit de les Jornades celebrades a Miralcamp el passat 2011. Van assistir a l'acte una trentena de persones.\nD'esquerra a dreta. Jordi Soldevila (CRPU Mascançà), Marc Solsona (alcalde de Mollerussa), Francesc Fabregat (president del Consell Comarcal) i Josep Camps (director de Mascançà). Foto: Josep M. Cabau.\nPortada del tercer número.\nPublicat per Centre de Recerques del Pla d'Urgell "Mascançà" a 8:04:00 Cap comentari:\nA l'Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell, ben guardats en caixes, hi ha els exemplars del tercer número de Mascançà, la revista del centre, ben farcida de nou coneixement sobre la comarca.\nUn any més, estem molt orgullosos de tirar endavant aquesta publicació, fruit de la segona jornada d'estudis del Pla d'Urgell celebrada a Miralcamp tot just fa un any. Esteu convidats a les presentacions programades a Mollerussa i Miralcamp el proper dijous i divendres. Obriu l'agenda, ens agradarà poder-vos saludar!\nDijous, 13 de desembre, 20:30h\nDivendres, 14 de desembre, 20h\nSaló de plens de l'ajuntament de Miralcamp\nPublicat per Esther a 19:10:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ACTIVITATS, JORNADES D'ESTUDIS, MIRALCAMP, MOLLERUSSA, PLA D'URGELL, REVISTA MASCANÇÀ\nJORNADA D'ESTUDIS DEL PLA D'URGELL 2012\nLes jornades d'estudis sobre el Pla d'Urgell s'estan consolidant, i el proper dissabte 17 de novembre se celebrarà la tercera edició, dedicada al 150è aniversari de la construcció del canal d'Urgell.\nL'esdeveniment tindrà lloc a la sala d'actes de l'ajuntament de Bellvís a partir de les 9:30 del matí, i és gratuït i obert a tothom. Com ja hem fet en altres ocasions, l'acte serà emès en directe a través del nostre canal d'streaming, i el podreu seguir des de casa a través de la pantalla habilitada al final d'aquest text. També procurarem actualitzar el facebook del grup amb informacions sobre l'esdeveniment, i si algun dels presents o participants és usuari de twitter, pot utilitzar el hashtag #mascansa per etiquetar els seus pensaments sobre la jornada.\nAny rere any procurem millorar en la nostra tasca de difusió de la recerca al voltant de la comarca, ens agradarà poder-vos saludar a Bellvís!\nPublicat per Centre de Recerques del Pla d'Urgell "Mascançà" a 16:45:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ACTIVITATS, BELLVÍS, JORNADES D'ESTUDIS, PLA D'URGELL\n150 ANYS DE CANAL D'URGELL A VILANOVA DE BELLPUIG\nMascançà va portar a Vilanova de Bellpuig l'exposició "La dona pagesa: invisibilitat econòmica i oblit social". L'exposició oberta durant el cap de setmana del 26 al 28 d'octubre i coorganitzada amb l'Associació de Dones de l'Anjua de Vilanova, va anar precedida de la xerrada de l'historiador linyolenc Esteve Mestre. La conferència va tenir com a objecte la vida quotidiana abans i després del Canal d'Urgell a la comarca del Pla d'Urgell.\nPublicat per Centre de Recerques del Pla d'Urgell "Mascançà" a 12:30:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: VILANOVA DE BELLPUIG\nL'escriptora Helena Rufat presenta el llibre "Una història d'amor" a la Biblioteca Comarcal de Mollerussa el dijous 8 de novembre de 2012. El professor i mascançanenc Josep Camps acompanyarà Rufat a la presentació de l'obra.\nEtiquetes de comentaris: LLIBRES, MOLLERUSSA\nL'ARXIU DEL PLA D'URGELL REP ELS FONS DEL CANAL D'URGELL\nEl nostre company i arxiver, Josep M. Cabau, presentava al Telenotícies Comarques de TV3 el 2 de novembre l'ingrés dels fons del Canal d'Urgell a l'Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell i Arxiu Municipal de Mollerussa. Els fons van quedar dipositats a la casa de l'actual ACUDAM de Mollerussa, quan aquesta entitat va comprar l'antic xalet a la Casa Canal. Ara, l'entitat ha decidit dipositar-los a l'Arxiu facilitant-ne la consulta, junt amb la resta de material cedit per la mateixa Casal Canal que ja havia cedit fa uns anys. Podeu veure la notícia al següent enllaç entre el minut 6,15 i el 7,50.\nPublicat per Centre de Recerques del Pla d'Urgell "Mascançà" a 21:02:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: DOCUMENTACIO, PLA D'URGELL\nES PRESENTA A BARBENS EL SEGON MASCANÇÀ\nLa presentació del número 2 de la revista “Mascançà” va ser l’acte inaugural de les jornades culturals programades per l’Associació de Dones Cimbori de Barbens. L’acte, al qual van assistir una quarantena de persones es va iniciar amb Bernat Huguet amb la presentació dels continguts del segon número de la revista.\nBernat Huguet i Josep Cabau durant la xerrada. Foto: Associació de Dones Cimbori de Barbens.\nEl gruix de l’acte va ser dut a terme per Josep M. Cabau amb el seu estudi sobre els segells dels ajuntaments del Pla d’Urgell. Com de costum, després de la conferència, van sorgir alguns dubtes que, no hi ha dubte, enriqueixen encara més una recerca en progrés constant.\nPublicat per Centre de Recerques del Pla d'Urgell "Mascançà" a 12:53:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: BARBENS, REVISTA MASCANÇÀ\nXERRADA I EXPOSICIÓ A VILANOVA DE BELLPUIG\nTothom queda convidat a Vilanova de Bellpuig aquest divendres 26 d'octubre a la xerrada i inauguració de l'exposició sobre la dona pagesa, elaborada per la professora de la Universitat de Lleida, Antonieta Jarne.\nPublicat per Centre de Recerques del Pla d'Urgell "Mascançà" a 19:28:00 Cap comentari:\nA les reunions de socis de Mascançà sovint es posava sobre la taula la necessitat d’organitzar un esdeveniment de caràcter participatiu, que engresqués a la ciutadania i altres entitats de la comarca. A més, també s’havia fet bullir l’olla esbossant projectes relacionats amb el patrimoni del Pla d’Urgell. Finalment, es va trobar una proposta que podria respondre a ambdues inquietuds: organitzar una marató fotogràfica del patrimoni de la comarca.\nAquesta idea s’inspira en altres esdeveniments semblants duts a terme en el marc del Wiki Loves Monuments, una iniciativa a nivell mundial que té per objectiu aconseguir fotografies del patrimoni monumental de tot arreu, a partir de les llistes de béns patrimonials dels governs i les administracions de cada indret. I no només això, sinó que totes les imatges generades en aquest projecte estan disponibles per tot aquell que ho desitgi a la viquipèdia.\nAixí doncs, el Wiki Takes Pla d’Urgell va començar a prendre forma. Per tal de donar una dimensió plenament comarcal al projecte es va contactar amb publicacions i entitats d’arreu del Pla d’Urgell, les quals donaren suport a la proposta des del primer moment, i per tal de fomentar la participació, se li va donar format de concurs.\nParticipants de la marató. Foto: Kippelboy CC-BY-SA\nEl 22 de setembre va ser el dia escollit per celebrar la marató. Una quinzena de persones es van aplegar a l’arxiu comarcal del Pla d’Urgell i, després de repassar la mecànica de l’activitat, van passar la jornada recorrent la comarca i fotografiant els elements patrimonials llistats a la llista de monuments del Pla d’Urgell.\nUn cop acabada la marató, començava la feina del jurat: durant els primers dies d’octubre, representants de l’organització i dels col·laboradors del concurs van escollir les millors fotografies de cadascuna de les categories establertes dins la marató, i el passat 19 d’octubre es féu l’entrega de premis, també a l’arxiu comarcal. El premi a la millor fotografia, un vol en avioneta, se n’ha anat cap a Sabadell, però aquest no fou l’únic premi repartit: aquí podeu consultar la llista de premiats i la galeria de fotografies guanyadores.\nEntrega de premis. Foto: Josep M. Cabau\nHonestament, els resultats han superat totes les previsions: 15 participants, 18 localitats, 193 elements per fotografiar… i 526 fotografies a disposició de tot aquell que les necessiti, alliberades sota una llicència Creative Commons. L’exemple més visible de l’èxit d’aquesta marató és la mateixa llista de monuments de la comarca, ara farcida d’imatges quan tot just fa un mes aquestes eren una raresa. Tret de casos puntuals, podem afirmar que hem fotografiat tot el patrimoni monumental del Pla d’Urgell. L’excepció més sonada de la convocatòria és la de Mollerussa, que finalment va quedar pendent de fotografiar… Sembla fet expressament, però tenim l’excusa ideal per organitzar un Wiki Takes Mollerussa el setembre vinent, què us sembla?\nPublicat per Centre de Recerques del Pla d'Urgell "Mascançà" a 11:53:00 Cap comentari:\nEL LLIBRE SOBRE L'ESCULTOR JOAN ROBLES A MOLLERUSSA\nEs presenta a Mollerussa el llibre sobre l'escultor Joan Robles realitzat pels mascançanencs Joan Yeguas i Sebastià Garralón.\nPublicat per Centre de Recerques del Pla d'Urgell "Mascançà" a 13:27:00 Cap comentari:\nMASCANÇÀ REALITZA UN INVENTARI FESTIU DEL PLA D'URGELL\nEl Centre de Recerques del Pla d’Urgell Mascançà està elaborant un inventari del patrimoni festiu de la comarca del Pla d’Urgell. El treball tracta de recollir totes les festes que es celebren al Pla d’Urgell a 2012. L’inventari abasta les 18 poblacions de la comarca i els dotze mesos de l’any i pretén ser un retrat festiu actual del Pla d’Urgell. Així formaran part de l’inventari festes tan assenyalades dels calendaris festius de tots els pobles de la comarca com reis, carnaval, pasqua, sant Joan, Nadal, festes majors o l’Onze de setembre, però també les festes d’àmbit local com els Firals de Bellvís, les del Pou Bo de Torregrossa o les de la Poma de Barbens. El retrat ens permetrà conèixer de primera mà l’actualitat de les festes que es celebren a la comarca i esperem que a mitjà termini es pugui realitzar algun estudi sobre el patrimoni festiu. La recerca acabarà al mes de novembre de 2012 i els resultats s’enviaran al Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.\nCaga tió (Pla d'Urgell). Foto: Barret Picat.\nEl treball, que també s’està realitzant en altres punts del país, servirà per a l’elaboració del Catàleg del Patrimoni Festiu de Catalunya en un futur. L’inventari facilitarà la revisió dels criteris per a definir les diferents figures de catalogació i per a fer noves declaracions. Actualment, el Catàleg el formen festes com La Patum de Berga, el Carnaval de Vilanova i la Geltrú, les Santes de Mataró o les Festes del Tura d’Olot. La revisió del Catàleg és una assignatura pendent des de fa temps per les institucions competents i s’espera que comenci a resoldre’s amb el treball previ de recollida i inventari de les festes contemporànies d’arreu de Catalunya.\nPublicat per Centre de Recerques del Pla d'Urgell "Mascançà" a 9:55:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ESTUDIS, PLA D'URGELL\nLES JORNADES EUROPEES DEL PATRIMONI AL PLA D'URGELL\nAquest dissabte Mascançà posarà el Pla d'Urgell dins el mapa europeu del patrimoni cultural amb l'organització de les Jornades Europees del Patrimoni per primer cop a la comarca. La jornada serà dissabte 29 de setembre de 2012 al matí a Linyola on visitarem el nucli antic de la població i pujarem al campanar octavat, un dels tres únics de Catalunya amb quatre comunidors, acompanyats pels historiadors Esteve Mestre i Joan Yeguas, autors recentment d'un llibre sobre l'església del poble.\nA la tarda serem a Vilanova de Bellpuig per conèixer el retaule de la Mare de Déu del Lliri de la mà del seu estudiós, l'expert historiador de l'art Alberto Velasco, que acompanyarà la directora del Museu de Lleida, Montse Macià.\nL'acte té la col·laboració dels ajuntaments de Linyola i Vilanova de Bellpuig, les parròquies d'aquestes dues poblacions i del Consell Comarcal.\nLa jornada és lliure, gratuïta, no requereix d'inscripció i es realitzarà en format visita guiada.\nPublicat per Centre de Recerques del Pla d'Urgell "Mascançà" a 12:36:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: LINYOLA, PLA D'URGELL, VILANOVA DE BELLPUIG\nHEM FOTOGRAFIAT EL PATRIMONI COMARCAL\nHo hem aconseguit! Tret d'algunes excepcions, podem afirmar que hem aconseguit fotografiar tot el patrimoni comarcal que constava a les llistes de la marató fotogràfica. La feina a fer es va repartir entre una vintena de persones, i durant el dissabte vam recórrer tots els pobles de la comarca a la cerca i captura dels elements patrimonials.\nRepartiment de pobles a fotografiar. Foto: Vilaweb\nEstem molt agraïts a tots els participants i a totes les entitats i empreses que han donat suport a aquesta iniciativa. Ara només queda que les fotos que es van fer durant el dissabte es presentin al concurs tot posant-les a disposició dels projectes de la viquipèdia. Podeu veure les fotos aquí, en una llista que anirà creixent amb el pas dels dies. A partir de l'1 d'octubre, el jurat determinarà quines són les millors fotografies, i l'entrega corresponent de premis tindrà lloc el proper 19 d'octubre.\nUna participant en acció a Miralcamp. Foto: ESM BY-SA\nMARATÓ FOTOGRÀFICA DEL PATRIMONI COMARCAL\nRere el nom Wiki Takes Pla d'Urgell, diverses entitats de la comarca s'han unit per organitzar una marató fotogràfica que tindrà lloc el proper 22 de setembre.\nL'objectiu és fotografiar tot el patrimoni monumental del Pla d'Urgell i carregar les fotografies al repositori Wikimedia Commons, per tal que estiguin disponibles per a tot aquell que les vulgui utilitzar, sempre respectant-ne l'autoria.\nGràcies al suport de diverses revistes editades a la comarca, empreses i entitats, s'ha aconseguit que l'esdeveniment prengui la forma d'un concurs, en el qual s'atorgaran diversos premis a les millors fotografies, segons el criteri d'un jurat. La millor fotografia serà obsequiada amb un vol en l'avioneta de l'escola de vol La Serra, i totes les fotografies premiades es publicaran a les diverses revistes que formen part del comitè organitzador.\nNo us ho penseu, si us agrada la fotografia i teniu ganes de descobrir racons de la comarca amb valor patrimonial, us esperem el proper dissabte a l'arxiu comarcal del Pla d'Urgell a les 10 del matí.\nPanoràmica de l'Estany d'Ivars, per Chixoy. BY-SA\nPublicat per Centre de Recerques del Pla d'Urgell "Mascançà" a 14:32:00 Cap comentari:\nMASCANÇÀ ORGANITZA UNA MARATÓ FOTOGRÀFICA DEL PATRIMONI COMARCAL\nUs agrada la fotografia? Teniu ganes de conèixer racons de la comarca que potser ni sabíeu que existien i que a més a més resulta que són elements amb valor patrimonial?\nAmb el suport d'Amical Viquipèdia, Mascançà organitza un atac coordinat amb la intenció de fotografiar tot el patrimoni monumental de la comarca, uns 200 elements repartits arreu del territori. L'activitat, lliure i gratuïta, porta per nom wiki takes Pla d'Urgell, i tindrà lloc el proper 15 de setembre.\nPer tal de fomentar la participació, s'ha convocat una reunió oberta a totes les entitats de la comarca i aquells particulars especialment interessats en conèixer de primera mà el projecte. Us esperem el proper 7 de setembre, a les 20:00, al Breiko (carretera de Miralcamp, Mollerussa).\nWiki takes Pla d'Urgell\nL'escriptora Helena Rufat presenta el llibre "Una ...\nL'ARXIU DEL PLA D'URGELL REP ELS FONS DEL CANAL D'...\nEL LLIBRE SOBRE L'ESCULTOR JOAN ROBLES A MOLLERUSS...\nMASCANÇÀ REALITZA UN INVENTARI FESTIU DEL PLA D'UR...\nLES JORNADES EUROPEES DEL PATRIMONI AL PLA D'URGEL...\nMASCANÇÀ ORGANITZA UNA MARATÓ FOTOGRÀFICA DEL PATR...


dimarts, de desembre 07, 2021\nSí, ja és hora que la ciutat adopti el cognom “del Vallès”, no només perquè quatre dels municipis que ens envolten ostenten aquesta identificació, sinó per reivindicar l’espai vital dels nostres conciutadans. Avui som més Vallès que mai! Ja fa temps que l’espai vital dels ciutadans sabadellencs va més enllà de l’estricte límit administratiu del municipi. Aquesta ratlla que defineix el terme es dilueix i és superada pel dinamisme de la mateixa comunitat. De fet, a Barcelona fa dècades que es parlava de la ciutat real vers la ciutat administrativa. Per exemple, una de les fites que corrobora aquest nou espai vital és la manca d’autocontenció dels llocs de treball de la ciutat. Avui hi ha més sabadellencs que treballen fora de la ciutat que no pas a la mateixa ciutat. Fa poques dècades les dades eren totalment oposades a les actuals. Coses de la ciutat fabril. Aquesta exportació de llocs de treball fora de la ciutat també es pot constatar amb la corrua de cotxes que diàriament surten al m\nSabem masses coses i en fem molt poques! Aquest seria l’epitafi del què ha passat d’ençà el 1996 amb l’eclosió de l’acord de Kyoto, rubricat per la Unió Europea el 2002, fins a la vint-i-sisena trobada dels amics del clima a la ciutat de Glasgow (Escòcia). L’acord de Kyoto esperonava a la comunitat internacional a reduir les emissions en un 5,2% per sota de les dades de 1990. Aquest acord pel clima emanava de la cimera de la Terra celebrada a Rio de Janeiro el 1992; segurament un dels esdeveniments ambientals més importants de la comunitat internacional. Una iniciativa impulsada per les Nacions Unides plasmada en el visionari informe “El nostre futur comú” liderat per la noruega Gro Harlem Brundtland. Una política amb conviccions, decidida i ferma que no tenia problemes ni complexes a l’hora de debatre en qualsevol fòrum per hostil que semblés. Una manera d’exercir el servei a la comunitat a les antípodes de la “política d’aparador” que tan agrada practicar a casa nostra. Avui les COPs\nL’eclosió de l’anomenat Arc Metropolità és un altre exemple de la renúncia a vertebrar una de les regions més dinàmiques d’Europa: el Vallès. Desconec la capacitat política dels firmants d’aquest nou artefacte territorial, però algunes de les seves propostes són del tot antagòniques. Per exemple, crear una zona de baixes emissions i construir més autopistes és del tot contradictori. Aquesta agrupació de governs locals s’albira poc solvent per resoldre els reptes inapel·lables com les polítiques ambientals, d’equitat, culturals i educatives pel Vallès. Malauradament és fàcil discernir que l’esperit de tot plegat és reivindicar la construcció del quart cinturó, aprofitant la pluja de milions d’euros gràcies al deute públic que tard o d’hora haurem de tornar. Aquesta proposta associativa d’alguns Ajuntaments tampoc és novella. Als anys noranta ja es va promoure una mena d’aliança amb les ciutats de l’anomenada segona corona, des de Vilanova a Mataró. En aquella època amb un contingut més\nAixecar les barreres dels peatges\n(Publicat dimarts 14 de setembre de 2021 al Diari de Sabadell ) Fins ara, aixecar la barrera del peatge d’una autopista era un acte subversiu. Ara ha estat l’Administració espanyola la que d’un dia per l’altre ha retirat les barreres i desactivat el sistema de pagament. Més enllà d’aquesta fita queda pendent estudiar i documentar què ha significat aquesta etapa de peatges a Catalunya. Val a dir que la publicació coral “Les autopistes de peatge a Catalunya. Crònica d’una discriminació inacceptable (2000)” és un referent parcial d’allò que hem viscut, però que encara no coneixem del tot. I més quan continuaran vigents diferents peatges de la Generalitat. Setembre de 2021 Al Vallès la primera retirada d’un peatge de taquilla es va produir el 10 de gener de l'any 2000. En aquell moment la barrera de peatge de l’AP-7 estava situada a Sant Cugat del Vallès a l’alçada d’on avui hi ha TVE a Catalunya. Un tram viari on convivia l’autopista de peatge amb els laterals de la via coneguda c\n(Publicat dimarts 17 d'agost de 2021 al Diari de Sabadell ) L’agenda mediàtica del nostre país ja té un espai reservat cada estiu per abordar amb més o menys intensitat el relat de l’incendi forestal de torn. Asseguts a la gandula i gràcies a les imatges televisives sembla que estiguem seguint un xou minut a minut, però més aviat és una tragèdia grega. (Govern de Catalunya, 2021) És cert que el foc forma part de la nostra cultura mediterrània i que sempre ha estat present en moltes activitats tradicionals i de gestió del medi natural. I molt especialment quan va esdevenir una de les fonts d’energia de l’època. D’altra banda, el bosc és un patrimoni natural preuat pels béns i serveis que ofereix. Al llarg de la història ha viscut episodis de tota mena i si recordem les primeres imatges fotogràfiques, podrem veure moltes de les nostres contrades despullades d’arbres. A partir de la segona meitat del segle XX la superfície forestal s’ha vist incrementada de forma notòria. Per exemple\n(Publicat el 20 de juliol de 2021 al Diari de Sabadell ) Teulats postindustrials de Sabadell Fa anys el planificador i enginyer Albert Serratosa i Palet (1927-2015) delectava l’audiència amb un doll d’anècdotes i experiències que dibuixaven una trajectòria professional notable. De fet, la publicació “Pensar el territori. Converses amb Albert Serratosa” a cura de Joan Tort i Rosa Català, editat per Dèria editors, és un acurat compendi de l’itinerari professional. Als anys noranta en un acte a Sabadell amb els ecologistes de l'Adenc va voler il·lustrar els límits del creixement amb un relat, diguem que versemblant. Explicava que un col·lega, després de ser pare, estava del tot esverat en comprovar que la criatura s’engreixava de l’ordre d’1,2 kg al mes. Després afegia que si aquesta taxa es mantenia en el nounat, podria arribar a pesar centenars de kg en poques dècades. Una argúcia útil en un escenari amb perfils confrontats debaten sobre els límits dels artefactes urbans i les xarx\n(Publicat dimarts 22 de juny de 2021 al Diari de Sabadell ) No hi ha res pitjor que anunciar que repartiràs un cabàs de milions d’euros per a després a correcuita desencadenar una frenètica cursa per inventar projectes o rescatar alguna proposta arraconada. Això és el que passa a l’hora d’optar als Fons de recuperació europea, els mal anomenats “properes generacions”. Sembla evident que engegar la màquina de fer bitllets més aviat el que comportarà a les properes generacions serà fer-se càrrec del deute de tot plegat. I més quan els imports d’algunes d’aquestes ajudes són superiors als pressupostos ordinaris de moltes institucions. En aquest cas millor deixar-se aconsellar per la prudència. Departament d'Empresa i Treball (març, 2021) Entre els àmbits escollits per les autoritats europees hi ha aquells relacionats amb la sostenibilitat i l’emergència climàtica, entre d’altres. Un exemple el tenim amb la substitució de les fonts de generació d’energia. Des de fa mesos sembla que l’\n(Publicat dimarts 27 d'abril de 2021 al Diari de Sabadell ) L'estructura de la bioregió del Vallès. (Mapa estructural de Catalunya. ICGC, novembe 2014) Fa pocs dies una colla d’alcaldes i alcaldesses dels vorals de Barcelona s’aplegaven a la riba del Llobregat per signar l’anomenada “Declaració de Martorell”. Una nova versió actualitzada d’aquella taula dels noranta que també aplegava, si fa o no fa, els mateixos municipis amb el propòsit de dibuixar una altra realitat metropolitana. Fins ara aquest viarany s’ha evidenciat poc útil. I més a hores d'ara de la pel·lícula. L’actual proposta dels electes de l’anomenada segona corona serà poc fructífera per tractar-se de realitats diferents. Per exemple, què tenen en comú Sabadell amb Vilanova i la Geltrú, que no tingui amb Girona? Per altra banda, quin projecte polític comparteixen aquests municipis-capital? Més enllà de cridar l’atenció al tot poderós conglomerat de poder que configuren la Diputació de Barcelona, l’Àrea metrop


'Si cal retallar despesa en el pressupost 2020, hem de començar pels serveis que no estem obligats a prestar'\nBernat Calvo (Junts x Cat) posa com exemple els PFI i els projectes musicals que l'Ajuntament subvenciona a les escoles\nEn l’entrevista de la Roda Política de novembre avui ha estat el torn del cap de llista de Junts per Catalunya, Bernat Calvo. Calvo ha assegurat que el seu grup no s’havia compromès amb el govern a donar suporta les ordenances. Per altra banda, ha explicat que si cal retallar despesa en el proper pressupost, s’ha de començar per les despeses que el consistori no està obligat a donar.\nSobre el suport de Junts per Cat a les ordenances, Bernat Calvo ha assegurat que en cap moment havien garantit el seu suport al govern. I que, de fet, la decisió s’havia de discutir internament. Ha explicat, a més, que els havien enviat diverses versions de l’increment de l’Ibi.\nPer altra banda, la moderació en l’increment de l’Ibi va portar a l’alcalde a advertir, durant el ple de novembre, que s’haurà de retallar la despesa en el pressupost de 2020. En aquest sentit, el regidor de Junts per Cat considera que cal posar sobre la taula quins són els serveis no obligatoris que presta l’Ajuntament. Bernat Calvo recorda que hi ha serveis que es presten per decisió política i que segurament es podrien retallar sense generar una situació de convulsió. El primer d’aquests serveis que ha assenyalat ha estat el PFI, el Programa de Formació i Inserció per a joves. Però també ha posat altres exemples dins l’àrea d’educació. "Els projectes musicals no són serveis obligatoris, ni deriven d'una competència municipal. Es presten per decisió política i són una quantitat important de diners, es podria abordar d'una altra manera", opina.\nEncara sobre l’acció política de Junts per Cat, en el ple de novembre va retirar per tercera vegada la moció que proposa recuperar les restes arquitectòniques de Can Doro i Cal Guardià al futur equipament d’aquesta zona.


PRIVACITAT - PROTECCIO DE DADES.\nEn cumpliment del que disposa la Llei Orgànica 15/1999 de 13 de desembre de Protecció de Dades de Caràcter Personal, HOTEL L'ORENETA comunica que:\n1.- D'acord amb la Llei Orgànica de Protecció de Dades de Caràcter Personal (LO 15/1999 de 13 de desembre), es consideren dades de caràcter personal "qualsevol informació referent a persones físiques identificades o identificables". Les dades personals facilitades per Vè. per miktjà del Lloc Web HOTEL L'ORENETA s'incorporaran en un fitxer automatitzat titularitat de HOTEL L'ORENETA i seran tactats amb la màxima condincialitat i utilitzades exclusivament per atendre a les qüestions plantejades. La finalitat ndels esmentats fitxers es la gestió dels usuaris del Lloc Web HOTEL L'ORENETA així com la gestió dels serveis facilitats per mitjà del Lloc Web.\n2.- Al mateix temps s'informa i amb l'acceptació de la present Política de Privacitat Vè. confirma de manera inequívoca que les seves dades personals estan en poder de HOTEL L'ORENETA per facilitar un control i una gestió global dels usuaris del Lloc Web i les consultes efectuades per ells, així com per trametre als mateixos informació dels seus productes i serveis exclusivament relacionats amb el sector de les respectives activitats per diferents mitjans de comunicació.\n3.- Vè. garantitza que les dades personals aportades son certes, exactes, completes i actualitzades considerant-se responsable de qualsevol dany o perjudici, directe o indirecte, que pugui tenir lloc com a conseqüència del incompliment de la obligació.\n4.- Per garantir la seguretat i confidencialitat de les seves dades s'han adoptat els nivelkls de seguretat necessàris de protecció de dades personals i s'han instal·lat els mitjans tècnics al seu abast per evitar la pèrdua, el mal ús, alteració, accés no autoritzat i el furt de les dades personals facilitades per mitjà de HOTEL L'ORENETA.\n5.- HOTEL L'ORENETA utilitza cookies en el seu Lloc Web, únicament per optimitzar i personalitzar la seva navegació pel Lloc Web, sense que HOTEL L'ORENETA guardi en els seus propis sistemes d'informació, dades, informacions o perfils personalitzats de navegació pel seu Lloc Web.\n6.- Per exercitar els seus drets d'accés, rectificació, cancelació i oposició vers les seves dades, Vè. es pot dirigir per escrit identificat amb la referència "Protecció de Dades" a l'adreça següent : HOTEL L'ORENETA - Ctra. Bassacs, 60 - 08680 GIRONELLA (BCN).\n7.- Al mateix moment d'apotar les seves dades de caràcter personal podrà manifestar la seva intenció de NO rebre comunicacions comercials electròniques per part de HOTEL L'ORENETA, indicant-ho a la vinyeta corresponent. En qualsevol cas i de conformitat amb el que estableix la Llei 34/2002 de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic, en el cas que Vè. no desitgi rebre comunicacions comercials electròniques més endavant, ho podrà comunicar al correu electrònic info@hotel-oreneta.com


Aprèn a gestionar entitats de l'economia social\nEl programa destaca per formar i apoderar les persones que tenen encomanada la presa de decisions a les entitats.\nEs posa en marxa un programa que posa èmfasi en el desenvolupament d’habilitats directives per resoldre les situacions en aquest tipus d’entitats.\nLa Fundació Universitària del Bages presenta el ‘Diploma en habilitats directives en la gestió d’entitats de l’economia social’, un programa que es configura especialment per atendre les necessitats del dia a dia d’aquestes entitats, fent especial èmfasi en el desenvolupament d’habilitats directives per resoldre les situacions que les persones participants es puguin trobar en el desenvolupament de la seva tasca directiva en les seves organitzacions.\nEl curs té una durada de 75 hores, de les quals 60 són presencials i les 15 restants estan vinculades a un projecte d’acció directiva tutoritzat. Les sessions tindran lloc a UManresa (Av. Universitària, 4-6) de la capital del Bages i tenen un cost de 140 euros per alumne. Pel que fa al programa, aquest es divideix en 7 mòduls en què es tractaran temes de gestió, lideratge i comunicació. Donarà el seu tret de sortida el 16 de gener i s’allargarà fins el 10 d’abril amb sessions els dimecres de 9.00 a 14.00 hores.\nEntre els seus objectius, el programa destaca per formar i apoderar les persones que tenen encomanada la presa de decisions a les entitats, posar en valor la tasca que les entitats de l’economia social duen a terme en l’actualitat, acompanyar les entitats en un procés de millora contínua de la seva activitat a través d’una formació específica i de qualitat i oferir una experiència formativa que permeti ajudar a resoldre situacions de forma participativa, així com posar en comú bones pràctiques i casos d’èxit.\nbages, formació gestió, economia social, Fundació Universitària del Bages\nPacte de Barcelona: organitzacions socials, veïnals i ecologistes rebutgen el document final\nLafede.cat llança una campanya amb propostes per abordar la nova crisi social i econòmica\nJordi Rojas: "Cal reorientar el sistema econòmic cap una economia per la vida"\nCol·lapsat el cobrament de l’Ingrés Mínim Vital


Deducció dels subministraments d’autònoms - Euro-Comptables\nEuro-Comptables > Bloc > Assessorament > Deducció dels subministraments d’autònoms\nCom molt bé sabeu els que desenvolupeu com a persones físiques una activitat econòmica dins el vostre habitatge, i alguns de vosaltres malauradament ho heu patit, la Direcció General de Tributs venia considerant que les despeses de subministrament no eren deduïbles en cap mesura si no s’acreditava la seva utilització exclusiva dins l’àmbit de l’activitat, ja que de compartir-ho amb l’esfera privada, consideraven que no era possible determinar quina part era imputable a una o a l’altra.\nTot i que recentment ja s’havien produït sentències en aquest sentit favorables al contribuent, l’Agència Tributària seguia negant-se a admetre-ho, i continuava enviant paral·leles als qui gosaven deduir-se aquests subministraments.\nDoncs bé, amb data 10 de setembre de 2015, el TEAC ha dictat una Resolució vinculant per als òrgans de l’Administració, en la que aquestes despeses s’hauran de considerar deduïbles fent servir un criteri combinat de metres quadrats amb els dies laborables de l’activitat i les hores que s’exerceix dita activitat a l’immoble.\nSense deixar de ser una bona notícia, com sempre, han deixat una forquilla tan amplia a interpretacions en el moment de fer cadascun dels corresponents càlculs, que de ben segur no ens traurà d’haver de seguir litigant. És l’administració que tenim. Ara toca esperar a veure quines instruccions internes dicta Hisenda per a què els funcionaris actuïn front aquests casos. Evidentment hagués estat molt més senzill, com estaven admetent algunes sentències, cenyir el càlcul únicament a la proporció de metres quadrats destinats a l’activitat.\nUns proposem la lectura de la noticia publicada a elEconomista


QOSHE - Josep Lluís Micó\nPotser cada vegada resulti més difícil inventar màquines veritablement noves, però el segle XX, amb la informàtica, i el XXI, amb la quarta...\nAmesura que s’expandeixi la cobertura de la xarxa 5G, augmentaran les velocitats de transmissió i descàrrega audiovisuals. Podem pensar, doncs,...\nLa direcció en femení\nL’últim informe de l’Observatori Audiovisual Europeu, que aprofundeix en els moviments emergents a les pantalles entre 2020 i 2021, revela que...\nEl professor Axel Bruns afirma que determinades notícies que possiblement mai haguessin arribat fins a la ciutadania, ara estan en línia,...\nEls professionals i usuaris dels videojocs veuen aquest entorn com un idioma universal, amb sòlides comunitats de creadors i clients que dominen...\nConsol a la televisió\nLa pandèmia del coronavirus ha afectat tant la televisió convencional com els nous formats audiovisuals. Però, segons els experts, ho ha fet en...\nLa salvació tecnològica\nEl teletreball no consisteix únicament a quedar-se a casa responent correus electrònics, atenent trucades telefòniques o assistint a reunions...\nL’absorció de les xarxes\nEls principals destinataris dels missatges dels polítics a Twitter solen ser els seus col·legues i els periodistes, de manera que aquesta plataforma...\nLa utilitat del luxe\nLa passió per un cert tipus de luxe no s’alimenta exclusivament del desig de ser admirat, de suscitar enveja i de ser reconegut pels altres, sinó...\nFeina per divertir-se\nUna investigació demostra que els ciutadans estan refent els seus hàbits laborals per disposar de més temps d’oci per a les activitats que duen a...\nLa moda significa molt més que la roba que es posa cadascú. Embolcalla el teatre de la vida quotidiana i gaudeix de l’atractiu suficient per...\nL’aparició del Web 2.0 va trencar el monopoli dels actors polítics i els mitjans en el procés de producció i distribució de continguts...\nLa relació dels joves i els adolescents d’avui amb la televisió és molt diferent de la que fins ara han mantingut els grans. A l’hora de...\nCada vegada hi ha més analistes que recorden als governants que si els ciutadans se senten còmodes amb les innovacions digitals a la feina és...\nCada vegada hi ha més públic que s’informa a través de YouTube. A la gegantina plataforma de vídeos de Google, segueixen predominant els...\nCrueltat i violència\nLa crueltat s’ha mantingut amb tal legitimitat durant mil·lennis que ha funcionat com a ingredient dels plaers més preuats. En les societats...\nEl llenguatge de les tendències es pot aprendre i, en conseqüència, es pot ensenyar. Totes les cultures tenen un cànon de bellesa. Des de fa...\nL’esclat de la COVID-19 ha disparat el consum de vídeo concebut, generat, difós i compartit des de les xarxes socials, amb YouTube, Instagram i...\nEstafes amb criptomonedes\nLes denúncies per estafes comeses amb monedes digitals s’han anat acumulant als tribunals espanyols entre 2020 i 2021. Milers d’afectats han...\nEl present no és un record ni una especulació. El present el formen els esdeveniments que percebem directament. És més que l’avui, és l’ara....\nÉs prudent aquell que sap governar-se, a si mateix, mitjançant l’ús de la raó. No en va, la Prudentia era la personificació al·legòrica de la...\nLa primera discoteca en la història d’Espanya va ser Keeper El Escorial, establiment que es va presentar com a tal el 1969, en ple franquisme. Al...\nDiscoteques, discos, night clubs, clubs, boîtes... O boliches, com se les coneix en països com l'Argentina, l'Uruguai o el Paraguai. O antros, a...\nGlobalització i moderació\nEl col·lapse del mercat de les hipoteques subprime l'estiu de 2007 als Estats Units es va convertir en una crisi en tota regla quan la companyia...\nLes vacances dels pensionistes\nEl control dels usuaris dels viatges de l'Imserso s'haurà de reforçar en la primera edició que s'organitzi després de la pandèmia. Com és...\nEn la nostàlgia es barregen la tristesa i el plaer. Pensem en un instant del passat en què vam ser feliços o, com a mínim, així ho recordem...\nEl Banc d'Espanya i la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV) han llançat una advertència sobre el perill de les inversions en monedes...\nHi ha qui diu que Espanya va ingressar en la modernitat el 1992, l'any dels Jocs Olímpics de Barcelona, l'Expo de Sevilla i la creació de l'Ibex 35....\nUn dels pilars sobre els quals descansa la quarta revolució industrial és el treball a distància. No es tracta únicament de realitzar tasques...\nMés intel·ligència per més música\nUn experiment dut a terme per l'start-up Musiio aspira a reclutar figures de la cançó amb un gran potencial mitjançant un sistema...\nMés uniformes que mai\nL'uniforme acostuma a ser una expressió d'autoritat que ajuda a qui el du a destacar-se entre la multitud. L'hàbit d'una monja anuncia quines són...\nLa representació de la violència és més exacerbada quan aquesta disminueix de fet en la societat. En l'art, la literatura, el cinema, la...\nExàmens i notes a TikTok\nEls usuaris de TikTok estan utilitzant cada vegada més aquesta xarxa social per fer broma sobre les classes i els exàmens. Ho fan internautes de...\nDeclaracions d'amor i de guerra\nEls canvis històrics dels darrers cinquanta anys –les revoltes del Maig del 68, la caiguda del mur de Berlín, la pandèmia de la sida, la...\nEl núvol dels negocis\nEl núvol està democratitzant el desenvolupament del programari informàtic. Gràcies al cloud computing, les noves empreses i també les que tenen...\nEl processament del llenguatge natural està en auge. Aquest és el camp de la informàtica que se centra en les interaccions lingüístiques entre...\nGuerres i població\nQuan les nacions-estat modernes emprenen una guerra, sovint ens angoixem perquè no encertem a comprendre quina n'és l'autèntica...\nEls fills en directe\nXarxes socials com Instagram, TikTok i, especialment, YouTube han propiciat que famosos consolidats i famosets en potència hagin distret el seu...\nPantalles en guerra (i II)\nL'adolescent s'avorreix a la seva habitació. Mentre juga amb el telèfon mòbil, se li acut que podria iniciar una sessió en directe a Instagram....\nPantalles en guerra (I)\nLes xifres demostren que la pandèmia del coronavirus ha beneficiat el negoci de les anomenades OTTs, sigles en anglès d'Over-the-top, és a dir,...\nEls disgustos de la intel·ligència artificial\nAcadèmics i professionals feia unes quantes temporades que reclamaven més ètica per a la indústria tecnològica. Ara tenen motius per cantar...\nQuè sabenles empreses?\nLa majoria de les empreses encara no sap què fer amb les seves dades. De fet, moltes organitzacions ni tan sols estan capacitades per recopilar-les,...\nIntel·ligència periodística artificial\nLa informàtica convencional segueix unes regles comparatives per arribar a una conclusió. De vegades, la intel·ligència artificial comença a...\nBandes i subcultures\nCal diferenciar bé les bandes delictives de les subcultures. Les primeres són petites, es formen a partir d´un reclutament específic i d´una...\nNou periodisme musical\nFa mig segle, Jeff Nuttall publicava Bomb Culture (1968); Nik Cohn, Awopbopaloobop Alopbamboom (1969), i George Melly, Revolt Into Style (1970), les...\nEls noms i els propis\nFrancis Scott Fitzgerald volia titular la seva novel·la Trimalchio, fins que un editor li va suggerir El gran Gatsby. El nom de l'heroïna d'...\nEls drets de les màquines\nA les companyies tecnològiques, els assisteixen drets com els que, d'una banda, els permeten expressar-se lliurement, i d'una altra, defensar-se als...\nLa teoria computacional va permetre que la psicologia s'endinsés en la forma de les representacions mentals –les inscripcions simbòliques...\nUn nou actor estava analitzant ja el tipus de joc que plantejaven equips de futbol com els de la Premier League (Regne Unit) o la Bundeslliga...\nWinston Churchill és un dels personatges històrics més citats a l'hora de reforçar amb una frase cèlebre alguna idea en qualsevol àrea o...


Piraguada des de Xerta fins a Tortosa contra el Pla Hidrològic de l'Ebre – Cornudellaweb / PrioratDigital / Segle21.cat 1998-2017\nLa Plataforma en Defensa de l’Ebre presentarà dimecres una queixa davant la CE contra el PHE i presenciarà la votació de l’informe dels eurodiputats que van visitar el Delta\nUns quants participants de la piraguada a l’Ebre mostren dins de l’aigua una pancarta on s’hi llegeix “L’Ebre sense cabals és la mort del Delta”.\nUna piraguada des de Xerta fins a Tortosa en la qual han participat prop de 180 persones ha donat el tret de sortida aquest diumenge a una setmana en què la Plataforma en Defensa de l’Ebre (PDE) intensifica la lluita contra el Pla Hidrològic de la conca de l’Ebre en clau europea. Dimecres, diversos membres de la Plataforma presenciaran des de Brussel.les la votació al Comitè de Peticions de l’Eurocambra de l’informe redactat per la delegació d’eurodiputats que van visitar el Delta al febrer. El mateix dia, presentaran una queixa contra el pla davant la Comissió Europea amb l’objectiu que es modifiquin els cabals ecològics. “Si Europa obliga a fer modificacions, Espanya ho haurà de fer”, ha explicat un dels portaveus de la PDE, Joan Antoni Panisello. Si Brussel.les fes el requeriment i el govern espanyol no canviés el PHE, s’obriria la porta a les sancions econòmiques.\nLa queixa que la Plataforma presentarà dimecres davant de la Comissió Europea a Brussel.les ha estat elaborada tenint en compte, principalment, factors tècnics i mediambientals. En la redacció hi han participat, de fet, científics i tècnics de la Universitat Rovira i Virgili. Segons ha explicat Panisello, el text constata els incompliments d’una sèrie de normatives europees i la vulneració de “moltes directives europees d’aigua” i per això demana modificacions en el PHE, principalment sobre el cabal ecològic del riu, les hectàrees de nous regadius i la construcció d’embassaments.\nLa queixa s’assembla a la que la PDE ja va presentar amb l’anterior PHE. “És un tràmit que s’ha de fer”, ha detallat Panisello, que ha insistit en què esperen que Europa tingui en compte les demandes del territori perquè “el pla suposaria la liquidació del Delta i l’activitat que es produeix al seu voltant”. El text, un cop presentat, s’haurà de debatre i caldrà que sigui admès a tràmit. Un cop fets aquests procediments, Brussel.les podria instar al govern espanyol a modificar el pla hidrològic.\nSegons ha explicat la portaveu de la PDE Susanna Abella, les institucions europees hauran d’avaluar el pla de conca, tant amb les aportacions que pot fer la Plataforma com amb la lectura que es faci des de Brussel.les, i després podrien instar l’Estat a modificar el PHE mitjançant cartes d’emplaçament. Amb tot, si l’executiu espanyol no donés una resposta satisfactòria, s’iniciaria un procediment d’infracció que es duria fins al Tribunal de Justícia de la UE a Luxemburg. “No volem que sancionin l’Estat espanyol”, ha dit Abella, “volem que facin bé els Pla de Conca”.\nL’acte, descrit com una “manifestació lúdica”, s’ha presentat com una continuació de la manifestació multitudinària que es va fer a Amposta el 7 de febrer i la protesta a Barcelona al juny. El nus pintat que hi ha en un dels murs al costat del riu ha estat modificat aquest diumenge amb un cercle d’estrelles al voltant per intensificar el caràcter europeu que la PDE agafa aquesta setmana.\nCarles X. Cabós 10 de Juliol de 2016 Eurocambra, Piraguada, Pla Hidrològic, Plataforma en defensa del Ebre, Terres de l'Ebre, Tortosa, Xerta\nAnterior Entrada anterior: Demòcrates anunciarà aquest dilluns accions legals per la “usurpació” del nom per part del Partit Demòcrata Català\nSegüent Entrada següent: El festival Cruïlla Barcelona bat el seu rècord de públic amb 47.000 espectadors