Ràdio Tordera – El Rusc i l’Ajuntament us conviden a l’acte de benvinguda al Nadal en el marc del Dia Internacional de les persones amb discapacitat\ndes. 03, 2021App, Entitats, Regidories, Societat\nAvui Tordera s’adhereix a la celebració del Dia Internacional de les persones amb DisCapacitat amb una activitat adreçada a tots els públics, a la Plaça de l’Església.\nCom cada any, els representants de la Fundació Joan Pujol – El Rusc, seran els encarregats de llegir el manifest de la jornada i desplegar una pancarta que han treballat per a l’ocasió, en un acte que començarà a les 17:30h.\nTot seguit, i trobant-nos a les portes de les festes de Nadal, tindrà lloc l’encesa simbòlica de l’enllumenat de Nadal i una xocolatada organitzada amb el suport de la Comissió de Festes. Per aquest motiu, ahir es va instal·lar un pi a la mateixa plaça que s’il·luminarà durant aquestes festes. Ho explica la regidora d’obres i serveis, Bàrbara Vergés.\nL’acte, obert a tothom i organitzat pel Rusc i l’Ajuntament, estarà amenitzat per la música swing de nadal del Trio Cavallieri. Per a una bona organització de la xocolatada i d’acord amb la campanya impulsada per l’Àrea de Medi Ambient, ResiduZero, es recomana que tothom es porti la seva tassa.\nAmb aquesta iniciativa es donarà el tret de sortida a les activitats de Nadal a Tordera que organitzen les entitats i el propi Ajuntament. Actes que ja s’estan treballant per dur-los a terme sempre i quan les mesures contra la pandèmia ho permetin, com el mercat solidari per la Marató, el parc infantil de Nadal, el pessebre vivent a Sant Pere, els Pastorets, la Fira de Nadal, la festa de Cap d’Any o l’arribada dels Reis d’Orient.\n24 casos Covid a Tordera aquesta setmana Avui es reuneix el Consell Veïnal per validar les propostes dels Pressupostos Participats que passaran a votació


Secció actual: Atenció a la comunitat\nSecció actual: Detecció, prevenció i resolució de conflictes\nPàgina actual: Circuit de prevenció i seguretat\nCircuit de resposta a les demandes d’intervenció de les comunitats educatives i el seu entorn en matèria de prevenció i seguretat\nDes de la Direcció de Serveis de Prevenció de l’Ajuntament de Barcelona, conjuntament amb el Consorci d’Educació de Barcelona, tècnics i tècniques de les diferents àrees implicades en l’abordatge dels temes de prevenció i seguretat als centres educatius, han elaborat el «Circuit de resposta a les demandes d’intervenció de les comunitats educatives i el seu entorn en matèria de prevenció i seguretat».\nAquest és un protocol d’actuació que estableix el circuit i metodologia d’intervenció per tal de donar una resposta eficient a les demandes d’actuació derivades de situacions conflictives que es puguin generar en els centres educatius de primària i secundària i el seu entorn.\nEn certes ocasions els centres educatius es troben davant la necessitat d’atendre conflictes que distorsionen la convivència al centre i al seu entorn i que dificulten portar a terme la tasca educativa que tenen encomanada. Tot i que els cossos de seguretat són els agents que en cas d’urgència i emergència han d’intervenir en primer lloc, és possible que alguns conflictes requereixin també de la intervenció coordinada dels diferents tècnics i professionals vinculats de manera directa o indirecta amb el sistema educatiu.\nLa resposta pública a les demandes dels centres educatius, ha de garantir una intervenció eficient, proporcionada i ajustada en el temps i no només ha de preveure atendre les urgències, sinó que quan sigui necessari, ha de proporcionar un espai d’anàlisi i coordinació entre els diferents operadors per proposar i promoure altres intervencions des d’una vessant preventiva.\nDocument de presentació del circuit de resposta a les demandes d'intervenció, PDF 47 KB\nFormulari- protocol de comunicació de les demandes d'intervenció, (àrea privada dels centres)\nCircuits i contactes telefònics (tècnic/a de prevenció, Guardia Urbana i Mossos d’Esquadra) per districte:\nCiutat Vella, PDF\nSants - Montjuïc, PDF\nLes Corts, PDF\nSarrià - Sant Gervasi, PDF\nHorta - Guinardó, PDF\nNou Barris, PDF (actualitzat el 13 de gener de 2022)\nSant Andreu, PDF\nSant Martí, PDF


20è aniversari de La Pizza del Born\nFoto: La Pizza del BornFoto: La Pizza del Born\nSegur que hi heu entrat més d'una vegada, afamats i guiats per la flaire de pizza que omple tot el passeig del Born. La Pizza del Born va ser pionera a portar a Barcelona la pizza en porcions –pizza al taglio– que ara trobem a tot arreu. Va ser fa 20 anys i dilluns 9 –de 18 a 22 hores– celebren l'aniversari amb una festa on hi haurà pizza i cervesa a un euro, copa de cava gratis per a tots els clients, un espectacle de 'live painting' i se sortejarà un any de pizza gratis. El guanyador es donarà a conèixer el mateix dia. Apunteu la data a l'agenda i aprofiteu per tastar alguna de les seves 30 varietats de pizza. Mamma mia!


Vols barats de Màlaga a Agadir des de 413 € a Iberia\nVols barats Marroc Agadir Màlaga-Agadir\nVols barats de Màlaga a Agadir (AGA) de Màlaga a Agadir Màlaga-Agadir, Marroc\nVols barats Màlaga-Marràqueix\nConsulta l’oferta de vols de Màlaga a Agadir i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Màlaga a Agadir.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Màlaga a Agadir fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


La Fira d'Onda finalitza el seu 150 aniversari amb una alta participació en els seus actes - Diari Millars, informació local en valencià.\nEl diumenge ha començat amb la XVII Volta Turística i Cultural al parc natural de la Serrà d’Espadà. Els participants han pogut gaudir del gran patrimoni natural de la zona i de la ciutat d’Onda, com a porta a este paratge, amb les explicacions dels guies. A més, vehicles antics de diferents èpoques han omplert els principals carrers d’Onda, gràcies a ‘Antic Vespa Club d’Onda’. També han actuat Ivana Michlig, amb la dansa oriental que no va poder realitzar-se el dissabte per la pluja.\nLa tradicional missa solemne celebrada en honor al patró de la vila, Sant Roc, ha comptat amb la participació del cor de la Unió Musical Santa Cecília, que ha interpretat els càntics litúrgics. A partir de les 13.00 hores la ciutadania ha pogut visitar l’exhibició d’estos vehicles a la plaça del Pla, a la qual també han acudit reines de la Fira i les seues corts d’honor. Al migdia, la mascletà ha reunit a multitud de persones a la plaça del Raval de Sant Josep, expectants de l’espectacle pirotècnic.\nA les 19.15 hores la desfilada de carrosses ha iniciat el seu recorregut pels carrers d’Onda en les quals els esperaven centenars d’onders. Les reines de la Fira i les seues corts d’honor han llançat confeti des de les seues carrosses, que ha omplert la ciutat de color, alegria i bon ambient. En la desfilada també han participat la Unió Musical Santa Cecília d’Onda, les agrupacions de gegants i cabuts, grups folklòrics, diferents barris i penyes. A continuació, la traca final de festes i el castell de focs artificials, disparada per la pirotècnica Tomás de Benicarló, han donat per finalitzat el 150 aniversari de la Fira.\nL’alcalde d’Onda, Ximo Huguet, ha manifestat que “ens hem d’asseure a fer un balanç més profund, però les primeres impressions indiquen que ha sigut una fira molt participativa i sense incidents greus destacables. Ha transcorregut tot dins de la normalitat festiva i hem de felicitar-nos per açò. Cal donar les gràcies als onders que ha participat en l’organització i en tots els actes. Ara després de la corresponent avaluació, la Junta de Festes i l’àrea que gestiona\nPost més nousL’Ajuntament de Castelló insta a participar en l’Assemblea Ciutadana\nPost més vellsDetingut per robar en un vehicle a Vinaròs


Intervé: Núria Berga, alcaldessa de Jafre\nLes conseqüències de la COVID s’han propagat per cadascun dels aspectes més insignificants de les nostres vides. Des de les ciutats amb més densitat fins als pobles més remots, la presència del coronavirus hi ha tingut cabuda, sigui en primera persona o des del televisor. Ho comprovem a la localitat de Jafre, al nord de la comarca, on els seus 380 habitants també van viure un confinament estricte com la resta de l’Estat. Quatre mesos després de poder sortit dels respectius habitatges, Jafre preveu celebrar la seva festa petita d’una manera més íntima que els altres anys.\nDesprés d’haver de suspendre la festa de la gent gran, la fira de Sant Joan i la fira de la cervesa, l’11, 12 i 13 de setembre arriba la festa petita de Jafre i des del consistori preveuen celebrar-la amb una programació més reduïda que els altres anys. Un concert de cobla o un espectacle d’animació infantil són els actes que ressonen amb més força.\nLa nova normalitat s’ha assentat sobre el poble, el qual ha vist suspesos tots els cursos i tallers programats amb motiu de preservar les mesures sanitàries de seguretat. Això sí, l’obertura del local social, reconegut entre els més sèniors per albergar les partides de cartes després de dinar, s'ha realitzat amb total normalitat. De la mateixa manera, s’ha saldat amb èxit i 0 contagis el casal d’estiu infantil, el qual ha acollit una trentena de nens i deu monitors.\nDurant el confinament, el poble es va bolcar amb la gent gran. En concret, els seus habitants van conformar una xarxa de voluntariat per oferir-se a anar al supermercat o a la farmàcia en nom dels d’edat més avançada. Pel que fa a l’Ajuntament, aquest facilitava comunicats diaris amb les últimes dades sanitàries. D’altra banda, es van poder proporcionar mascaretes per a tots els ciutadans, gràcies a un grup de veïns que es van oferir a cosir-les i repartir-les entre els jafrencs i jafrenques. Tota una declaració de solidaritat en temps de pandèmia.


Olot farà controls policials per combatre l'incivisme dels amos de gossos - El Gerió Digital\nEl 2014 es van tramitar 25 denúncies\nDijous, 12 de novembre de 2015 11:22h\nUna veïna d'Olot passejant amb el seu gos © ACN\nHo diu l'Ajuntament d'Olot que ha decidit combatre l'incivisme amb una campanya informativa que porta per nom 'Tu n'ets el responsable' . S'han enviat cartes als propietaris dels 1.756 animals registrats que actualment hi ha, la majoria amos de gossos. Se'ls informa dels seus drets i de les seves obligacions, com ara tenir l'animal censat, amb un xip identificatiu, recollir els seus excrements i passejar-lo lligat.\nA partir del 17 de novembre, a més, la Policia Local farà controls, alguns amb agents de paisà, per comprovar que tot està en ordre. Així, la policia portarà un lector de xip per comprovar que l'animal està degudament identificat. També es perseguirà especialment aquell amo que no reculli els excrements o que permeti que orini en llocs no apropiats. "Hi ha gent que sembla que s'ofèn quan veu la policia secreta però a la pràctica és necessari i més eficaç" en aquests casos, assegura el cap de la Policia Local, Ignasi López.\nLes multes van des dels 50 euros –per no dur l'animal lligat o tenir-los en una zona de joc infantil, passant pels 100 euros que costa si no està xipat o per embrutar la via públca i fins als 2.400 a 15.000 euros en cas de no tenir la llicència per a un gos potencialment perillós.\nPer la seva banda, el regidor de Medi Ambient d'Olot, Josep Guix, insisteix que vol ser una campanya de "sensibilització" pensant en aquella "minoria" de propietaris que no es comporta de forma cívica. Ara bé, consideren que s'ha de combatre perquè per pocs que siguin malmeten a imatge i la convivència de la ciutat.\nPel que fa al cens dels animals, l'equip de govern no creu que aflorin molts més gossos registrats dels que hi ha ara ja que creuen que aquest aspecte està "molt controlat" i que els propietaris estan conscienciats de que cal fer-ho.\nEl primer espai d'esbarjo per a animals\nL'Ajuntament ha anunciat que està treballant en l'obertura d'un espai d'esbarjo per a gossos tal i com se'ls ha demanat per part dels propietaris. Encara no està del tot concretat, però sí que se sap que anirà a la zona del barri de Pequín i que serà una prova pilot per veure si cal fer-ne de noves. Farà uns 500 metres quadrats i estarà tancat per tal que els animals puguin passejar sense necessitat d'anar lligats.\nL'any passat, la Policia Local va fer 295 actuacions relacionades amb gossos i va posar 25 denúncies.


Ara cuina: de febrer 2019\npastís cremós de xocolata (II)\nUna delícia dedicada especialment als xocoaddictes!!! No us el podeu perdre.\n80g de sucre llustre\n180g de farina de rebosteria\n125ml de nata per muntar\n40g de mantega en trossets\n225g de cobertura de xocolata\n40g de sucre llustre\n1/2 tassa de cafè calent\nposem al bol de la batedora la mantega i el sucre llustre. Ho batem fins que estigui cremós. Separem rovells de clares i afegim només els rovells. Batem un altre cop. Tamisem a sobre la farina i la maizena, el cacau i la sal. Remenem el conjunt fins obtenir una massa homogènia. Ho passem a un paper film i deixem a la nevera unes 2 hores.\nTraiem la massa de la nevera i l'estirem intentant que agafi una forma arrodonida per folrar el motllo. Ha de tenir uns 6 mm de gruix. Posem farina al motllo i folrem el motllo, amb el corró retallem la massa que sobri. Amb una forquilla fem uns foradets al fons. Posem a la nevera uns 20 minuts. Preescalfem el forn a 180º i la coem uns 20 minuts. Deixem refredar la massa.\nPosem en un bol la xocolata. Al foc en un cassó escalfem la nata i la mantega. Un cop calent, bolquem els líquids sobre la xocolata, remenem i afegim el sucre i el cafè. Incorporem els 2 ous i la vainilla. Quan tinguem la base freda, posem a dins el farcit i ho coem 12 minuts a 180°. La part interior encara estarà una mica amb consistència de flam. Cal deixar-ho refredar i després millor deixar-la unes hores a la nevera. Decoreu i serviu… és un plaer al paladar!!!\nUs deixo aquí el vídeo per veure els passos:\nPublicat per Ara cuina a 20:43 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: Cooking chef, Festiu, Internacional, Pastissos, Postres, Vegetarià, Xocolata


L’Orquestra Simfònica Primitiva es crea l’any 1988, perquè l’alumnat de corda de l’Escola de Música poguera desenvolupar la seua activitat en una agrupació pròpia i, a més, ampliant el ventall de possibilitats artístiques de la societat.\nDurant els seus més de 30 anys de trajectòria, l’agrupació ha demostrat la seua qualitat musical al llarg de tota la geografia espanyola, amb la seua participació en els Festivals de Joves Orquestres, celebrats al Palau de la Música de València i organitzats per la Conselleria de Cultura; al Festival Mozartmania d’Alfàs del Pi; així com a aquelles que organitza, anualment, el M.I. Ajuntament de Llíria. També cal destacar els concerts de clausura al Festival de la Fira de València (2002 i 2003) davant més de 3.000 espectadors, el concert de clausura al XXVIII Certamen Provincial de Bandes de Música de la Diputació de València o els concerts oferits a Santa Maria la Mayor (Roma) l’any 2006.\nUna de les seues fites més importants és el primer premi en el III Concurs Bankia d’Orquestres de la Comunitat Valenciana, aconseguit a febrer del 2019; convertint-se en el primer guardó aconseguit per l’agrupació des de la seua creació.\nDes del 1989, l’Orquestra Simfònica ha col·laborat habitualment amb cors, entre els quals destaquen la Coral Polifònica Valentina, Coral Gregorio Gea, Coral Vicentina de les HH. Del Treball de València; i amb veus solistes, com Ruth de los Reyes, Ignasi Giner o Vicente Antequera.\nPer altra banda, l’orquestra ha realitzat gravacions per a l’antiga Canal 9 i ha editat diferents disc compactes amb un repertori variat i ambiciós.\nDes de la seua fundació, ha estat dirigida per Rafael Villarejo, José Fabra, Ramón Ramírez, Andrés Valero-Castells, Luís Cobos, Pilar Vañó, José Vte. Escrig i Manuel Galduf, entre altres.\nDes de l’any 2016, el seu director titular és Juan José Aguado Baena.


A Tarragona ens falta llum, encara | FET a TARRAGONA\nUpdated: 11 de desembre, 2017\nFaçana de l’Ajuntament de Tarragona (Foto: Albert Ventura).\nL’Ajuntament de Tarragona ocupa el 99è lloc d’entre 110 consistoris en l’Índex de Transparència dels Ajuntaments (ITA) que elabora l’organització Transparencia Internacional España (2017). Els resultats obtinguts pel consistori tarragoní en aquest estudi (72,5%) se situen per sota de la mitjana (89,7%). Esperonat per aquesta notícia, apareguda en diversos mitjans locals el passat mes de juliol, decideixo examinar el portal web del Consistori. Intento ser exhaustiu en la cerca, però el fet que el lloc web no aglutini tota la documentació i obligui els usuaris a navegar d’un lloc a un altre —pàgines web de les empreses municipals, seu electrònica de l’Ajuntament, etc.— dificulta la meva tasca d’analista aficionat. Prego, per aquest motiu, que si algú ha verificat informacions que jo no he estat capaç de detectar en el web em disculpi i m’exigeixi una rectificació. De totes maneres, la manca de claredat i accessibilitat penso que ja forma part del problema que ens ocupa.\nEls resultats obtinguts per l’Ajuntament (72,5%) en l’estudi de Transparencia Internacional España (2017) es troben per sota de la mitjana (89,7%)\nSi parem atenció en els paràmetres de publicitat activa emprats en els informes anuals del Síndic de Greuges —que segons la Llei 19/2014, del 29 de desembre, és la institució encarregada d’avaluar el compliment de la normativa de transparència a les administracions públiques de Catalunya— podem constatar nombroses carències en el lloc web de l’Ajuntament de Tarragona. D’entrada, comprovem que l’agenda política de l’alcalde Ballesteros no s’actualitza degudament: el mes de novembre tan sols hi figuraven dos actes públics. Comparar-la amb l’agenda de l’alcalde Pellicer (segons l’ITA, l’Ajuntament de Reus mereix una nota de 96,3% en transparència), és decebedor per a qualsevol ciutadà tarragoní. En el cas dels consellers electes del número 1 de la plaça de la Font, de la seva activitat diària directament no se n’especifica res.\nDurant la recerca tampoc no som capaços d’identificar en el web el codi de conducta dels alts càrrecs ni la Carta de Serveis Municipals. A més a més, des de la pàgina de l’Ajuntament els enllaços web directes a l’organigrama i les «Retribucions, indemnitzacions i dietes dels empleats públics» no funcionen correctament, cosa que dificulta l’accés a la informació. D’altra banda, si ens fixem en un dels aspectes més innovadors de la Llei 19/2014, que és l’obligació que tenen les institucions públiques catalanes de difondre un registre de grups d’interès amb l’objectiu que els ciutadans puguin conèixer la relació que les administracions mantenen amb diversos lobbies, l’Ajuntament —en el segon any de vigència de la Llei— continua sense fer els deures.\nPel que constata el Síndic de Greuges, la majoria de consistoris amb més de 55.000 habitants no publiquen amb detall la informació referent a les societats municipals. En aquesta qüestió, l’Ajuntament de Tarragona no és l’excepció i el seu portal web peca d’arbitrarietat: en funció de la pàgina de l’ens que es consulti podem aconseguir documents més o menys específics —n’hi ha, val a dir-ho, són força complets. En qualsevol cas, no sempre s’hi concreta l’experiència professional dels màxims responsables de les societats municipals.\nEl Consistori no facilita la reutilització de dades\nA banda de totes les limitacions detectades, en el lloc web de l’Ajuntament també trobem a faltar un espai bàsic que faciliti la reutilització de dades, que segons els experts és un dels factors a considerar a l’hora de determinar si una administració és prou transparent. En teoria existeix un enllaç que condueix a la pàgina web intitulada «Dades obertes» (http://opendata.tarragona.cat/tarragona/ca), però qui hi intenti accedir comprovarà que encara no es troba disponible. En altres consistoris del Camp de Tarragona, com els de Reus i Cambrils, el portal de dades obertes funciona i s’actualitza amb assiduïtat. Altra vegada, l’exercici comparatiu amb poblacions properes resulta nefast per als tarragonins. En el cas de Cambrils, hem verificat que els formats d’arxiu més utilitzats per compartir la informació són XLS, CVS i rss, tot i que també fan servir XML, ods i css. Aquests formats permeten que el ciutadà pugui treballar i reescriure la informació. L‘Ajuntament de Tarragona, en canvi, no facilita la reutilització de la informació pública. La majoria de documents consultats en el seu portal web es troben en PDF, amb algunes excepcions, com la despesa de les campanyes institucionals, que sí que es presenta en format XLS. Tampoc no hem detectat que l’Ajuntament presenti condicions a la reutilització, cosa que referma la falta de sensibilitat que el Consistori ha demostrat fins ara en aquesta qüestió.\nEl factor que Transparencia Internacional valora pitjor de l’Ajuntament de Tarragona és el corresponent al dret d’accés a la informació pública. La nota (50%), tenint en compte la manca d’accessibilitat que denunciàvem, sembla del tot justificada. Per exemple, si un ciutadà vol redactar una sol·licitud d’accés a la informació pública ha de saber que aquesta opció no es troba disponible a la pàgina corporativa de l’Ajuntament, ni a l’espai dedicat a la Transparència, sinó a la seu electrònica. A més, el Consistori no concreta quantes sol·licituds d’accés a la informació pública rep, ni si són resoltes dins del termini establert per la Llei 19/2014.\nSegons Transparencia Internacional, l’Ajuntament ha de garantir millor el dret d’accés a la informació pública\nComptat i debatut, amb unes poques hores de navegació, els resultats de l’Ajuntament en la classificació de Transparencia Internacional no ens haurien de sorprendre. Si els consistoris de ciutats amb menys habitants i recursos que la nostra poden disposar de portals web més accessibles, que a més a més faciliten la reutilització de dades, això vol dir que Tarragona té la capacitat d’estar a l’altura. És, simplement, doncs, una qüestió de voluntat política. Per aquest motiu, des d’aquesta columna convido l’Ajuntament, no només a posar-se el dia en termes de transparència —de fet, hi està obligat, legalment—, sinó a intentar esdevenir pioner i abordar també altres aspectes d’interès, com ara la gestió dels regals a polítics electes o la publicació de les despeses que els seus viatges i desplaçaments fora del territori català comporten a les arques municipals. La transparència no pot ser un mer exercici de maquillatge institucional, almenys si volem avançar cap a democràcies menys opaques i més participatives. Com va dir el jutge nord-americà Louis Brandeis (1914) en una reflexió que apareix amb recurrència en els textos acadèmics que parlen de transparència: «La llum del Sol és el millor desinfectant». Sembla, doncs, que a Tarragona ens falta llum, encara.\nTransparència Ajuntament Tarragona\nA Tarragona ens falta llum, encara | Festina Lente 8 de febrer, 2018\tAt\t1:12 am\n[…] [Article publicat al digital de la revista Fet a Tarragona el 10 de desembre del 2017] […]


Arran de la difícil situació derivada de la Covid-19, l’Ajuntament de calafell posa en marxa la campanya Bons calafell. La finalitat d’aquesta campanya és fomentar la compra en els establiments locals adherits.\nUn cop registrat tindràs un període de 7 dies per utilitzar els bons. La campanya s'inicia el 2 de desembre i finalitzarà el 19 de desembre de 2021. Recorda fer-ne ús!\nEl Ajuntament de Calafell injectarà 200.000 € al sector comercial, de serveis i de hostaleria en format de bons, generant un impacte econòmic de com a mínim, 600.000 €. Això comportarà una sèrie d’avantatges que repercutiran directament en el teixit comercial i de serveis de Calafell:\nCampanya de difusió entre la ciutadania per fomentar el consum als establiments de Calafell. Millora del fons de liquiditat dels establiments adherits. Recuperació econòmica a curt termini per afrontar millor la present situació causada per la Covid-19.


20 anys de guerra\nLes autoritats del país calculen que el nombre d’evacuats ascendeix a 100.000\n30 de de juliol del 2021. 16:48\nEl primer vol amb afganesos que van treballar per a les tropes nord-americanes al país asiàtic va aterrar aquest divendres als Estats Units, tal com ha anunciat el president nord-americà Joe Biden, en l’inici d’una operació per evacuar milers de persones davant possibles represàlies dels talibans. «Aquest matí ha aterrat el primer vol de l’Operació Refugi d’Aliats amb afganesos i les seves famílies capacitats per rebre visats especials d’immigració. Serà el primer de molts mentre treballem per reallotjar, al més aviat possible, aquesta gent als Estats Units, instal·lacions nord-americanes a l’estranger o tercers països», ha fet saber el president a través d’un comunicat.\nAl voltant de 20.000 afganesos van treballar per als EUA després de la invasió del 2001 arran dels atemptats de l’11 de setembre. Algunes estimacions suggereixen que el nombre total de possibles evacuats en el marc d’aquest programa podria ascendir a 100.000, incloent-hi familiars. Una gran majoria d’ells han sol·licitat l’evacuació després de l’obertura d’un programa de visats especials per a immigrants per part del Departament d’Estat. Aquest visat els protegeix davant les possibles represàlies a què s’enfrontarien quan acabi la retirada definitiva de les tropes internacionals del país centreasiàtic.\nEls nouvinguts són traductors o assessors de les forces nord-americanes que no poden quedar-se a l’Afganistan al quedar-se sense la protecció nord-americana davant els insurgents talibans o qualsevol altre tipus de represàlia dins de la mateixa societat afganesa; una societat caracteritzada per les seves profundes rivalitats locals. I és que molts d’ells temen les represàlies dels talibans, que han conquerit una vasta franja del país des que les tropes estrangeres van iniciar l’última etapa d’una retirada que s’ha de completar a finals d’agost.\nLa retirada militar dels EUA accelera l’avenç dels talibans a l’Afganistan\nDe moment, ja hi ha uns 750 afganesos que ja han rebut l’aprovació de viatge, junt amb 1.750 familiars més, que partiran des de la capital del país, Kabul, enmig del secretisme més absolut, segons fonts de l’ambaixada nord-americana a la cadena Al-Jazira. «Avui és una fita important, ja que continuem complint la nostra promesa a milers de ciutadans afganesos que van treballar colze a colze amb les tropes i la diplomàcia nord-americans en els últims 20 anys a l’Afganistan», ha insistit Biden.\n«Tot i que les tropes nord-americanes se’n vagin, continuarem recolzant l’Afganistan mitjançant l’assistència de seguretat a les forces afganeses, així com l’ajuda humanitària i de desenvolupament per al poble afganès per mantenir els seus èxits dels últims 20 anys», ha fet saber Biden, que ha assegurat també que els Estats Units continuaran amb el seu suport diplomàtic al procés de pau en un moment que els talibans estan aconseguint territoris fonamentals. En aquest sentit, Biden ha tornat a demanar «una reducció immediata de la violència a l’Afganistan i que tots els actors regionals encoratgin les parts a tornar a les negociacions sense demora perquè el poble afganès pugui aconseguir un pacte polític durador i just que porti la pau i la seguretat que es mereixen».


Una emprenedora proposa fer arribar el menjar saludable a les barretes energètiques per a esportistes amb productes naturals\nper Aiats Agustí 12 de gener de 2017 05:30\n"Hero Bars és nutrició energètica saludable per l'esport", segons les mateixes paraules de Lourdes Torres, fundadora d'aquesta startup que vol desterrar les barretes energètiques industrials i els gels de la llista de la compra de tot esportista. Hero Bars proposa unes barres energètiques diferents i saludables fetes amb productes naturals i que, a diferència del sucre, donen energia de manera més duradora.\nUn aliment "fastigós"\nQuan va complir 40 anys, Torres va decidir prendre's un any sabàtic i començar a fer esport. Com qualsevol altra aficionada al running, aquesta emprenedora ha estat consumidora de les típiques i ensucrades barretes energètiques. Un aliment que ella considera "fastigós" i, a més, "molt poc saludable". Aquesta mare, esportista i emprenedora "no entenia res, tanta salut i tant d'esport i et fan menjar aquelles coses de goma?", bromeja.\nDurant la preparació d'un Ironman, en un dels durs entrenaments en bicicleta per les costes del Garraf "va néixer el germen de què seria Hero Bars". Ella, que havia deixat la seva feina al seu càtering després de vint anys davant dels fogons, sabia que les barretes industrials amb sucre donen energia immediata, però al cap d'una estona es transforma en fatiga. "S'havia de fer quelcom!", exclama l'emprenedora. Va ser llavors quan va optar per fer la seva pròpia barreta energètica. Amb l'assessorament d'una nutricionista es va proposar crear el producte ideal. A més va introduir una novetat en el sector: va crear una barreta salada.\nDesprés d'investigar i combinar "ingredients naturals, saludables i que aporten energia fresca i sostenible" va aconseguir una barreta que, a més de saborosa, era digestiva. La prova de foc va ser quan ella mateixa va provar les barretes en una competició: "Va funcionar, va ser genial i no vaig tenir manca d'energia en cap moment", diu la xef.\nDesprés d'analitzar-la en uns laboratoris externs, la van començar a fer servir els socis del club d'Ironman: "S'hi van enganxar, va ser un èxit", explica. Hi havia demanda, hi havia mercat. Va muntar el web i produïa a casa seva. Les vendes -ja amb dos productes, una barra dolça i una salada- anaven bé i el projecte va començar a prendre cos.\nEl 2016 Torres es va apuntar a Barcelona Activa a un curs d'ecommerce. "Em vaig animar molt quan dos dels professors van oferir-me ser socis", relata Torres, que va constituir l'empresa al setembre d'aquell any. Ara, i després de trobar un productor, Hero Bars dóna feina a un total de sis persones.\nActualment Hero Bars consta de dues línies de productes -Everlasting i Energy Boost- amb tres barres i pròximament llançaran un nou producte que proporciona energia immediata per substituir els gels. Però la cosa no es queda aquí i de cara al futur ampliaran la cartera de productes per incloure batuts, smoothies, esmorzars, granules, snacks "per incloure la tendència del healthy food també al menjar per a esportistes".\nPer fer tot això, renovar el web i iniciar la venda en botigues físiques -que començarà amb una prova pilot a Barcelona- cal finançament, així Hero Bars obrirà una ronda en els mesos vinents.\nEl sector, la indústria del sucre\nTorres assegura que Hero Bars vol ser la barreta energètica saludable prèmium i per això cal ser honestos "i el mercat no ho és". Segons l'emprenedora, els productes que es venen actualment no són saludables "per uns moments crítics del cos" com són les curses extremes. El doctor Phil Maffetone -entrenador del medallista triatleta Mark Allen- va entrenar a Torres per fer el seu segon Ironman i la va contactar pel seu concepte innovador d'alimentació per esportistes. "Per a mi això va ser una gran experiència i una gran validació del concepte", diu Torres i lamenta que "la indústria no fa productes honestos perquè els que hi ha ja funcionen, perquè el sucre és molt barat".\n"Volem crear una nova cultura en la forma d'entendre l'activitat física. Fer esport no és destruir-se. Tenir cura de la nostra salut per fer realitat els nostres reptes, per impossibles que puguin semblar", conclou Torres.


Wert creu que la situació del castellà avui a Catalunya és com la del català durant el franquisme\nEn una conversa amb periodistes als passadissos del Congrés, el ministre d'Educació considera que "l'ús del castellà com a llengua estrangera" a les escoles és "comparable a la situació del català en altres èpoques"\n3 min. Madrid 13/05/2015 11:23 Traduccions: Cat Eng\n651x366 El ministre d'Educació, José Ignacio Wert, durant la sessió de control dimarts al Senat. EFE El ministre d'Educació, José Ignacio Wert, durant la sessió de control dimarts al Senat. EFE\nEl ministre d'Educació, José Ignacio Wert, ha donat a entendre aquest dimecres, als passadissos del Congrés, que la situació del castellà avui a Catalunya és similar a la del català durant el franquisme. Ho ha fet després de respondre, durant la sessió de control, a una pregunta formulada per CiU sobre quines són les "raons reals" de la impugnació que ha presentat el govern de Mariano Rajoy al procés de matriculació a Catalunya.\nWert considera que la "utilització el castellà com a llengua estrangera" és "comparable a la situació del català en altres èpoques". Aquesta afirmació, però, no s'ha atrevit a fer-la davant de les càmeres. La limitació de temps durant la sessió de control ha tallat l'última resposta del ministre al diputat de Convergència Martí Barberà, en què apuntava quina és la situació del castellà avui en dia a Catalunya. En sortir de l'hemicicle, un grup de periodistes li ha preguntat pel que volia dir abans que el límit de temps li tallés el micròfon i Wert ha fet la comparació de la situació amb el franquisme. Tot i això, ha preferit no fer la declaració de forma pública davant de les càmeres.\nBarberà ha acusat el ministre de provar de "desestabilitzar" el sistema educatiu català utilitzant "coartades" per "dividir la societat catalana". "Si una dictadura repressiva no va poder amb la nostra llengua, creu que vostè podrà?", li ha replicat el diputat de CiU. Dins de l'hemicicle, Wert s'ha escudat en les sentències del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya i del Tribunal Suprem, a més del Tribunal Constitucional, en dictar que "la inactivitat i omissió de deures per part de la Generalitat feien necessari" ordenar que una assignatura més a part de la llengua castellana s'impartís en castellà. "El fet que el català sigui llengua vehicular fonamental a l'ensenyament ha de fer-se compatible amb la no-exclusió del castellà com a llengua vehicular", ha precisat, i ha considerat que forçar que el 25% de les classes siguin en castellà no constitueix cap mesura de segregació del català, sinó "tot el contrari".\nEl model lingüístic sacseja el Congrés i el Senat\nÉs el segon dia consecutiu que es debat a Madrid sobre el model lingüístic a Catalunya. La votació dimarts al Congrés sobre la presa en consideració d'una proposició de llei del Parlament perquè el català sigui un requisit per al personal de l'administració de justícia va convertir-se dimarts a la tarda en una batalla de retrets entre el PP (a més d'UPyD) i l'oposició sobre la immersió lingüística. Fins al punt que la diputada popular i vicepresidenta tercera de la cambra, Dolors Montserrat, va acusar el Parlament de "totalitarisme" per demanar que els jutges sàpiguen català. UPyD va abonar-s'hi i va acusar la Generalitat de practicar un "franquisme educatiu".\nAl Senat, el portaveu de CiU Josep Lluís Cleries va preguntar a Wert si l'objectiu del govern espanyol és dividir els alumnes. El ministre li va replicar que "ni els tribunals ni els espanyols creuen que hi hagi un atac al català".\nEl 25% de castellà a l’escola s’estén\nTardà, forçat a abandonar la tribuna del Congrés per titllar Wert d'"ignorant" i "fanàtic"\nCiU demana a Wert que rectifiqui o comparegui en comissió per explicar les seves "falses afirmacions" sobre el català\nEscolta el comentari de Wert comparant el castellà a Catalunya amb el català durant el franquisme\nSánchez-Camacho lamenta la "polèmica absurda que han volgut crear alguns" amb el català i el ministre Wert\nTrias insta Rajoy a destituir Wert per "mentir" contra el català\nBrussel·les negocia amb la farmacèutica per evitar que Europa es quedi sense remdesivir


Henry tornarà a ‘casa’ per convertir-se en entrenador\nThierry Henry és la primera opció del Mònaco per ocupar la banqueta després d’anunciar la destitució de Leonardo Jardim. L’equip ha començat molt malament la Lliga (6/27 punts) i l’amenaça del descens és real. Els directius han aprofitat l’aturada internacional per forçar un canvi amb Henry en el punt de mira.\nSegons avança el diari L’Équipe, el Mònaco ja estaria negociant amb l’exdavanter francès, que es troba actualment treballant amb la selecció belga al costat de l’entrenador català Robert Martínez.\nHenry coneix molt bé el club i és que va fer els seus primers passos en el futbol d’elit europeu amb la samarreta blanc-i-vermella. Els francesos, després de quatre anys (1994/98), van vendre’l a la Juventus de Torí.\nBèlgica va potenciar els seus davanters durant l’últim Mundial de Rússia gràcies a la seva mà dreta. Henry, però, no amaga que vol créixer a les banquetes i fer carrera. Durant l’estiu, el seu nom va sonar per ocupar alguna banqueta de la Premier League.\nAra, les portes del Mònaco s’obren per un dels seus ambaixadors més il·lustres, que ara es podria convertir en el gran salvador si aconsegueix reconduir el rumb del de l’equip. Si les negociacions cristal·litzen, el futbol europeu guanyarà un enamorat del futbol de Pep Guardiola.


Operacions i consultes habituals\nAccedeix de manera ràpida (mitjançant la icona de tres punts) a les operacions i consultes més habituals:\nFes clic a “Transferències” per transferir diners a qualsevol compte de qualsevol entitat, nacional o estrangera, o bé a “Traspàs” per fer transferències entre els teus comptes.\nSelecciona “Moviments” per consultar i tenir controlats tots els ingressos i les despeses del teu compte dels 25 darrers mesos.\nSelecciona “Detall del compte” per veure tota la informació que necessites sobre el teu compte, des de l’IBAN fins a la data d’obertura, intervinents, condicions de disposició, estat del compte (activat o cancel·lat) i tota la informació detallada sobre els saldos (saldo comptable, excedit autoritzat, retencions, saldo disponible i saldo per data de valor).\nSelecciona “Afegeix/canvia un àlies” per assignar al teu compte un nom que et permeti identificar-lo més fàcilment.\nSelecciona “Retencions de saldo” per conèixer els detalls de les retencions.\nAccedeix de manera ràpida (mitjançant la icona de tres punts que hi ha a la dreta del saldo de cada compte) a les operacions i consultes més habituals:


d'Associacions d'Amics del Patrimoni Arqueològic\nArbeca, 14 de juliol de 2007\nTrobada dels i les representants de les associacions convidades per intercanviar experiències i reflexionar sobre el paper de les associacions i entitas relacionades amb la divulgació i protecció del patrimoni arqueològic.\nLes associacions invitades desenvolupen la seva activitat sovint vinculades estretament a un jaciment arquelògic, un museu o una ruta temàtica, gestionats des de l'administració autonòmica o el poder local; en altres casos, responen a la inquietud cultural i associativa popular. La seva experiència reflecteix diferents models d'organització, gestió i socialització del patrimoni.\nL'activitat es desenvoluparà al llarg d'una jornada, en la qual es vol fer una presentació general de les diferents experiències i trajectòries, mitjançant conferències breus, directes i amenes. Els i les participants a la jornada seran obsequitas amb un llibre que recull les diferents presentacions i un dvd amb imatges cedides per cadascuna de les entitats participants.\nL'activitat s'orienta, a la vegada, a un públic acadèmic i professional i a aun públic diletant, interessat en el patrimoni des de la prespectiva de la curiositat cultural.\nReflexionar sobre el paper de les associacions en la protecció i promoció del patrimoni arqueològic, en la divulgació del coneixement històric i, en general, l'incentivació de l'interès i l'estima pel passat.\nRelacionar diferents associacions i conèixer algunes experiències significatives en el marc de l'estat espanyol.\nPresentar l'Associació dels Amics de Vilars d'Arbeca més enllà de l'àmbit local.\nFacilitar la relació amb altres projectes semblants i amb trajectòria acreditada.\nLa jornada es durà a terme a l' Ajuntament d'Arbeca\nMatí: Sala Màrius Torres\nTarda: Sala de plens\nPosteriorment es realitzarà una visita guiada als Vilars.\nAssociació Amics de Vilars d'Arbeca\nGrup d'investigació Prehistòrica de la Universitat de Lleida\nVicerectorat d'Activitats Culturals i Projecció Universitària de la UdL\nAgència de Gestió d'Ajuts Universitats i de Recerca\nPrograma Trobada d'Associacions d'Amics del Patrimoni Arqueològic


Wikiloc | Trilha V trobada de wikilocquerus de les Gavarres i l'Ardenya 2018-Romanyà de la Selva\ntrekking (As melhores trilhas trekking em Espanha → Catalunha → Romanyà de la Selva )\nV trobada de wikilocquerus de les Gavarres i l'Ardenya 2018-Romanyà de la Selva\ncom companheiros de trilha 22\n14.280 303 5235\nHoras 6 horas 13 minutos\nUploaded 8 de Fevereiro de 2018\nSant Martí de Romanyà- Puig d'Arques-Romanyà (trekking)\nRomanyà de la Selva, Gavarres: Suros centenaris, Cova d'en Daina, megàlits i miradors naturals (trekking)\nV Trobada Wikilocquerus Romanyà – 8 fonts – paradòlmens – dòlmens – cistes –suros monumentals–miradors–menhir 2018-02-03 8:11 (trekking)\nV TROBADA WIKILOQUEROS DE LES GAVARRES- Romanyà de la Selva. (trekking)\nel capi Todos os direitos reservados\nVisualizado 969 vezes, baixado 51 vezes\npróximo a Romanyà de la Selva, Catalunya (España)\nCom ja va sen habitual als últims anys, en Miquel (capita haddock), pels voltants de aquestes dates, ens te preparada la Trobada de Wikilocquerus...i ja van 5 edicions!!.\nCom molt bé diu en Miquel... la idea d'aquestes trobades és posar cara a alguns companys que estan a la Xarxa, dels que a vegades tan sols coneixem el seu Pseudònim o nom d'usuari a Wikiloc. Retrobar-nos també amb amics amb els que compartim coneixements al voltant dels camins i corriols de les nostres contrades.\nEn aquesta ocasió, ”la missió” de preparar la ruta ha estat a càrrec del company de wikiloc Montagut...(Jordi, des de aquesta tribuna et vull felicitar pel “curro” realitzat i l’enhorabona per aquelles inscultures descobertes.\nEl punt de trobada va ser al aparcament rere l’església de Sant Martí de Romanyà, algun company de trescada, algunes cares conegudes, i noves incorporacions...en total, segons en Miquel, 63 caminaires més un nombrós companys de quatre potes. Un cop en Santi (Santi Gavarres), ha fet la foto de família hem comencem a caminar...\nDegut la singularitat de les Gavarres, cosida amb nombrosos camins i corriols que moltes vegades es creuen, es molt difícil fer una descripció detallada del recorregut, pel qual, seria bo tirar de GPS.\nDel vist i visitat, us faig cinc cèntims:\nRomanyà de la Selva, és un llogarret que pertany al municipi de Santa Cristina d'Aro. Se situa al cor de la serralada de les Gavarres marítimes, a 325 m sobre el nivell del mar i a uns 6 km de Platja d'Aro, a la Costa brava centre. Destaca l'església de Sant Martí de Romanyà, datant la nau de planta de creu grega del segle X i el campanar del segle XI i la rectoria vella. un altre patrimoni destacat és el literari, format pels espais de l'escriptora catalana Mercè Rodoreda, que visqué i escrigué a Romanyà, a més d'ésser-hi enterrada.\nFont de Romanyà, situada molt a prop del nucli urbà.\nParadolmen del Camp d'en Güitó, és una bella construcció megalítica, que es pot intruir perfectament l'ús funerari d'aquests indrets.\nLa font del Cucut: situada en un paratge molt emboscat i que en Montagut ha netejat per l’ocasió.\nUnes cassoletes inèdites (no catalogades) descobertes pel Montagut...enhorabona Jordi.\nLa font del Llop: una clàssica construcció amb el seu pou-mina a uns metres més a munt.\nLa font Sotera: dins la urbanització sota el mirador de les Mirandes, un racó que devia ser, anys enrere, punt de trobada i lloc d’esbarjo.\nMirador de les Mirandes: Espectacular mirador, avui amb una nitidesa espectacular amb vistes des del Canigó fins el mar. El Montseny nevat així com l’albera i davant nostre, l’Ardenya i la vall de Santa Cristina. Un excel·lent lloc per esmorzar.\nCista de la Finca d'en Güitó i Cista del Suro del Rei: les dues situades dins una neta surera al costat de la pista enquitranada que va de Romanyà fins el Masnou i Platja d’Aro.\nLa font de la Castanyeda: Dins el paratge de la Castanyeda d’en Cama, netejada i restaurada fa uns pocs anys, situada en lloc molt obac i que, aquesta, rajava un xic.\nEl Suro de l'Almeda: Impressionat suro, es necessiten quatre persones per abraçar el seu tronc. En l’anunciat que es troba al costat indica que el suro de l’Almeda és el més gran de Catalunya; té una alçada de 22 metres, el volt de canó te 4,50 metres i la capçada es de 27,5 metres.\nEl Suro Petit de l'Almeda: un xic mes petit que l’anterior però també impressionant.\nLa font del Prat: envoltada de plataners, el boc és al centre de un gran mur de pedres que formen un lleuger punt rodó, al costat dret, una petita capelleta amb una imatge de la marededéu. Fa any era un espai per anar-hi a dinar en època de calor estiuenca.\nParadolmen de les Pedres Grosses: Uns grans blocs de pedres formant un paradolmen, en l'excavació l'any 1963 per la seva recuperació es van localitzar quinze fragments de ceràmica prehistòrica i tres de ceràmica.\nSuro Xato, un altre suro de grans dimensions.\nCista de la Carretera de Calonge: Aquesta, com també les Cista de la Finca d'en Güitó i Cista del Suro del Rei, la va publicar en Manuel Cazurro l'any 1912 i es va excavar i restaurar l'any 1952, per en Lluís Esteve. Està datada entre el 3.500 i el 3.000 aC.\nDolmen de la Cova d'en Daina: Aquest dolmen és realment espectacular, es l'únic monument megalític de la zona declarat Bé Cultural d'Interès Nacional. El recinte megalític es troba protegit per un cromlec en forma d'anell extern d'11 metres de diàmetre format per grans pedres granítiques, passadís principal que va d'est a oest, un túmul de terra i pedres que serveixen de contrafort i la cambra sepulcral del centre. El dolmen fa 7,60 m de llarg per 1,70 m d'ample i 1,50 m d'alçada. La cambra funerària, de forma rectangular, es troba separada de la galeria per tres peces que conformen la porta d'entrada. Pel tipus arquitectònic del sepulcre, es pot deduir que fou construït vers el 1700-2200 a. de C.\nParadolmen de l'Abric d'en Cama: sota unes grans roques situades a l’esquerra i sobre el camí.\nDolmen d'en Roquet: aquesta cista, com les anteriors també la va donar a conèixer en Manuel Cazurro l'any 1912.\nLa barraca d'en Furroi: barraca amb molt bon estat de conservació.\nMirador de les Roques Grosses d’en Casas: un magnífic mirador de la zona del Puig d’Arques.\nSuro de les Mentides i Suro d'en Güitó: ja de baixada i situats passat el Mas Ponset, a la dreta de la carretera que puja al Puig d’Arques des de Romanyà.\nMenhir de la Murtra: Les mides de aquest menhir son de “2 '35 m. d'alt, més uns 0' 70 m. que són enfonsats, d'ample amida 0'70 m. i 0'56 m de gruix i es pot datar del 4.500 BP (abans del present). El menhir estava tirat a terra i el van aixecar el 1952 i assentar a uns 5 metres a l'Oest del lloc on es trobava, per assegurar així la seva estabilitat. Altre cop va ser en Manuel Cazurro qui el va donar a conèixer l'any 1912.\nLa Creu de Romanyà: Creu modernista la història del qual es que en commemoració amb el pensament del Pontífex Lleó XIII que recomanà que, en tota la comunió catòlica i en els cims de les muntanyes, es rendís homenatge a Crist, diversos propietaris de Romanyà de la Selva varen fer aixecar un monument que recordés en aquest lloc al redemptor del món. Per aital construcció es va encarregar el projecte a l'arquitecte Fèlix de Azúa, que va dissenyar una creu gòtica d'un florit modernitzat, amb una columna vuitavada que sostenia el capitell i la creu, amb quatre figures simbolitzant les estacions anyals, alternats amb els escuts de Catalunya i Sant Jordi, havent-hi a la part superior els anagrames de Jesús i Maria. Aquest monument es va inaugurar el dia 28 d'agost de 1904.\nAixí arribàvem altre cop a Romanyà de la Selva i per donar finalitzada aquesta interesant sortida, no hi ha res millor que fer-lo amb un bon dinar amb molt bona companyia al restaurant Can Panedes de Llagostera... ja em s'està fent llarga l'espera per tornar a retrobar-nos en la següent “wiquilada”.\nV trobada de Wikilocquerus 2018-Romanyà de la Selva from Salvador Hidalgo Gámez on Vimeo.\nRomanyà de la Selva...començament i final de Ruta\nSant Marti de Romanyà\nFont de Romanyà\nParadolmen d'en Guitó\nAbric amb inscultures inèdites\nMirador de les Mirandes\nCista del Camp d'en Guitó\nCista del Suro del Rei\ncarretera d'el Masnou (Platja d'Aro)\nParadolmen de les pedres Grosses\nAbric d'en Cama\nCista del Bosc de Can Roquet\nMirador de les Roques Grosses d'en Casas\nSuro de les Mentires\nSuro d'en Guitó\nCreu de Romanyà (Modernista)\ncapita haddock 8/fev/2018\nRenoi Capi ... que divertit recordar de nou aquesta sortida... sou un grup fantàstic ;-) sempre és engrescador acompanyar-vos ... i cal dir que sense vosaltres no hauríem posat en marxa el dinar post-caminada... una millora des de la tercera edició. Fins la propera.\nMagnífica descripció. Fins la propera. Gràcies\nGran ruta, Capi. Esperem poder-la fer en totes les successives ocasions perquè voldrà dir que tornem a coincidir.\nSalut i tracks!\nBona represantacio dels HH. Bona companyia , bon dia , bona ruta i bon dinar . Salut i cames per tornar-hi !!\nMagnífica sortida amb excel·lents companys. Esperem la propera!\nTot un plaer compartir amb tots vosaltres una diada tan agradable.\nMolt bo l'àlbum fotogràfic\nSalut i HH!!!!\nel capi 8/fev/2018\nGràcies companys, ha sigut tot un plaer caminar al vostre costat\nEp capi, t'has fet esperar, però déu n'hi do quina bona descripció!\nUn plaer compartir la ruta!! Quina bona colla!!!\nFins aviat ... i que no trigui.\nSalur capi i botes.\nM A R C A 10/fev/2018\nRecomenada per a tos els pùblics\nUna salutació per “el capi” i tots els participants.\nFins ara no m’havia donat compte de com es podria valorar una ruta i es la primera que ho faig. Disculpeu tots el demés. Ara he dedicat una estona a assabentar-me com es feia. Bé. Una vegada té que ser la primera.\nMolt bona descripció, capi, i, també, mont bon treball, Jordi (Montagut) per la bona direcció de la caminada. Ha sigut una matinal molt rica en moltes coses. Des de la companyia, preciosa, fins la quantitat de coneixements que hem adquirit. Moltes gràcies.\nAixò sembla, més que una descripció, una enciclopèdia. Quant tingui que organitzar alguna d’altre (per, pot ser, un altre grup) ja us demanaré ajuda.\nFins la propera. Si puc, podeu comptar amb mi.\nAlfons Tauler 10/fev/2018\nVeig que alguns sou ben bé una enciclopèdia de les Gavarres. Gràcies per convidar-me, i molt contents d'haver vingut (vaig "portar" la dona i la germana) . Si tot va bé ens tornem a veure i seguim "posant cares".\nel capi 10/fev/2018\nQuin privilegi MARCA ser el primer al qui valores una ruta, gracies i no dubtis, si necessites quelcom i et puc ajudar, també pots comptar amb mi.\nAnaves molt ben acompanyat, Alfons Tauler, enhorabona. Poc a poc aquest retrat de família wiquilocquerus en va emplenant de cares i noms...gracies per la teva valoració i si més no, ens veiem a la propera!!.\nM A R C A 11/fev/2018\nMolt bé, Alfons. Una de les millors companyies.\nGràcies, “capi”, per brindar-me la teva ajuda. Pot ser que em sigui necessària.\nUna abraçada i fins l’any vinent.\nel capi 13/fev/2018\nCompanys, per si voleu recordar o reviure un cop més la trobada de wikilocquerus d’enguany, us passo l’enllaç de la pel·lícula...(no està feta pel Steven Spielberg, però tot arribarà).\nMooie wandeling. Nu kennen we de omgeving van Romanya.\nEu fiz esta trilha com el capi\nPeça a el capi que inclua você como companheiro de trilha nesta trilha


La importància d’expressar els sentiments – Premi Pilarín Bayés\nHi havia una vegada una família formada per un pare, que es deia Josep; una mare, que es deia Natàlia, i dos fills: en Pere i la Paula. Eren molt feliços tots junts, tenien bona relació i s’estimaven moltíssim.\nEn Josep era pilot i la Natàlia infermera. Són feines amb les quals els dos passaven molt temps fora de casa. Un perquè viatjava massa dies, i l’altra perquè s’estava moltes hores a l’hospital.\nEn Pere i la Paula van a una escola que els agrada molt. Tenen bona relació amb els seus companys, amb els mestres, i es diverteixen sovint, sobretot al pati. En Pere té deu anys i va a 5è de primària. La Paula té catorze i va a 3r de l’ESO. Tenen molta sort perquè estan al mateix edifici, encara que en cursos i en etapes diferents, i quan baixen al pati, es poden veure i parlar uns minutets.\nEl curs que han fet, els ha anat molt bé. Han tret molt bones notes i els seus pares els han felicitat. Durant les vacances d’estiu s’ho van passar molt bé. Van viatjar tots junts a Disneyland, van anar a la platja, a la piscina… En Pere i la Paula estaven molt contents de passar tant de temps amb els seus pares, perquè, a vegades, els troben molt a faltar.\nEl setembre va arribar, i el nou curs va començar. En Pere i la Paula estaven esmorzant a la cuina i comentaven com seria el primer dia d’escola.\n– Quines ganes tinc de tornar-hi! Estic emocionat per començar 6è! -Va dir el Pere, mentre s’acabava el seu Colacao.\n– Sí!!! Et fas gran. -Li va dir la seva germana -Jo també estic molt contenta, començo 4t de l’ESO, acaba la meva etapa a la secundària.\n– Ens anirà súper bé, Paula! Estic segur!\n– I tant que us anirà genial! -Va dir la seva mare, mentre recollia ràpidament les seves coses i marxava a la feina -Avui no tornaré fins a les 21:00, i el pare estarà fora un parell de dies.\nPerò ja m’explicareu després com us ha anat, d’acord? Marxo ja, que faig tard! Us estimo, anirà perfecte! Adéu!\nLa mare va marxar ràpidament, escopetejada, i en Pere i la Paula es van quedar a la cuina, acabant d’esmorzar, pensant que era una pena que el primer dia d’escola estiguessin tan sols…\nEn Pere, emocionat, va arribar a la classe. I va tenir la gran sort de trobar-se amb el seu millor amic, en Marc! Quina alegria, compartir curs amb ell. La mestra, que es deia Aroa, es va presentar, va explicar com seria el curs, i va aprofitar també per presentar a la classe a un nou alumne, repetidor de curs, que es deia Xavi. En Xavi hauria de fer 1r de l’ESO, però no va passar de curs i ara seria company de classe d’en Pere…\nEl temps va passar, i a mesura que avançava el curs, en Pere va començar a sentir que en Xavi i els seus amics de la ESO el molestaven i l’increpaven al pati, no el deixaven jugar, l’insultaven… i cada cop més. El Marc, que era molt bon amic seu, intentava ajudar-lo, tanmateix era impossible evitar-ho… En Pere, cada dia que passava, estava més trist, més apagat… Estava espantat, però va voler parlar amb la seva germana. Necessitava ajuda i expressar allò que estava sentint. Va decidir explicar-li que al pati un nen més gran que ell li feia la vida impossible a l’escola. La Paula, preocupada, va decidir observar millor què estava passant a l’escola amb el seu germà. Tot i això, el va intentar tranquil·litzar dient-li que ella estava al seu costat.\nVan passar els dies i la Paula es va adonar del què estava passant i va decidir parlar-ne amb els seus pares.\n-Paula… són nens! Es barallen, discuteixen… i després tot s’arregla. No et preocupis, ja parlarem amb ell.\nLa Paula es va quedar una mica preocupada perquè va veure que els seus pares no entenien prou bé què estava passant. Va decidir anar a parlar amb la mestra del seu germà. L’Aroa la va escoltar atentament i li va prometre que observaria amb atenció allò que estava passant.\nVan passar un parell de setmanes i es van tornar a reunir. L’Aroa va reconèixer que el Pere estava sent assetjat pel Xavi, i també que el veia més trist, apagat, poc comunicatiu, gairebé no es relacionava amb els companys, no participava… L’Aroa va decidir parlar amb el Pere, i en Pere es va posar molt nerviós, perquè ell no volia que la seva mestra se n’assabentés. Ella el va intentar calmar dient-li que no passava res,\nperò que havien de fer alguna cosa, com per exemple, trucar als seus pares. En un primer moment, el Pere s’hi va negar perquè tenia por d’en Xavi; no volia ser un bocamoll. L’Aroa li va prometre que això seria el seu secret, i aleshores en Pere va acceptar que els seus pares vinguessin a l’escola.\nL’Aroa va convocar una entrevista amb els pares. El dia de la trobada va arribar i es van reunir en una sala. El tema era delicat i l’Aroa ho va explicar amb molt de tacte i els va dir que el seu fill estava sent assetjat.\n-No pot ser… No pot ser… -Va reaccionar la mare.\n-En Pere fa un temps que està actuant d’una manera diferent… Està molt callat, no interactua, el veig apagat… Us heu adonat d’algun d’aquests canvis? -Va opinar l’Aroa.\n-La nostra filla Paula ja ens ho va comentar… però no vam parar l’atenció necessària… Estem molt de temps fora de casa, i… no li vam fer cas… -va contestar preocupat el pare.\nL’Aroa va proposar parlar amb l’equip directiu de l’escola per buscar una solució a aquest greu problema. Van cridar al Xavi al despatx i van parlar seriosament amb ell. Va reconèixer haver fet totes les coses que li van dir, i es va justificar dient que l’any passat ell també va rebre assetjament per part d’alumnes més grans. Tot i això, l’escola va decidir expulsar-lo permanentment.\nAquella tarda, en Josep i la Natàlia es van reunir amb els seus fills. Es sentien avergonyits, decebuts i enfadats amb ells mateixos, perquè no van donar importància al que estava passant.\n-Ho sentim amor meu – Va dir el pare – La teva mare i jo estem tristos i enfadats perquè no ens hem adonat de la situació…. I a tu, Paula… També et volem demanar perdó perquè no vam fer-te el cas necessari.\n-No passa res – Va dir la Paula – A vegades no ens adonem del que passa al nostre voltant. El més important és que ara ja podem ajudar al Pere, que ens necessita.\nEn Pere va sentir-se molt calmat i estimat per la seva família, i va aprendre coses molt importants gràcies a tot el que va haver de patir. Va aprendre la importància de no ocultar els seus sentiments i la necessitat d’expressar-los. Va aprendre com és d’important valorar la SALUT MENTAL, i no només la física. I sobretot, va veure que anar al psicòleg, era una de les millors decisions que va prendre.\nVan passar els mesos, i en Pere va començar a ser ell de nou. Es divertia, anava a l’escola amb ganes, jugava amb els seus amics, se sentia molt bé, i sempre que tenia un problema, una por, un pensament trist… El comentava als seus pares, a la seva germana i a la seva mestra. Des que feia això, vivia molt més tranquil i feliç.\nI catacric, catacrac, el conte s’ha acabat. I catacrac, catacric, el conte ja està dit.\nAnteriorPrevious post:El meu diariSegüentNext post:La recerca de l’alegria


Energia de la biomassa i RSU\nEl sol és l'origen d'aquesta font d'energia ja que a l'evaporar l'aigua del oceàns, llacs i rius dóna lloc al cicle d'aigua. L'aigua en el seu transcurs per la superfície terrestre té tendència, degut a la gravetat, a ocupar les posicions baixes i l'energia que aquestes caigudes produeixen és explotable per les centrals hidroelèctriques.\nDins d'una central hidroelèctrica podem distingir les següents parts:\n1. La presa s'encarrega d'emmagatzemar l'aigua, i elevar-ne el nivell per a la seva utilització hidroelèctrica. Podem distingir diferents tipus de preses: de gravetat, de volta senzilla i de contraforts. Cal dir que el material de construcció sol ser de formigó armat.\n2. El canal de derivació canalitza l'aigua de l'embassament fins a les turbines.\n3. La cambra de pressió regula la pressió de l'aigua.\n4. La canonada de pressió condueix l'aigua fins a la cambra de turbines, aquestes estan construides per diferents materials depenent de la pressió que hagin de suportar.\n5. La cambra de turbines és el lloc on es troben les turbines que s'encarreguen de transformar l'energia mecànica de l'aigua en energia elèctrica mitjançant alternadors que es troben enllaçats a l'eix de la turbina. Podem distingir tres tipus de turbina: la Turbina Pelton, Turbina Kaplan i la Turbina Francis.\n6. El canal de desguàs té la funció de tornar l'aigua a la llera del riu.\n7. El parc de transformadors eleva la tensió del corrent per evitar pèrdues.\nEntre els diferents tipus d'instal·lacions hidroelèctriques es poden distingir grans centrals hidroelèctriques i les centrals de petita potència. El límit de potència per definir una central minihidràulica varia segons els diferents països de la Unió Europea. A partir de la publicació del R.D. 2366/1994, a Espanya es consideren minicentrals aquelles amb una potència instal·lada igual o inferior a 10 MW (abans el límit estava en 5 MW).\nLes centrals hidroelèctriques de petita potència no requereixen grans embassaments reguladors i, per tant, tenen un escàs impacte ambiental.\nCatalunya és la comunitat autònoma que, dins l'Estat espanyol, compta amb un major nombre de centrals minihidràuliquess (239) i també la que disposa d'una potència instal·lada més important (197 MW). La producció d'energia elèctrica se situa prop dels 500 GWh, xifra que representa el 15% de la producció total d'energia elèctrica a Catalunya, considerant les centrals hidroelèctriques -petites i grans- i les termoelèctriques.\nPer conques fluvials, la major part de les centrals minihidràuliques es troben a les conques del nord i centre del Principat. De les minicentrals, la major part, un 85%, són autogeneradores, és a dir, l'energia elèctrica generada es ven a les companyies elèctriques; la resta són autoconsumidores d'energia elèctrica. Finalment, si es té en compte la potència instal·lada a les minicentrals, la major part es troben en el rang comprés entre 250 i 1.000 kW.\nLes condicions orogràfiques i climatològiques a Catalunya afavoreixen la situació del sector de l'energia minihidraúlica. La gran tradició en l'aprofitament d'aquest recurs i el seu gran potencial donen lloc a diverses aplicacions segons l'ús final de l'energia elèctrica. Tanmateix, la seva activitat, pel que fa a la construcció i posta en funcionament de noves instal·lacions, s'ha vist reduïda en els darrers anys.\nÉs una energia neta que no genera cap tipus de residus.\nEn el cas de les grans preses, alteren les sèquies dels rius i provoquen l'erosió dels voltants, per aquest motiu, les centrals hidroelèctriques de petita potència o minihidràuliques, inferiors als 10Mw, tenen especial importància com fonts energètiques renovables ja que no han de diposar de grans embassaments reguladors i tenen per tant, un escàs impacte ambiental.\nEn l'actualitat, aquesta font genera un 23% de la producció elèctrica mundial i s'espera que aquesta quantitat es dupliqui cap a l'any 2025.\nSegons el Banc Mundial, en els països en desenvolupament aquesta font es troba desaprofitada, ja que tan sols s'utilitza el 10% de la seva capacitat.


Aquest article de Joan Cos Codina va ser originalment publicat a LinkedIn\nLa Gestió de Canvi (Change Management) és una disciplina empresarial per facilitar i aconseguir la implementació reeixida dels processos de transformació de l’organització treballant amb i per a les persones. És a dir, que l’organització aconsegueixi els beneficis o impacte que pretén a través del projecte o iniciativa de canvi.\nDes de la Gestió del Canvi es treballa en la reducció de les resistències i l’acceptació i assimilació de les noves formes de treballar. Consisteix a atendre “la part humana” del canvi organitzacional.\nCom a disciplina empresarial i àmbit de coneixement s’ha desenvolupat exponencialment durant les dues últimes dècades, especialment al continent americà. La Gestió del Canvi facilita l’adaptació als canvis de les persones i organitzacions, la qual cosa és especialment valuós i necessari en els temps que vivim.\nQuins són els beneficis de la Gestió del Canvi?\nLa Gestió del Canvi contribueix decisivament a:\nAssegurar o augmentar el ROI (Retorn de la Inversió) de qualsevol projecte de canvi,\nEvitar costos o dilacions inesperades,\nEliminar o minimitzar els riscos de fracàs del projecte\nSegons l’estudi Best Practices in Change Management (Prosci, 2016) una utilització excel·lent de la Gestió del Canvi multiplica 6 cops les probabilitats d’aconseguir els resultats del projecte i 5 vegades més probabilitats de finalitzar el projecte dins del termini previst o abans.\nLa Gestió del Canvi s’aplica a canvis com ara la implantació d’un programari de gestió (CRM, ERP, etc.), la transformació digital, la implantació d’un nou procés o eina, un canvi d’oficina, o els que impliquen un nou model de negoci, un nou disseny d’organigrama i també els canvis d’estratègia de producte, de màrqueting o globals.\nLa Gestió del Canvi utilitza metodologies, eines i habilitats específiques per aconseguir el seu adequat desenvolupament en el marc d’una organització o empresa. És a dir, hi ha metodologies, marcs de treball i enfocaments que s’han desenvolupat específicament per a la gestió del canvi i difereixen d’altres enfocades a altres objectius (p. ex. La gestió de projectes).\nTípicament, per al Project Manager l’èxit es defineix en termes del lliurament en temps, pressupost i àmbit d’una solució tècnicament validada per l’organització. De forma diferent, per al Change Manager l’èxit es defineix en termes l’òptima adopció de les noves pràctiques o comportaments i la consecució efectiva dels beneficis esperats del projecte. El PM i el CM poden coincidir o no dependent de la naturalesa i abast del projecte.\nQuè no és Change Management\nImplementar una nova eina digital o un procés nou i formar als usuaris.\nFer en un munt de canvis que ho sacsegen tot. Donar resposta a aquests reptes fent plans i definint accions en les àrees de l’empresa que correspongui: màrqueting, producte, administració, producció, comunicació, etc.\nDissenyar un nou organigrama de l’organització i de canvis en els processos.\nTenir nou pla estratègic, o fer un gir complet al nostre model de negoci.\nFer cursos i comunicacions al personal.\nLes persones han d’adoptar el canvi perquè ja entendran la bondat i necessitat del canvi proposat o perquè és una ordre.\nEstem molt ocupats i hem gastat molt pressupost en el pla d’acció i no podem obrir un altre projecte.\nEncara que alguns d’aquests punts sí que poden ser accions a realitzar-se en un Pla de Gestió de Canvi, no completen la gestió del canvi en si mateixes.\nFacilitar que els processos de canvi i transformació de l’organització es realitzin amb èxit (a temps, sense costos extres i amb la millor implantació / absorció).\nGarantir que tot canvi o projecte aconsegueix els beneficis previstos per l’organització.\nConèixer a fons l’impacte de cada canvi en cada persona o grups de persones, tant els directament implicats com els stakeholders indirectes.\nSer conscients que el canvi i el no canvi es juga en el terreny de les emocions. Atendre les persones i treballar per a elles i amb elles per reduir les resistències a un canvi.\nConèixer quina és la “transició” que ha de fer cada persona (o grup) i organitzar recursos (informació, formació, comunicació, etc.) i suports (xarxes internes, coaching / mentoring, etc.) per fer-ho “fàcil”.\nTenir una metodologia i un pla de gestió del canvi que aporti lògica, estructura i procés a tot l’anterior per tal de garantir els resultats al llarg del temps, poder planificar recursos i guanyar capacitat per explicar, reportar i avaluar el canvi. Desplegar accions efectives per facilitar la transició de les persones i minimitzar la seva resistència.\nTenir indicadors reals del canvi per poder saber si avancem en la bona direcció i poder avaluar els resultats, més enllà de la subjectivitat i més enllà dels resultats no directament relacionats amb les accions.\nGestionar i minimitzar els riscos del canvi que provenen de la deficient participació i implicació de les persones.\nEn la realització de l’anterior impliquem recursos com la informació, la formació, la comunicació, les sessions compartides, els grups de treball multidisciplinaris, els comitès i xarxes d’agents de canvi interns, els agents de canvi i consultors externs a l’organigrama i a les relacions de poder internes, la innovació, la planificació d’acord amb metodologies provades, els serveis de coaching i mentoring, etc.\nTambé són elements claus i imprescindibles per assegurar l’èxit d’una iniciativa o procés de canvi la creació d’un Equip de Canvi, un Espònsor d’alt nivell i un assessorament extern amb coneixements, experiència i capacitat per opinar, proposar i promoure sense estar sotmès a la línia jeràrquica de l’organització i amb la capacitat crítica d’una mirada externa a la cultura interna. Els estudis d’organitzacions amb llarga trajectòria en Change Management així ho sostenen.


Des de sempre la natura ha proporcinat allò necessari per tal de guarir o mitigar les malalties. Arrels, escorces, llavors o fulles han estat elements indispensables de la farmàcia. Les plantes i uns altres organismes vius són també actualment fonts de fàrmacs utilitzats en terapèutica. Aquesta obra ens acosta a l'origen, la química i la farmacologia dels productes naturals i les plantes medicinals. Saber més\nAutor: Máñez Aliño, Salvador Eliminar aquest article


Nacho Carsí, esportista d'Almussafes, campió de la Lliga Valenciana de bàsquet en categoria Junior - Vista impresión\nPOBLACIONES » Almussafes » Nacho Carsí, esportista d'Almussafes, campió de la Lliga Valenciana de bàsquet en categoria Junior\nNacho Carsí, esportista d'Almussafes, campió de la Lliga Valenciana de bàsquet en categoria Junior\nMartes, 2 de octubre de 2018 | e6d.es\n• El jove de 17 anys, exintegrant del C.B. Almussafes, ha aconseguit aquest triomf com a jugador del Club Bàsquet Alginet\nEl passat dissabte 29 de setembre, el C.B. Alginet, del que el jove almussafeny Nacho Carsí forma part, va conquistar la victòria de la Lliga Valenciana en la categoria Junior masculina. L'esportista, de 17 anys, va començar la seua trajectòria als 10 anys en el C.B. Almussafes i després de tres temporades es va integrar en l'entitat de la citada localitat de la Ribera Alta. El seu equip va aconseguir el primer lloc del campionat després de guanyar al C.B. Aldaia per 69-78. Aquest dissabte 6 d'octubre, el Pavelló Poliesportiu Municipal d'Almussafes acull les finals d'aquest mateix torneig en les categories Benjamí, Aleví, Infantil i Cadet.\nL'esport almussafeny torna a estar d'enhorabona. L'esportista de la localitat Nacho Carsí va conquistar el passat dissabte 29 de setembre al costat del seu equip del Club Bàsquet Alginet la victòria en la Lliga Valenciana organitzada per la Federació de Bàsquet de la Comunitat Valenciana. El públic assistent en les graderies del Pavelló Municipal Pérez Puig d'Alzira, on també es van celebrar les finals d'altres categories, va viure amb intensitat una trobada en la qual Carsí i els seus companys es van imposar al C.B. Aldaia per 69-78.\nEl jove, que va aconseguir al costat del seu equip aquest important trofeu en la categoria Junior Masculí Zonal, va començar la seua trajectòria als 10 anys en el C.B. Almussafes i després de diverses temporades competint amb l'entitat, en 2013 es va integrar en el club d'Alginet. Actualment juga en la categoria Junior i compta amb Alberto Carbonell com a entrenador, amb qui el conjunt alginetí ha aconseguit guanyar els quatre partits previs a la final d'aquest campionat amb diferències àmplies.\nDes del C.B. Almussafes, encarregat d'organitzar aquest mateix dissabte 6 d'octubre en el Pavelló Poliesportiu Municipal de la localitat les finals d'aquest mateix torneig de les categories Benjamí, Aleví, Infantil i Cadet, tant en les modalitats femenines com a masculines, han volgut donar l'enhorabona públicament en les xarxes socials al jugador per aquest primer títol oficial de la temporada 2018-2019.\nL'equip Junior Blanc femení del C.B. Almussafes, que també va jugar la final de la Lliga Valenciana en la mateixa infraestructura d'Alzira, no va aconseguir superar al seu rival, el C.B. Horta Godella. No obstant això, la junta directiva de l'associació assegura que “aquest resultat no pot amagar el bon inici de la temporada de les nostres, jugant una fase d'ascens molt complicada i una Lliga Valenciana en la qual han competit fins a la final. Segur que la temporada ens donarà moltes alegries, tant per al Junior Blanc com per a la resta d'equips del club”, ressalten.


Dinamica Ballet al programa de Movistar+ 'Fama a Bailar'\nQuin nivell de ballet tenen els concursants del programa de TV ‘Fama a bailar’?\nPortada » Quin nivell de ballet tenen els concursants del programa de TV ‘Fama a bailar’?\nLa setmana passada es van obrir les portes de l’escola ‘Fama a bailar’, el nou programa de televisió de Movistar+. Presentat per Paula Vázquez, compta amb un equip de professors de gran nivell amb Igor Yebra com a director, Ruth Prim, Iker Carrera o Raymond Naval. Aquesta setmana els 16 concursants han realitzat una classe …\nLa setmana passada es van obrir les portes de l’escola ‘Fama a bailar’, el nou programa de televisió de Movistar+. Presentat per Paula Vázquez, compta amb un equip de professors de gran nivell amb Igor Yebra com a director, Ruth Prim, Iker Carrera o Raymond Naval.\nAquesta setmana els 16 concursants han realitzat una classe de ballet amb la professora Àfrica Guzmán. Dinamica Ballet ha estat present a la classe; les barres utilitzades pels alumnes per aquesta sessió són les nostres noves barres de ballet Avant. Més avall teniu el vídeo amb sessió sencera on es pot comprovar l’estabilitat que ofereix l’Avant malgrat el seu pes reduït, amb 4 alumnes practicant en una sola barra.\nPodeu seguir en directe tot el que passa a l’acadèmia de ‘Fama a bailar’ al seu canal de Youtube 24h. Des de Dinamica Ballet seguim el programa i desitgem a tots els ballarins i ballarines molt èxit!\nPrevious: Previous post: Dinamica Ballet col·labora amb la Gala iBStage\nNext: Next post: Dinamica Ballet col·labora amb l’associació de dansa infantil sense ànim de lucre Flics


Agricultura impulsa un estudi sobre la situació del sector pesquer català - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nAgricultura impulsa un estudi sobre la situació del sector pesquer català\nLa recollida de dades de l'informe es farà a través de diverses enquestes i entrevistes\nacn 25.01.2020 | 23:41\nXarxes de pesca d'una barca de Sitges gemma sánchez/acn\nXarxes de pesca d'una barca de Sitges\nEl departament d'Agricultura impulsa un estudi per conèixer la situació socioeconòmica del sector pesquer català. L'objectiu fonamental és el de disposar d'eines que permetin orientar la presa de decisions i optimitzar la gestió dels recursos públics allà on siguin més necessaris, d'acord amb els eixos prioritaris de l'Estratègia Marítima de Catalunya (EMC). Una part important de la recollida de dades de l'estudi que ara s'inicia s'efectuarà mitjançant un sistema d'enquestes al sector pesquer. Aquestes es complementaran amb entrevistes a peu de barca en finalitzar la jornada de pesca, amb la pretensió d'arribar al nombre més gran possible d'armadors i mariners de les confraries de pescadors de Catalunya.\nL'estudi l'impulsa la Direcció General de Pesca i Afers Marítims (DGPAM) del Departament d'Agricultura i l'Institut de Ciències del Mar de Barcelona (ICM-CSIC), a través de l'Institut Català de Recerca per a la Governança del Mar (ICATMAR). La investigació forma part de les actuacions que des de la DGPAM s'estan realitzant en matèria de recopilació de dades i està cofinançat pel Fons Europeu Marítim i de Pesca (FEMP).\nEls dies 28 i 29 de gener es durà a terme una prova pilot de recollida d'informació de forma intensiva als molls del port de Vilanova i la Geltrú. Aquesta primera experiència ha de servir com a contrast metodològic de recollida de dades abans de procedir a fer-la extensiva a la resta de confraries.


La primera vegada que vaig necessitar un pis de lloguer, vaig haver de dedicar moltes hores a buscar per internet, a trucar o sol•licitar informació. Al passar per davant d’un aparador d’una immobiliària, em llegia gairebé tots els cartells que podien encaixar en la meva idea i fins a trobar el que em va agradar, van passar més de dos mesos…\nLa segona vegada va ser pitjor, ja que volia comprar. Vaig dedicar més de sis mesos a buscar en totes les immobiliàries de la població, a quedar amb cadascuna d’elles personalment, a buscar de nou en internet la meva casa del meu somni… Com tu, jo volia alguna cosa veritablement especial!\nJa veus que la meva pròpia experiència va ser bastant complexa perquè una llar és una cosa molt personal i costa molt trobar-la. Cerques aquesta sensació que et fa sentir bé quan entres en una casa. En definitiva, vols trobar la teva pròpia llar. I aquest procés de cerca amb tantes trucades, amb tantes visites que no porten a cap lloc, amb tantes il•lusions i decepcions alhora, converteix aquesta elecció en una de les més complicades de la teva vida.\nDesprés d’haver treballat en el sector durant varis anys i haver adquirit una gran experiència al mercat, ara vaig a ser el teu home personal shopper. M’encanta la satisfacció quan els meus clients troben el seu propi espai personal!\nVols trobar el teu pis o casa? Sigui el que sigui la teva condició, t’ajudaré perquè comencis la teva pròpia història\nTrucam i t’escoltaré. Parlarem i em diràs què vols, què necessites, quin és el teu somni… i jo ho buscaré, t’assessoraré i t’oferiré només les opcions que realment et poden interessar. Sense perdre temps. Solament construint il•lusions.\nConfia en mi: jo et trobaré una veritable llar.\nAh! I si ets noia, recorda que som la primera immobiliària girl-friendly: especialitzada a trobar l’encant que estàs buscant, ja sigui el teu primer pis o definitiu. Jo també ho he viscut, ho entenc i sento el què necessites!!!


DIGITS · El xip minúscul\nEl telèfon mòbil, tan pràctic i alhora tan lleuger, és el resultat de l’extraordinària evolució tecnològica d’una peça que té a l’interior.\nAquest és l’ENIAC, un dels primers ordinadors de la història. El component electrònic bàsic d’aquell ordinador era l’anomenat díode de buit, un dispositiu que deixa passar el corrent elèctric només en un sentit.\nDoncs bé, si el telèfon mòbil estigués fet amb la mateixa tecnologia que l’ENIAC, tindria la mida d’un edifici.\nEl díode el van substituir pel transistor, molt més petit i fiable.\nEl pas següent va ser integrar nombrosos transistors i components en un mateix espai. La carrera de la miniaturització havia començat.\nEl resultat és el microprocessador, més conegut com a xip.\nAquest és un dels primers xips: contenia 4.500 transistors.\nVint anys després, el nombre de transistors encabits en un xip es va multiplicar per 1.000. I la miniaturització dels circuits continua, avui dia, a un ritme semblant.\nGordon Moore, fundador d’una companyia que fabrica aquests xips, va formular un model d’aquesta evolució.\nL’anomenada llei de Moore diu que el nombre de transistors integrats en un xip es dobla cada any i mig. A més, cada any i mig, el cost d’aquest xip es redueix a la meitat.\nNo hi ha cap altra tecnologia que segueixi una evolució similar. Per exemple, si l’aviació l’hagués seguit, avui trigaríem 1 segon per anar de París a Nova York, i el bitllet costaria 1 cèntim.\nLa llei de Moore es pot aplicar, també, pel que fa a la velocitat de processament dels xips. Diu: Cada any i mig, es dobla el nombre d’operacions per segon que executa un xip. Dit d’una altra manera: cada vint anys, la potència dels xips es multiplica per mil.\nQuaranta anys després que Gordon Moore la formulés, la llei continua vigent. Sobre aquesta base s’han fet algunes especulacions curioses.\nPer exemple, s’han comparat les velocitats dels xips amb les dels cervells d’animals.\nUn xip de l’any 2000 tenia la velocitat de processament del cervell d’una aranya.\nUn xip del 2008 tindrà una velocitat semblant a la d’un llangardaix.\nUn del 2013, la d’un ratolí. Un del 2022, la d’un mico. I un del 2030, la d’un humà!.\nPer alguns, això suposa la possibilitat tècnica d’aconseguir una intel·ligència artificial.\nAquest és, però, un debat obert, ja que no és clar que velocitat de processament impliqui, de manera necessària, intel·ligència.\nAvui dia s’investiguen tecnologies diferents per fabricar els circuits digitals. Els investigadors asseguren que, amb aquestes tecnologies, la llei de Moore podrà continuar vigent fins, almenys, l’any 2060.\nGairebé un segle de vigència, doncs, d’aquesta llei que tan bé explica la formidable evolució dels xips i dels ordinadors.


Un hort urbà és la solució per garantir que un solar buit es mantingui en bones condicions\n2015/2015_02_05_Hort_dels_Pebrots.jpg dijous, 5 de febrer de 2015\nBrais MartínezJavier Arilla\nBarri\tProvençals del Poblenou\nPersonatges Manel Pascual, membre de l'Associació Cultural i Social Bac de Roda / Manuel Biedma, usuari de l'hort / Marco Salmaso, usuari de l'hort\nHan estat gairebé dos anys treballant per aconseguir transformar un solar buit en un hort urbà. Aquesta feina constant i, en ocasions complicada, és el que ha inspirat els veïns de Provençals de Poblenou per batejar-lo com l’Hort dels Pebrots. Es troba al carrer de Fluvià, 86, i disposa de 20 parcel·les de conreu. Cadascuna està compartida entre dues persones.\nLa finalitat d’aquest espai és doble: d’una banda està la principal, el conreu de verdures de manera ecològica. I de l’altra, és un instrument per garantir el manteniment en bones condicions del terreny. Abans de ser un hort es trobava abandonat i, segons comenten els veïns, hi havia deixalles de tota mena que provocaven l’aparició de mosquits i rates.\nEls veïns, en col·laboració amb el districte, que els va netejar la terra, els va instal·lar el reg i els va disposar d’un barracó per guardar les eines, es van encarregar de convertir-lo en un espai on practicar l’agricultura urbana.\nL’hort ha tingut una bona acollida. Hi ha llista d’espera per poder aconseguir una de les parcel·les, per això ara els veïns es plantegen demanar al districte que habiliti l’altra part del solar que encara està buida.\nL’Hort dels pebrots. El nom descriu com de complicat ha estat aconseguir-lo, segons expliquen els veïns. Durant gairebé dos anys han negociat amb el districte la cessió d’aquest solar buit per convertir-lo en un hort urbà.\n“L’espai aquest estava ple de matolls. Contínuament s’havia de fer neteja perquè, sobretot, de cara a l’estiu, comportava una problemàtica important. Des de rates a mosquits o tot tipus d’insectes. L’hort, ara ja veieu com està, elimina aquest tipus de reclamacions i problemes de cara al veïnat més proper.”\nLa idea de donar un ús diferent als diners que es gastaven a netejar el terreny la va tenir el Manuel.\n“No era normal que aquí hubieses tanta porquería. Entonces se lo propuse a Manel, pedir para hacer huertos aquí y que la gente del barrio se pudiese aprovechar.”\nDes del districte es van fer les adequacions necessàries per poder conrear. Es va netejar la terra, que estava contaminada, es va instal·lar el reg i es va disposar d’un barracó per guardar les eines. La resta de feina la van fer els veïns.\n“L’hort és biològic. Només posem adob natural, res de químic. Ara tenim enciams, cebes tendres, api, pèsols i pastanagues.”\nL’hort ha tingut una bona acollida. Hi ha llista d’espera per poder aconseguir una de les parcel·les, per això ara es plantegen demanar al districte que habiliti l’altra part del solar que encara està buida.


La jornada electoral a Rubí ha començat amb normalitat - Ajuntament de Rubí\nLa jornada electoral a Rubí ha començat amb normalitat\nLa jornada electoral a Rubí ha començat amb normalitat 53.953 rubinencs i rubinenques podran exercir el dret a vota Rubí en aquesta convocatòria per al Parlament Europeu https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/la-jornada-electoral-a-rubi-ha-comencat-amb https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\n53.953 rubinencs i rubinenques podran exercir el dret a vota Rubí en aquesta convocatòria per al Parlament Europeu\nA les 9 del matí s’han obert amb absoluta normalitat les 68 meses electorals instal·lades als 27 col·legis electorals distribuïts per tota la ciutat on hi treballaran durant tot el dia d'avui un total de 204 persones, 68 com a presidents i 136 com a vocals. Pel que fa a nivell municipal, una seixantena de treballadors de l'Ajuntament realitzaran treballs d'informació, manteniment d’infraestructures, consultes i coordinació del procés electoral, a més dels 27 agents locals que garantiran la seguretat durant tot el procés, així com el personal que cadascuna de les formacions polítiques destina a fer el cobriment de la jornada electoral, altres cossos policials i serveis d’emergències.\nAl cens municipal hi ha 53.953 rubinencs que podran emetre el seu vot. En aquests comicis també poden votar els ciutadans de la Unió Europea residents a Rubí. Actualment, a la ciutat hi viuen 1.065 comunitaris amb dret a vot. D’aquests, només 223 han manifestat prèviament la seva voluntat de votar, condició indispensable per poder-ho fer. A part d’aquests 223 ciutadans comunitaris no espanyols, entre les 53.953 persones amb dret a vot en aquests comicis hi ha 730 electors censats a Rubí que actualment viuen a l’estranger i que tenen l’opció de votar per correu.\nEl seguiment de la informació electoral es podrà fer durant el dia d'avui per internet mitjançant el web d'eleccions de l'Ajuntament de Rubí on, en temps real, es donaran a conèixer les dades de participació en els avanços de les 14 h i de les 18 h i, a partir de les 20 h, quan tanquin els col·legis, també es podrà consultar el resultat obtinguts per partits, per districtes, per meses i seccions electorals, fer comparatives i imprimir gràfics. Aquesta pàgina també ofereix informació sobre on anar a votar i l’històric de tots els comicis celebrats a Rubí. També hi ha informació disponible a les pàgines web del Parlament Europeu i del Ministeri de l’Interior.\nEl seguiment de les eleccions municipals a través de Ràdio Rubí, al 99.7 de la FM i a través de la pàgina web, garanteix també la simultaneïtat de la informació i un seguiment de tots els incidents que es puguin produir durant la jornada electoral.\nEn total, en aquests comicis hi haurà 27 col·legis electorals, 42 seccions i 68 meses. La informació relativa als diferents col·legis electorals es pot consultar al web d'eleccions de l'Ajuntament.


Anuncien un 'episodi mediterrani' per avui dimars i demà dimecres posant el departament en alerta taronja - VilaWeb\nAnuncien un ‘episodi mediterrani’ per avui dimars i demà dimecres posant el departament en alerta taronja\nSegons Météo France, cauran entre avui i dijous l'equivalent a tres mesos de pluja intensa a Catalunya Nord.\nSegons totes les previsions metereològiques, entre avui dimarts i dijous, l’antiga regió de Llenguadoc Rosselló, patira un ‘episodi mediterrani’, ( mireu el vídeo que explica que es aquest episodi, en francès) que s’accentuarà en fortes pluges i fort vent a Catalunya Nord i l’Aude, encara que també pot afectar a l’Hérault i al Gard.\nSegon les previsions d’aquí a la nit de dimarts a dimecres, les acumulacions de pluja ja poden arribar a 80 a 100 mm en alguns llocs.\nPerò sembla que serà dimecres , el dia d’un major risc: ‘Les ratxes de vent podrien arribar a situar-se entre 100 i 120 km / h a la vora del mar entre Catalunya Nord, l’Aude i sud de l’Hérault, amb possibles fenòmens de submersions marina. Les pluges seran, tal vegada, estacionàries i generaran acumulacions equivalents a dos o tres mesos de pluges. ‘La majoria de models preveuen acumulacions de fins a 250/300 mm en 30 hores’ segons Météo France. per la seua part, La Chaîne Météo, ‘El mar esdevindrà, el dimecres, molt fort a la vora del Golf del Lleó amb onades superiors als 3,50 m, cosa que dificultarà el fluix d’aigua de pluja’.\nConsulteu les previsions de Météo France.


Dictyoglomus thermophilum és una espècie d'eubacteri a la qual s'ha assignat el seu propi fílum, Dictyoglomi. És un organisme extremament termòfil, és a dir, prospera a temperatures extremament altes. És quimioorganòtrof, cosa que significa que extreu energia de la metabolització de molècules orgàniques, de manera que és un bacteri aneròbic. Aquest organisme és interessant perquè elabora un enzim, la xilanasa, que digereix el xilà, un heteropolímer del sucre pentosa xilosa. Mitjançant el pretractament de polpa de fusta amb aquest enzim, els fabricants de paper poden assolir nivells de blancor comparables sense haver d'utilitzar tant de clor en el blanqueig.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Dictyoglomus_thermophilum&oldid=18965183»


Joan Antoni Baron: 582 llocs de treball\n582 llocs de treball\nAquesta és la previsió de llocs de treball que els 21.067.798 euros del Fons Estatal d’Inversió Local crearan a la nostra ciutat. Aquest matí hem presentat en roda de premsa els 52 projectes que es tiraran endavant amb aquests diners que popularment es coneixen com a “fons Zapatero”.\nActuacions en els vuit eixos de la convocatòria que comportaran arreu de la ciutat actuacions en equipaments esportius, socials, cívics, culturals, educatius, reurbanització de carrers, millores de l’espai públic, eliminació de barreres arquitectòniques, renovació de senyalització viària, substitució de semàfors per nous models de leds, millores mediambientals, recuperació de patrimoni arquitectònic, ... Podeu llegir la relació i la descripció de tots els treballs en la web de l’Ajuntament.\nAmb aquest conjunt d’inversions, més les que ja estaven previstes en el pressupost de l’Ajuntament i les empreses municipals per l’any 2009, es dona un impuls important a la creació de llocs de treball a Mataró i s’injecta una quantitat molt gran de diners a l’economia de la ciutat. També s’aconsegueix tirar endavant projectes llargament somniats i que ara es podran fer realitat. La reurbanització del camí Ral entre la ronda i el carrer Iluro, les rehabilitacions de can Marfà, Cabot i Barba i la casa Capell, la gespa del camp d’hoquei herba, la creació d’un centre per la dansa a can Gassol, són alguns exemples d’aquest reguitzell d’obres que ompliran Mataró durant tot aquest any d’activitat.\nL’obligació d’haver de finalitzar totes aquestes obres abans d’acabar l’any 2009 obliga a treballar de forma molt intensa i en tots els barris de la ciutat. Caldrà planificar molt bé totes les actuacions per minimitzar les molèsties a la ciutadania. Malgrat tot caldrà també tenir paciència i comprensió per unes obres que al final ens beneficien a tots els ciutadans i ciutadanes.\nHan estat, des de que el 28 de novembre es va anunciar la creació del fons, setmanes frenètiques per primer determinar els projectes, per presentar tota la documentació abans de la data límit de demà, per redactar projectes i plecs de condicions. Encara queda molta feina per fer abans que a començament de la primavera els paletes omplint els carrers de Mataró. Cal agrair a tots els treballadors i treballadores de l’Ajuntament que han fet possible aquest treball en tan poc temps i en unes setmanes tan especials com les nadalenques.


21-04-05 Xarxa Barnils Informe 1a entrevista alumnat | webnom\n21-04-05 Xarxa Barnils Informe 1a entrevista alumnat\n28 de junio de 2005 - 09:38\nAssumpte: missatge enviat després dhaver contactat amb els primers grups dalumnat, abans del Seminari de La Garriga, 28-04-05; estat de la qüestió\nEl projecte Xarxa a l'IES Pere Barnils va endavant.\n1) Avui mateix hem tingut una primera reunió amb els dos grups de treball. Vénen a ser les dues propostes de TREC que s'adiuen més amb la nostra idea i el nostre projecte. A falta d'una confirmació final, han vist molt bé la nostra oferta.\n2) 1r TREC. Són dos nois dels Hostalets de Balenyà. Volen muntar un itinerari turísticocultural pel nucli i el terme de Balenyà-Hostalets. Com pots veure, encaixa molt bé amb la nostra idea. A més a més, tenien com a objectiu final publicar-la en format revista o guia de butxaca. Només falta un pas, doncs, per fer-los arribar a la web. També cal dir que tenen certa (bona) relació personal amb un regidor (que jo també conec) de l'ajuntament.\n3) 2n TREC. És una noia de Centelles que vol fer un treball sobre la via central de Centelles. El carrer més antic i principal, el carrer i els carrers del nucli. La seva primera idea és de fer-ne un treball històric. Des seguida s'ha adonat que aprofitar la cartografia digital per ser-li un gran què... Haurem d'acabar de perfilar el projecte i fins i tot li hem fet veure que si vol pot buscar parella i fer-ho en grup.\n4) A en Quim i a mi ens interessava un grup de cada poble. De moment ja els tenim.\n5) Dilluns d'aquesta setmana vaig parlar telefònicament amb l'arquitecte tècnic de l'ajuntament de Centelles. Dels apunts a peu de conversa i tenint en compte que no domino el tema, te'n faig cinc cèntims, que poden portar un IVA d'imprecisió:\n5.1) L'ajuntament disposa de cartografia digital, i bastant treballada. Una versió a escala 1/5000, del terme, propietat de l'ajuntament. Una altra versió, a escala 1/1000, del nucli urbà, de l'Institut Cartogràfic.\n5.2) L'arquitecte tècnic, però, no sabia fins a quin punt des de l'IES s'hi pot accedir. Tema legalitat. Em va dir que calia consultar-ho al secretari. El conec. I quan calgui, farem la consulta.\n5.3) Va dir també que per operar amb aquest material calen programes potents: autocat, microstation, pdf, etc... Caldrà, diu, disposar de materials i programes potents.\n5.4) L'ajuntament disposa també d'un ortofotomapa digital.\n5.5) A més a més, disposen d'un navegador en tres dimensions sobre el terme (foto, programes...), que sí que és a l'abast...\n5.6) Va afegir que als Hostalets han de disposar dels mateixos materials (em sembla recordar que va apuntar que tot ve de la Diputació), però que cal veure com els tenen de treballats, d'operatius... Ja ho consultarem.\n6) Ja em diràs què et sembla abans de dijous, dia de la trobada. Segurament que ja sabrem alguna cosa més: dels alumnes (més concreció, sobretot de la noia de Centelles), de l'Ajuntament dels Hostalets...\n← 28-04-05 Xarxa Barnils 2n seminari (i 1r) Projecte Xarxa\n21-04-05 Xarxa Barnils 1a entrevista alumnat →