Tothom hauria de ser feminista (1)*\nWritten by Lidia Vilalta. La Independent\tTuesday, 06 June 2017 18:56\n‘We should all be Feminists’, (Tothom hauria de ser feminista) és el títol d’un petit assaig de la premiada novel·lista nigeriana Chimamanda Ngozi Adichie que s’està publicitant arreu i en els cossos d’artistes com Rihanna i Natalie Portman, entre d’altres celebritats, després que la firma Dior dissenyés caríssimes samarretes amb aquest eslògan. Però s’ignoren les idees feministes del llibre. Vegem el que impliquen per a la seva autora i per altres africanes.\nChimamanda Ngozi Adichie, és professora, poeta i dramaturga i 3 de les seves novel·les han estat premiades. The New Yorker, l’ha considerat un dels 20 escriptors i escriptores més importants menors de 40 anys i Time Magazine opina que és una de les 100 persones més influents del món. Nascuda a Nigèria va anar becada amb 19 anys als Estats Units (Filadèlfia i Connecticut) on es va graduar en Ciències Polítiques el 2001. Aquell mateix any va cursar a Baltimore un màster d’Escriptura Creativa i, actualment, imparteix aquest tipus de tallers als Estats Units i Nigèria.\nDesaprendre els rols de gènere i els clixés sexistes\nLa seva visibilitat 'feminista' va emergir amb la publicació el 2014 de l'assaig ‘Tothom hauria de ser feminista’, que es va editar després de la seva xerrada-presentació el 2013, a TedxTalk. Allà, durant gairebé dues hores, explicava que somiava amb un món millor i més just i l'única manera de fer-ho és “educant a les nostres filles, però també als fills d'una manera diferent”. Ara acaba de surtir 'Estimada Ijeawele' una reduïda publicació, que és una carta-manifest adreçada a una amiga de la infància, amb molts suggeriments per a una bona educació feminista, on desenmascara els rols de gènere amb les subsegüents 'obligacions socials’ per a les nenes i els ‘clixés sexistes’ pel que fa a l'aparença física.\nÉs el que ja detallava a ‘We should all be Feminists’, on relatava els seus intents per “desaprendre les lliçons de gènere”. Fa anys, “al buscar aquesta paraula al diccionari, deia feminista: persona que creu en la igualtat social, política i econòmica dels sexes”, ara “la meva definició de feminista és un home o una dona que diu: sí, actualment hi ha un problema amb el gènere tal com l'entenem i l’hem de resoldre; ho hem de fer millor. Tots nosaltres, homes i dones”. Els canvis en la política i en les lleis són importants considera aquesta premiada escriptora, però ho són molt més “la nostra actitud i la nostra mentalitat”.\nEls estereotips limiten el pensament\n“'Els estereotips limiten el nostre pensament” assegura en el primer assaig i un d’ells és que les dones a Nigèria són infeliçes si no troben marit; també es creu que ser dona i acadèmica no forma part de la nostra cultura africana i, per descomptat, es creu que les feministes odien als homes. Conclusió: “la paraula feminista està carregada de connotacions negatives, per això jo sóc feminista, feliç, africana i no odio als homes”, afirma.\nI quan li suggereixen que canviï el terme feminista per l'expressió ‘drets humans’ afirma que seria negar el problema específic i concret del sexe: “el problema no és ser humana sinó, concretament, dona” i en la vida, confirma, “em passen coses concretes perquè sóc una dona”. Assenyala per exemple, que “la cultura igbo, a la qual pertany, privilegia els homes i només els membres masculins de la família assisteixen a les reunions i prenen les decisions. Jo no tinc ni veu ni vot. Perquè sóc una dona”. També critica que es prejutgi que “les dones hem nascut amb el gen per cuinar i els 'xefs' mundials són homes”.\nElla recorda que a la seva escola primària (al sud-est de Nigèria) el ‘delegat’ havia de ser un nen. Això ha de canviar, opina, perquè “si només veiem nens en els càrrecs i homes presidint empreses, sembla natural i, si es multiplica, es converteix en normal”. D’altra banda, opina que si els homes se senten amenaçats per la idea del feminisme, “és el resultat de la inseguretat provocada per la manera com sel’s educa”; i això passa “quan la seva autoestima es veu disminuïda si no manen 'naturalment' com a homes”.\nUn altre cas ‘desagradable’ que ella va viure a Lagos: "després de baixar de l'automòbil, vaig pagar de la meva bossa al guardacotxes; el tipus li va dir al meu acompanyant, ‘gràcies senyor’. El meu amic em va preguntar per què em dóna les gràcies a mí? Llavors vaig veure que (ell) ja començava a entendre” la situació. En molts clubs i bars no deixen entrar a les dones soles. Tots són exemples que, segons la seva opinió, cal desterrar.\nRihanna amb l' slogan feminista en una samarreta de Dior_Foto Instagram\nEls homes són més importants i les dones ignorades\nI encara n’hi ha més: en qualsevol hotel de Nigèria, quan una dona entra, tots pensen que és una treballadora sexual, perquè “és impensable que una dona pugui pagar la seva habitació; si vas acompanyada a un restaurant donen la benvinguda als homes i a les dones ens ignoren”. Els cambrers també són producte de la societat, afirma, “perquè els han ensenyat que els homes són més importants” que nosaltres. “I cada vegada que m’ignoren i em fan invisible, m’enfado”, assenyala. I “vaig escriure un article de com se sent una dona a Lagos (l’antiga capital de Nigèria) i un amic em va dir que “era rabiós; És clar que estic rabiosa!; la situació de gènere és injusta”, protesta. Però resulta que “l’amic criticava, no tant l’article, sinó el meu caràcter, indesitjable per a una dona” perquè resulta ‘amenaçador’.\n“El 52% de la població som dones, anota, però la majoria dels càrrecs -de poder i de prestigi- són homes. Com bé explicava la ministra kenyana Wangari Maathai: com més amunt, menys dones trobem”, recorda.\nFa mil anys, manté Chimamanda N. Adichie, tenia sentit que l’home governés el món, però ara vivim en un món radicalment diferent. “La persona més qualificada per ser líder ja no és la que més força física té: ha de ser la més intel·ligent, la més creativa i innovadora i la que tingui més coneixements; i en aquests atributs no hi ha hormones. Nosaltres hem evolucionat, però les idees que hi ha sobre el gènere no: et prescriu com hauríem de ser en lloc de reconèixer com som”, lamenta.\nDobles barems per a les mateixes paraules\nPerò això també passa als Estats Units, expressa en el llibre. Explica que una amiga nord-americana va accedir a un lloc directiu on abans hi havia un home dur i ambiciós; “Un empleat la va titllar d’agressiva i que era difícil treballar amb ella; i estava fent el mateix que se li elogiava al seu predecesor!”. Una altra amiga que “treballa en publicitat es va sentir menyspreada pel seu cap perquè va fer els mateixos comentaris que un altre col·lega i a ell se l' havia afalagat”.\nCap de les dues va voler queixar-se, manté la novel·lista per no semblar agressives perquè “s'esforcen per caure bé i agradar”. A ella mateixa li va passar la primera vegada que va fer classes: “jo estava preocupada per la roba que havia de portar, volia que la prenguessin seriosament i sabia que “en ser una dona hauria de ‘demostrar’ automàticament la meva validesa”.\nChimamanda Ngozi Adichie. Foto KitoDiaries\nEducar per no satisfer ‘egos fràgils’ dels mascles\nSegons Chimamanda N. Adichie “s’ensenya a les nenes a preocupar-se del que pensin els nois i a l’inrevés no es fa”, per tant “cal criar a les nostres filles d’una altra manera; també als fills: no s’ha de relacionar la masculinitat amb els diners i els mitjans materials”. Cal suprimir el sentit que “ells han de ser durs, perquè els deixem amb egos molt fràgils. I això provoca molt de mal a les dones perquè les eduquem per satisfer aquests egos fràgils dels mascles”. A més, a elles “sel’s hi diu que poden tenir ambició, però ‘no molta’ perquè amenaçaran als homes”. I si eliminem la paraula castració?, pregunta l’escriptora.\nBeyoncé ha utilitzat precisament les seves paraules en aquest sentit en algunes de les cançons i en paràgrafs com aquests: “Ensenyem a les nenes a disminuir-se, a subestimar-se; pots ser ambiciosa però no gaire; has de esforçar-te per tenir èxit però sense ser massa aparent, en cas contrari, seràs una amenaça per als homes... Com que sóc una noia, s’espera que aspiri a casar-me. S’espera que prengui decisions, sempre tenint en compte que el matrimoni és el més important... Per què els hi ensenyem a les nenes i no als nois? ... Els ensenyem a les nostres filles que la seva sexualitat no és comparable a la d’ells”...\nElles sempre són intrínsecament culpables\nI així ho assenyala Chimamanda N. Adichie: “controlem a les noies, elogiem que siguin verges, però no fem el mateix amb els nois, tot i que la pèrdua de la virginitat implica a dues persones de sexe oposat”.\nTambé explica el cas d’una violació en grup en una Universitat de Nigèria. “El primer que es pregunta és què fa una noia en una habitació amb 4 homes. Això vol dir que han educat a aquests nigerians perquè vegin a les dones com ‘intrínsecament culpables’. I a elles les han educat per esperar tan poc dels homes que la idea de ‘homes com a éssers salvatges’, sense cap autocontrol resulta aceptable”. Les fem sentir com si “per haver nascut dones, ja són culpables d'alguna cosa: no poden dir que senten desig; callen i no poden dir qué pensen”.\nSegons l'opinió de l’escriptora senegalesa Ken Bugul va ser la colonització la que va inculcar que “la dona ha d’estar amb el seu marit i esperar al marit a casa; així són l’islam, el cristianisme i la colonització occidental” a l'Àfrica, afirma. Però des dels anys 80 i “a conseqüència de les polítiques dels Ajustaments Estructurals del Banc Mundial (BM), el Fons Monetari Internacional (FMI), i que tot quedés destruït, la dona va créixer”. Per Kugul, que ha viscut a Espanya i França, “això va transformar per complert l’Àfrica i va canviar fonamentalment les relacions entre homes i dones... Les dones s’han emancipat molt ràpid” al continent.\nAngélique Kidjo. Foto Spoletousa.org\nLes dones, columna vertebral de l'Àfrica\nLa cantant i compositora beninesa Angélique Kidjo i ambaixadora de bona voluntat d’UNICEF (Fons de Nacions Unides per a l’Infancia) després dels seus viatges a Darfour (Sudan), Txad i Kenya, reafirma que “el meu combat personal és l'educació de les nenes” i amb aquest propòsit ha organitzat la Fundació Batonga per donar suport a l'ensenyament Secundari de les noies perquè, com a feminista convençuda, considera que és “la inversió més rendible” per als països africans ja que “una dona educada sap com invertir al seu país: escolaritza a nens i nenes, i està provat i demostrat per les institucions internacionals que el Producte Interior Brut (PIB) dels països augmenta, quan les dones estan educades”, a més de beneficiar les pròpies famílies i comunitats.\nDe moment, “les dones són la columna vertebral de l'Àfrica”, li manifestava Angélique Kidjo al periodista Nicolás Michel en una entrevista perquè “la pobresa és sexista”.\nNou artistes africans han versionat la seva cançó 'Strong Girl' (Noia forta) per expresar-li “la seva solidaritat i suport i perquè totes les nenes puguin realitzar els seus somnis: anar a l'escola, tenir accés a assistència sanitària, disposar de suficient alimentació i tenir l'oportunitat de viure amb dignitat”.\n* Aquest article te una segona part: Feminismes autòctons, frescos i irònics (i 2), que es publicarà en un propera edició.\ndear ijeawele lidia vilalta\nContent View Hits : 21552643\nFri Jan 22 @16:00 - 07:30PM


Enguany es podran obtenir tres certificats de professionalitat a Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant | Diari de Tarragona\nLa inscripció als cursos de formació ocupacional que ofereix l’empresa municipal IDETSA ja és oberta\n18/01/2022 17:57 | Actualizado a 18/01/2022 17:57\nCom a centre homologat de formació ocupacional, l’empresa municipal de promoció econòmica de Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant, IDETSA, ha obert la inscripció a tres cursos amb certificat de professionalitat, és a dir, un document oficial que acredita a qui l’obté que és competent professionalment per desenvolupar una activitat laboral d’acord amb les exigències de la producció i l’ocupació.\nAquests cursos, que s’impartiran aquest 2022 al Viver d’Empreses d’IDETSA, ubicat al c/ Martí i Franquès 5 del Polígon Les Tàpies I de l’Hospitalet de l’Infant, són:\n- el d’Atenció sociosanitària a persones dependents en institucions socials, de 370 hores teòriques i 80 hores de pràctiques en empresa, que s’impartirà del 7 de març al 2 de juny, de dilluns a divendres de 15 a 21 h. Està adreçat prioritàriament a persones treballadores en situació d’atur.\n- el d’Operacions bàsiques de bar i restaurant, de 210 hores teòriques i 80 hores de pràctiques en empresa. Hi ha un adreçat prioritàriament a persones treballadores en actiu que està programat del 7 de març al 5 de maig, de dilluns a divendres de 16 a 21 h; i un altre dirigit prioritàriament a persones treballadores en situació d’atur que està previst del 21 de març al 10 de maig, de dilluns a divendres de 9 a 15 h.\n- i el de Vigilància, Seguretat privada i Protecció a les persones, de 290 hores teòriques i 40 hores de pràctiques en empresa, previst del 14 de març al 3 de juny, de dilluns a divendres de 16 a 21 h. Està adreçat prioritàriament a persones treballadores en situació d’atur.\nEls certificats de professionalitat adreçats a persones treballadores en situació d’atur estan subvencionats pel Servei Públic d’Ocupació de Catalunya (SOC). El certificat de professionalitat d’Operacions bàsiques de bar i restaurant per a persones treballadores en actiu, en canvi, està subvencionat pel Consorci de la Formació Contínua de Catalunya.\nLes persones treballadores en actiu també tenen al seu abast dos cursos d’anglès de 180 h en modalitat semipresencial: un de nivell A2 (que s’està impartint des del passat 29 de desembre i que finalitzarà el 26 de maig); i un de nivell B1, previst del 30 de maig al 23 de novembre, els dilluns, dimecres i dijous de 18 a 21 h.\nLes persones interessades a apuntar-se als cursos amb certificat de professionalitat o al curs d’anglès B1 han d’adreçar-se a l’Oficina d’IDETSA, situada a l’Avinguda Via Augusta número 2 de l’Hospitalet de l’Infant. Per a més informació, es pot trucar al telèfon 977 820 820 i consultar el web https://www.idetsa.cat/formacio/


El PP amplia la denúncia davant l'Agència de Protecció de Dades per una "bretxa digital" en el frau de l'EMT - Diari La Veu\nEscriba el número 615225\n1 desembre 2019 13:10h\nEl PP pretén "advertir a l'Agència que l'empresa segueix sense reconéixer que es va produir una bretxa digital". / PP VALÈNCIA\nVALÈNCIA. La portaveu del PP a l'Ajuntament de València, María José Catalá, ha anunciat aquest diumenge que el Grup Popular ha ampliat la denúncia que va presentar davant l'Agència Espanyola de Protecció de Dades (AEPD) per una suposada "bretxa digital" que "es va produir en l'EMT durant els vint dies en què es va donar l'estafa dels quatre milions d'euros". Un frau, afegeixen des del PP, en el qual "van quedar al descobert dades privades".\nSegons ha explicat el PP en un comunicat, l'ampliació de la denúncia es deu al fet que "ha quedat constatat en l'última auditoria d'Ernst & Young que l'EMT no va comunicar a AEPD la bretxa de seguretat que va poder ocasionar el robatori, bretxa per la qual van poder quedar al descobert dades privades, a més de per a donar constància a l'Agència de possibles incompliments del Reglament de Protecció de Dades, aprovat pel Parlament Europeu el 14 d'abril del 2016".\nLa portaveu del PP ha remarcat que l'ampliació de la denúncia té com a objecte aportar a l'AEPD la informació a la qual han tingut accés "sobre el nivell de ciberseguretat i protecció de dades en l'EMT durant els dies del robatori".\nA més, pretenen "advertir a l'Agència que l'empresa segueix sense reconéixer que es va produir una bretxa digital". "Els dies en què es va produir el robatori dels 4 milions d'euros, el nivell de ciberseguretat i protecció de dades en l'EMT estava sota mínims, segons l'auditoria digital de l'empresa, que se situava en una qualificació d'1,2 en una escala d'1 a 5", ha destacat Catalá. Així mateix, el PP ha recriminat que "el nivell de maduresa el desembre del 2018 era d'1,2 punts sobre 5 i a l'octubre del 2019 a penes s'eleva a 1,84 punts sobre 5".\nLa portaveu dels populars ha insistit que l'auditoria externa d'abril "advertia també que l'EMT no tenia un Pla de Contingències Informàtiques durant el robatori".\nFinalment, Catalá ha assegurat que la investigació de l'Agència Espanyola de Protecció de Dades és "necessària" per a "determinar les fallades en la seguretat i l'abast de les bretxes de seguretat obertes en l'EMT per a poder suplantar identitats i aconseguir moure 4 milions d'euros a comptes a Hong Kong" amb les huit transferències que es van produir.\nEscriba el número 119072


Btt Argentona: Fang, arrels i pedres.\nDe nou cap de setmana per gaudir del btt.\nDissabte havíem quedat amb en Jordi S per sortir, però al final no ha pogut ser. De totes maneres a les 8:00 a la Plaça Nova em trobo amb en Pepe C, Oscar, Carlitos, Josep i Fernando i m’uneixo a ells.\nFem sortida cap al corriol de la Creu de la zona de la Roca. Així que sortim cap a la riera, direcció riera d’Òrrius. Enllacem amb el tram de la Prehistòrica que ens puja cap a la pista de la Pedrera, passant per Can Vinyamata.\nUn cop a dalt, fem corriols de baixada cap a la zona de la Roca, passant pel corriol de la Creu. Avui sí que ens hi parem per fer unes quantes fotos...\nSeguim fent corriols de baixada fins a sortir a la carretera de Parpers. La travessem i comencem trams clàssics de pujada que ens porten al Pla de l’Espinal.\nSeguim cap a Parpers, per anar a buscar el Pessebre i baixar pel corriol de la Mercé.\nUna bona sortida, amb un estat del terreny perfecte.\nSegons els GPS uns 29 kilòmetres amb 695 metres de desnivell positiu acumulat.\nLa nit de dissabte a diumenge es preveu plujosa, però el whatsapp no para de sonar i sembla ser que al grup hi ha moltes ganes de sortir.\nLes previsions no fallen i plou a mitjanit i matinada. Malgrat tot, el dia s’aixeca clar i sembla que les pluges no tornaran fins a la tarda de diumenge.\nA les 8:00 a la Plaça Nova ens trobem en Joan B, Toni P, Manel L, Quim C, Jordi S, Salva M, Quim M, Jordi T, Rafael F, Jordi F, Francesc M, Quico, Javier i Salva B..... 14 bikers, no està gens malament!!!\nPrimers dubtes cap a on anar, uns diuen d’anar cap a la zona del Turó de la Gola, Ca n’Oms, però potser amb les pluges caigudes hi haurà molt de fang? Així que triem anar cap a la zona del Bosc d’en Ruscalleda....potser no hi haurà tan fang, però les pedres i arrels com estaran?\nSortim direcció riera d’Òrrius, per pujar fins a Can Rovira i a l’igual que ahir fer els corriols de pujada passant per Can Vinyamata i sortint a la pista de la Pedrera.\nSeguirem corriols cap a Sant Bartomeu. En aquest tram hem tingut l’anècdota divertida de la sortida.....hem pogut comprovar que les noves Cannondale són d’una pasta especial. Mentre les bicis normals necessiten un tren de rentat amb aigua vaporitzada per no fer malbé coixinets i retens, elles aprofiten els bassals del camí per rentar-se soletes....\n... amb el biker inclòs!!!\nUn cop net i polit, seguim fins a la ermita de Sant Bartomeu de Cabanyes, on ens han de deixar en Jordi S i Jordi T doncs avui no disposen de un “bonobici” gaire llarg.\nLa resta seguim per iniciar tram de corriols de baixada cap a la zona del Bosc d’en Ruscalleda.\nAquests trams estan plens de pedres i arrels que avui s’han de fer amb més cura. De totes maneres són uns 2,5 kilòmetres de divertits corriols fins a sortir a la Pedra de l’Oreneta.\nParada per menjar alguna cosa i fer petar la xerrada...\n...fer les fotos de rigor,\n.... i alguns fins i tot practicar una mena de ball a mig camí entre el cancan i la dansa de la pluja!!!\nJa que hi som ens acostarem fins a la Pedra Forada de Can Gol, doncs sempre hi ha algú al grup que no hi ha anat mai.\nLa veritat que es digne de veure la feinada que devien tenir els antics habitants de la zona per arribar a fer la cavitat dins la pedra. Segur que si haguessin sabut que un dia serviria perquè en Rafael F i en Salva M fessin no se què al seu interior, s’ho haguessin pensat dos cops!!!\nAra toca pujar, però en Francesc M i en Javier tenen tard i ens deixen.\nLa resta anirem enllaçant puja-baixa de corriol fins a sortir a la carretera que baixa a La Roca. La travessem i farem corriols de baixada direcció al Mogent, seguint cap a Santa Agnés de Malanyanes.\nAquí ja toca pujar cap a Sant Carles, passant per l’Ermita de Santa Maria de Malanyanes. Els trams finals, guiats per en Toni P, han estat una mica diferents del que és habitual, però hem arribat a sortir a la zona de Sant Carles, passant arran de la casa de Can Poc Gros.\nSeguim cap al Pla de l’Espinal i per acabar, avui farem alguna cosa diferent, així que baixarem fent corriols fins a travessar la carretera de Parpers i baixarem pel corriol del Koala fins al Xaragall de l’Espinal.\nRiera d’Òrrius i cap a Argentona.... i per les fotos sembla ser que alguns han seguit corriolejant fins a la Plaça Nova.\nSegons el GPS una mica menys de 36 kilòmetres amb 870 metres de desnivell positiu. Potser una ruta no tan exigent com ens tenen habituats, però plena de corriols divertits.


CERDANYA: RECERCA I PATRIMONI – Joaquim Nadal\nLes comarques pirinenques mantenen una activitat editorial remarcable. El percentatge de les edicions que corresponen a la muntanya catalana és superior a la seva població i ja fa unes quantes dècades que el Pirineu ha esdevingut el tema, i el teló de fons, d’una nova narrativa que desborda els límits territorials i irradia per tot el territori la seva influència.\nAixí els vells escriptors costumistes dels primers anys del segle XX, de textos deliciosos i segurament irrepetibles (Rafael Gay de Montellà, Jaume Massó i Torrents), la gran tradició de llibres d’excursionisme (de Cèsar August Torras a Josep M. Guilera), han cedit el seu lloc a novel.listes de primera i amb projecció internacional, de Jaume Cabré a Maria Barbal o Albert Villaró, al costat d’un ampli conjunt de monografies locals i d’estudis històrics i patrimonials, literatura de viatges i assaigs sobre la vida i la societat pirinenques.\nCada any aixeca acta d’aquesta vitalitat per Sant Jordi l’Associació Llibre del Pirineu amb l’edició d’un catàleg anual bellament editat i bellament il.lustrat. La Fira d’Organyà i altres cites dedicades als llibres de muntanya fan un acompanyament imprescindible a l’esforç d’autors, editorials i institucions.\nSi ens concentrem en la Cerdanya avui vull donar notícia de tres novetats recents que enriqueixen aquest panorama i marquen línies de continuïtat i d’innovació amb una tradició ben establerta.\nEs tracta en primer lloc del número 2 (el número 1 de 2015) de ERA, Revista cerdana de recerca. De cobertes de disseny auster i brillant, de contingut remarcable i de tipografia excel.lent. ERA s’inscriu i s’afegeix a la ja llarga llista de publicacions d’estudis comarcals que es disseminen per tot el territori i que patrocina i empara l’Institut Ramon Muntaner. Promoguda pel Grup de Recerca de Cerdanya, l’Arxiu Comarcal de Cerdanya i l’editorial Salòria recull en aquest número les comunicacions que es van presentar la tardor passada a les II Jornades d’Estudis de Cerdanya que es van celebrar a l’Espai Ceretània de Bolvir. La recerca local s’hi agermana amb la recerca universitària i la diversitat temàtica ens aproxima als estudis arqueològics ( el mateix Castellot de Bolvir, l’assentament ceretà i iberoromà del Tossal de Baltarga, les excavacions a Sant Domènec de Puigcerdà i les excavacions, restitució i cartografia dels sistema de túnels subterranis de Puigcerdà exemplificats en l’Ull de Basilisc), l’economia i la societat feudals de senyors eclesiàstics o de famílies nobiliàries, la bruixeria i la fetilleria, la prevenció contra la pesta a traves del contingut del Llibre del Morbo de Puigcerdà, les missions i els corresponsals lingüístics a Cerdanya de l’obra del Diccionari d’Anton M. Alcover, la relació entre el baptisme i l’aigua en l’art de Cerdanya, la recuperació i edició musical de l’Himne de Puigcerdà, l’anàlisi de les migracions contemporànies o l’estudi de les aus migratòries o la geologia del territori. ERA és ja un referent i un vehicle per a la recerca.\nEn segon lloc em vull referir al llibre que ha coordinat Oriol Mercadal sobre Patrimoni medieval de la Cerdanya i el Capcir (Barcelona, Ed. Rafael Dalmau, 2017). Es tracta d’una obra col.lectiva amb treballs de Oriol Mercadal, Jean-Louis Blanchon, Joan Blasi, Jordi Bolós, Sebastià Bosom, Carles Gascón, Oliver Vergés i amb fotografies d’Emili Giménez. Hi trobem els textos d’una introducció històrica i el repàs municipi a municipi del patrimoni i la història medieval dels pobles de la Cerdanya, l’Alt Conflent i el Capcir al costat de tres pobles de l’Alt Urgell (el Baridà). El llibre s’acompanya d’un ric repertori d’il.lustracions, d’una cartografia general i temàtica i d’una bibliografia extensa i força completa. Amb el teló de fons de la història i des de l’època carolíngia passant per la Catalunya comtal fins arribar a la Catalunya de la Baixa Edat Mitjana, desfilen davant nostre el preromànic, el romànic i el gòtic amb algunes incursions a l’art barroc. Com és natural domina l’arquitectura romànica, molt extesa, i les taules, retaules i antipendis rfomànics i gòtics. En conjunt un repertori actualitzat que com s’indica en la introducció vol sedr una eina útil pel coneixement i la localització del patrimoni medieval de la Cerdanya i el Capcir.\nFinalment esmento una novetat de gran interès pel tema, la cronologia i l’enfocament del contingut. Jean Louis Blanchon, cerdà d’adopció, historiador i professor jubilat, ha escrit un llibre vibrant sobre 1936-1948, la Cerdagne déchirée (Edicions Talaia, Canet en Roussillon, juliol 2017), que situa la frontera i el seu caràcter permeable o impermeable com un element d’interpretació del moment convuls marcat primer per la Guerra Civil espanyola i després per la Segona Guerra Mundial. L’experiència anarquista de la Cerdanya espanyola els anys 1936-1937, les seves causes i les seves conseqüències, les relacions conflictives amb el Front Popular del costat francès, els fets revolucionaris, la destrucció de béns artístics, i les noves dinàmiques de frontera generades per la nova situació geopolítica a un a banda i l’altra. El tancament de la frontera i l’obertura de la frontera, els passadors d’una banda i altra, la incidència del maquis, en definitiva la difícil gestió d’una comarca física i socialment única i amb fortes relacions quotidianes i partida i trencada, esquinçada, per les diferents dinàmiques de guerra i les superestructures estatals. Hi ha una intrahistòria que transita en la memòria i en l’ànima dels cerdans, dels militants compromesos, dels demòcrates, de les relacions estrictament econòmiques i familiars que desfila davant nostra amb la mateixa naturalitat, no exempta de dramatisme, que els ramats de les grans explotacions transfrontereres travessen, travessaran i han travessat d’una banda a l’altra de la ratlla seguint el designi de la geografia o l’estructura de la propietat.\nEl Pirineu no para mai d’inspirar una bibliografia estimulant de la que hem presentat tres novetats ben recents.


Instal·len un rètol gegant identificatiu de Manresa a l'entrada sud de la ciutat - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nInstal·len un rètol gegant identificatiu de Manresa a l'entrada sud de la ciutat\nLa pretensió de l'Ajuntament és que pugui arribar a convertir-se en una icona turística\njordi morros 19.02.2019 | 23:26\nT'agrada el nou cartell gegant que identifica Manresa a l'entrada sud?\nA partir d'ara no hi haurà cap mena de dubte que qui entri a la ciutat per la façana monumental, amb el Pont Vell, la Cova i la Seu al fons, estarà entrant a Manresa. Des d'ahir un rètol identificatiu de la ciutat és sota les arcades del Pont Vell amb la paraula «Manresa» i un gran cor de color rosat amb la lletra «M» al mig, el logo de la marca «Manresa, cor de Catalunya». Les lletres fan gairebé un metre d'alçada, i el cor en fa 1,90. Tot el conjunt té una amplada de 30 centímetres i una llargada de 9,50 metres. De veure's, es veu, i és previst que més endavant encara es vegi més perquè s'il·luminarà.\nLa pretensió de l'Ajuntament no és tan sols que informi de l'entrada a la ciutat sinó que es pugui arribar a convertir en una icona turística tenint en compte els monuments que l'envolten.\nL'alcalde de Manresa, Valentí Junyent, i la regidora de Projecció de la Ciutat i Festes, Neus Comellas, van participar en l'estrena del nou element. Els van acompanyar els també regidors Joan Calmet i Josep Maria Sala. El rètol era cobert d'una tela vermella que van retirar per deixar-lo al descobert. L'acte no va deixar indiferents els conductors de vehicles que a aquella hora, a 2/4 de 5 de la tarda, entraven o sortien de Manresa.\nUn nou element d'identitat\nSegons l'Ajuntament de Manresa es tracta d'una iniciativa de potenciació de la marca de ciutat amb la finalitat de posar en valor i augmentar els atractius de Manresa, tant de cara a l'exterior, amb l'objectiu de rebre d'una forma amable els visitants, com de cara endins, aportant un nou element d'identitat.\nJunyent va destacar que el conjunt s'estreni coincidint amb la Festa de la Llum, i va afirmar que la ciutat s'havia d'identificar a «la façana sud, la façana monumental. Esperem que tingui el vistiplau de la ciutat, que agradi i que serveixi perquè molta gent s'hi pugui fer una foto quan visiti la nostra ciutat». La instantània tindrà la imatge del Pont Vell, la zona enjardinada del seu voltant, la Cova a mà dreta i la Seu al fons. «Hi ha altres poblacions que ho tenen, però voldríem que fos un element singular de Manresa amb les lletres acompanyades del cor que ens identifica».\nPer la seva part la regidora Neus Comellas va explicar que a l'hora d'escollir la ubicació s'ha tingut en compte l'entorn, la seguretat del trànsit i fins i tot s'ha estudiat que hi hagi una bona visibilitat de la basílica de la Seu a través de les arcades del Pont Vell. Les lletres estan col·locades en diagonal.\nEl material del conjunt de les lletres «Manresa» està fet d'acer corten de color oxidat. Es tracta d'un material resistent a les inclemències del temps. El cor amb la lletra «M» al mig també és d'acer corten, però en aquest cas de color rosat-vermellós.\nAquests dies el rètol no estarà sol. Coincidint amb la Festa de la Llum s'ha col·locat un conjunt lluminós a l'arcada del Pont Vell, també en sentit entrada de la ciutat, que s'il·lumina a les nits i on es pot llegir «Ciutat de la Llum». Del mig del pont també penja des de fa dies un llaç groc gegant.\nCrema una cuina en un bloc de la Font dels Capellans de Manresa\nUn motorista resulta ferit en xocar amb un camió a la C-55 a Castellgalí


» Festival > Seccions » Kids and Teens\nEn un món cada vegada més global i interconnectat, 12-16 ofereix al públic adolescent una nova manera de viatjar i descobrir realitats properes i d’arreu del planeta, a partir d’un gènere que sovint els és llunyà.\nCada any estudiants de diferents escoles i instituts de Barcelona i rodalies han omplert les sales en horari matinal en una experiència entretinguda, educativa i participativa, on els estudiants tenen a més l’oportunitat de conèixer i debatre amb els propis directors.\nGràcies a l’èxit de la secció 12-16 en les edicions passades, DocsBarcelona aposta en per arribar a un públic encara més jove, el dels nens entre 7 i 11 anys. Amb aquesta iniciativa, el festival obre el gènere documental als més petits.\nPrograma: Joan Gonzàlez, director de DocsBarcelona i de la productora Parallel40.\n*Les sessions de 7-11 i 12-16 són exclusives per a centres educatius. Si la teva escola vol participar en aquesta activitat, pot posar-se en contacte amb nosaltres a: festival@docsbarcelona.com / Tel. 93 452 46 18.\nBarraques. La ciutat oblidada (12-16) [+]Més informació\nAlonso Carnicer & Sara Grimal\nA la postguerra milers de persones arribaven a Barcelona fugint de la misèria i la persecució política i molts van passar anys en coves i barraques. Una part oblidada de la història de Barcelona que ara ens expliquen els seus protagonistes.\n04-02-2010 10:00 Cinemes Verdi Park\nSessió exclusive per escoles. Q&A amb els directors VOS Eng *\n05-02-2010 12:00 Cinemes Verdi Park\nCamí de l'herba (7-11) [+]Més informació\nDani Sala & Núria Sala\nL'Ernest Sitges, l’últim pastor transhumant del Berguedà, emprèn un viatge a peu durant tres dies per traslladar el seu ramat des de Vallcebre fins a la Molina on passarà el que possiblement serà el seu últim estiu com a pastor.\n03-02-2010 12:00 Cinemes Verdi Park\nSessió exclusive per escoles. Q&A amb Dani i Nuria Sala VO *\nCircus School (12-16) [+]Més informació\nGuo Jing i Ke Dingding\nEl film narra les dures experiències d’un grup de nens acròbates que estan entrenant dur per la competició nacional. Malgrat el cansament i les lesions, aquests nens no deixen que res freni les seves precises actuacions.\n07-02-2010 17:00 Filmoteca de Catalunya\nNo Q&A VOS Cat *\nMarxem de colònies (7-11) [+]Més informació\nDocumental sobre l’estada d’un grup de nens i nenes de 6 anys a la casa de colònies El Company, que està situada a Vilanova de Sau.\n03-02-2010 10:00 Cinemes Verdi Park\nSessió exclusive per escoles. Q&A amb el director VO *\nYou and Me (12-16) [+]Més informació\nCommovedor documental que mostra l’experiència d’un grup de nois privilegiats de Singapur que visiten un pobre i petit poble de Xina. Una experiència que canviarà la seva vida després dels primers xocs culturals.\n04-02-2010 12:00 Cinemes Verdi Park\nSessió exclusive per escoles. Q&A amb el director VOS Cat / VOS Eng *\n05-02-2010 10:00 Cinemes Verdi Park


Ferrer obre una botiga a les instal·lacions de Santpedor - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nFerrer obre una botiga a les instal·lacions de Santpedor\nEl Rebost del Ferrer posa a l'abast tota la seva gamma de productes\nInterior de la botiga de Ferrer al polígon de Santa Anna ferrer\nL'empresa amb seu a Santpedor Conserves Ferrer ha obert una botiga a les seves instal·lacions del polígon Santa Anna que ofereix al client tota la varietat de productes que elabora l'empresa especialitzada en conserves i aliments preparats. Fins ara, l'accés a la botiga estava restringit als treballadors de Ferrer, que podien abastir-s'hi de tots els productes de la marca. L'establiment obrirà al públic en general de 10 h a 17 h de dilluns a dijous i, els divendres, de 12 h a 19 h.\nD'aquesta manera, Ferrer posa a l'abast en un sol espai més de 150 referències, des de les seves clàssiques salses Brava i Calçots fins a cremes o caldos amb sofregit.\nD'altra banda, dins la gamma de llegums Selecció, Ferrer acaba de llançar dues noves referències: Cigronets de Pagès i Llenties Caviar. A aquestes categories de gamma ambient se sumen els productes refrigerats com el Gaspatxo i el Salmorejo frescos o les Pizzes amb massa mare, segons ha explicat l'empresa.\nL'empresa va néixer el 1964 a Sant Llorenç de Morunys amb Josep Ferrer al capdavant com un petit negoci familiar de recol·lecció i comercialització de tòfones fresques, primer, i de bolets en conserva, poc després. A mitjan anys 80, l'empresa va traslladar la seva seu a Santpedor i va obrir una nova planta de producció a Moraleja (Càceres).\nA partir del 1995 Ferrer va ampliar la seva gamma de productes amb salses, conserves vegetals, cremes, brous, paelles semielaborades, fruits secs i els darrers refrigerats Ferrer Frescos.


Lugdunum Convenarum - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n43° 01′ 51″ N, 0° 34′ 25″ E / 43.0307°N,0.573639°E / 43.0307; 0.573639\nLugdunum Convenarum, literalment «turó del déu Lug dels Convenes» és el nom donat a un important lloc urbà antic del sud-oest de la Gàl·lia romana, corresponent a l'actual poble de Sant Bertran de Comenge.\n3 Registres arqueològics\nEl 72 aC, Pompeu torna d'Hispània per ajudar a Metel a combatre un altre general romà, Sertori, un traidor qui volia prendre la seva independència. Sertori mor assassinat per un dels seus tinents, Marc Perpenna Ventó. Per fixar les seves tropes ja inútils, Pompeu hauria fundat a Lugdunum Convenarum, (Sant Bertran de Comenge) un fort sobre aquest oppidum natural. La ciutat degué esdevenir un focus de romanització de tot aquesta regió (Montmaurin, Vathcabrèra, Valentina, Banhèras de Luishon i de la Vall d'Aran) i contribuir a fixar-hi les poblacions gal·loromanes.\nEl centre de la ciutat romana de Lugdunum es va fixar a un encreuament de carreteres on hi havia un mercat important. El monument circular va ser construït els anys 10 aC. en el lloc d'aquest encreuament primitiu.\nAl voltant d'aquest centre simbòlic s'hi va construir en dues generacions una ciutat dotada dels seus principals monuments públics: temple al culte de l'emperador, termes públiques, mercat (macellum) i teatre; i a continuació, els segles següents i cap a la perifèria: amfiteatre, camp militar, port a la riba de la Garona, etc.\nLa tradició vol que, en la seva extensió més gran, la ciutat ocupàs tota la superfície de la vall i fos més extensa que Lutècia a la mateixa època. Un refrany llatí diu «que un gat hauria pogut anar de terrat en terrat des de Lugdunum fins a Valentina», uns 12 km. La ciutat reunia 10.000 habitants en el moment en què Tolosa, principal ciutat de la regió, en sumava 20.000.\nAl segle V, malgrat l'edificació de la murada que fortificava la ciutat alta, la vida continuava per la plana al voltant de centres nous com la basílica cristiana. Però nombrosos edificis varen ser espoliats per aprofitar les pedres i la seva decoració de marbre, reutilitzades en un altre lloc (com per la basílica de Sant Just de Vathcabrèra) o transformades en calç. Hem d'imaginar, amb tot, que va persistir l'ocupació humana, la qual va tenir un nou esplendor cap a finals del segle XII amb l'edificació de la catedral: la ciutat esdevé Sant Bertran de Comenge.\nLug és un déu celta, nom que sembla emparentat amb la paraula llatina lux, «llum». El sufix -dunum és un element celta que significa «turó», present a nombrosos topònims a França (Augustodunum, «turó d'August»: Autun, per exemple).\nLa ciutat és coneguda des del segle I pels geògrafs grecs Estrabó i Ptolemeu com Λούγδουνον, la ciutat dels Κονουένοι, (els Convenes). El nom de la ciutat, pel fet que Herodes Antipas hi va estar exiliat, només apareix citat a les cròniques de l'historiador Flavi Josep, qui, per contra, no cita mai els Convenes. També apareix citat a l'Itinerari d'Antoní (Itinerarium Provinciarum Antonini Augusti) del segle III.\nAl segle IV, Sant Jeroni ja no utilitza el nom de Lugdunum, sinó que parla de la ciutat de Convenae, on els Convenes s'haurien reunit i d'on hauria pres el seu nom (in unum oppidum congregavit unde et nomen Convenarum accepit). A partir d'aquesta data i durant tot l'Edat Mitjana és el nom de Convenae que utilitzen Sidoni Apolinar i Gregori de Tors.\nEls Convenes, o «pobles reunits», serien en efecte el nom donat a les poblacions qui s'haurien trobat en aquesta part de la plana pirinenca, que es correspon a l'altiplà de Lanamesa. De fet, se'ls anomena sobretot per oposició amb els Volques Tectòsages de Tolosa, als Ausques de Aush, i altres pobles.\nEl nom Convenae i les seves diferents variants, que apareix sobretot als escrits dels bisbes d'aquest lloc, va evolucionar en Commenae i més tard a Comenge.\nLa ciutat gal·loromana és coneguda des del 1913 gràcies a les primeres investigacions arqueològiques. Al llarg de més de mig segle, les campanyes de han revelat un temple, un fòrum, un trofeu, un mercat, unes termes romanes, habitacions privades i una església de planta basilical que permeten la reconstitució progressiva de la història del lloc.\nAturada l'any 1970, la investigació arqueològica va recomençar intensament a partir de 1989.\nEl monument circular mantenia al centre de la ciutat el record de l'encreuament primitiu. Comprèn una base quadrada al centre, qui devia aguantar un gran monument (sens dubte una columna sobre el seu sòcol), i un muret que delimita una àrea circular oberta a l'est. Aquest monument va ser construït al començament de la nostra era.\nLes termes del fòrum varen ser construïdes durant el regnat d'August i reestructurades a la segona meitat del segle I aC. Per la seva banda, les termes del nord les varen construir a mitjans del segle I aC. A diferència de les sales tradicionals de les termes romanes (caldarium, tepidarium, frigidarium i sudatorium), aquest establiment posseïa una piscina (natatio), una palestra i botigues. Es pot encara percebre una part del sistema d'encalentiment del caldarium.\nEl macellum (mercat) va ser edificat al començament de la nostra era devora el fòrum. Incendiat i reconstruït el segle II, va ser destruït de nou el segle IV i urbanitzat per un edifici no identificat. Amb els seus 55 metres de llargària i els seus 26 metres d'amplària, el macellum de Lugdunum és el més gran dels mercats coneguts avui en dia a les províncies occidentals de l'Imperi romà.\nSituat en ple cor de la ciutat, a prop de l'encreuament original, el fòrum o plaça central va ser un gran espai buit durant tot la història de Lugdunum. A finals del segle II s'hi va construir un petit temple (per ventura dedicat a Hèrcules), adossat al mur sud. També s'hi va adossar un pòrtic a l'est i a l'oest el segle IV.\nEl temple central de la ciutat, construït al començament de la nostra era, s'assembla a un santuari de la religió imperial oficial. Del monument no en resta més que els fonaments del temple envoltats d'una tribuna i d'un pòrtic. Al centre de la tribuna, de cara al temple, s'aixecava un altar o base massís i quadrat d'un conjunt estatuari.\nEl teatre, construït al peu del turó a principis de la nostra era, es va anar ampliant al llarg del segle I. Podia acollir 5.000 espectadors. L'edifici va ser saquejat a l'Edat mitjana i qualcuna de les seves decoracions de marbre reutilitzada per la construcció de la basílica Sant Just de Vathcabrèra. La part oriental del teatre és la més ben conservada.\nLes murades de la ciutat alta haurien estat construïts al començament del segle V: 875 metres de llargària tancaven una superfície de 4 hectàrees. El nucli antic es distingeix encara molt clarament avui.\nLa basílica cristiana, juntament amb la catedral de Santa Maria i la basílica de Sant Just de Vathcabrèra, és un dels tres edificis de culte cristià coneguts a Lugdunum per l'Antiguitat. Va ser construïda al segle V i tenia una nau de 20 metres de longitud amb una capçalera plana. Mai hi va deixar d'haver inhumacions, ja que la capella romànica de Sant Julià i el seu cementiri van succeir directament la basílica antiga.\nEl monument a circular\nLa piscina de les termes del nord\nLes botigues de les termes del nord\nEl mercat (macellum)\nEl temple d'Hèrcules (primer pla), el fòrum i el mercat (en segon pla)\nEl temple dedicat al culte de l'emperador\nDos frisos romans reutilitzats a la Basílica Sant Just de Vathcabrèra\nArrissa d'armes i d'escuts reutilitzats a la Basílica Sant Just de Vathcabrèra\nMascarot de teatre reutilitzat a l'exterior de la Basílica Sant Just de Vathcabrèra\nUna part de les informacions ha estat recollida en el lloc arqueològic de Sant Bertran de Comenge.\n(la) (llatí) Chorographia, de Pomponius Mela (text integral)\nArticle de Elie Wermelinger titulat "Saint-Bertrand-de-Comminges, ville deux fois fondée" dins la revista L'Equipe Cyclisme Magazine du 12 juillet 1973 à l'occasion de l'étape Luchon-Pau du Tour de France 1973 remporté par Luis Ocana..\nMarcel Bailhache, Contribution à l'étude de l'aqueduc gallo-romain de Saint-Bertrand-de-Comminges, p. 167-197, Gallia, 1972, no 30-1 (llegir en línia en francès)\nPierre Lavedan, Raymond Lizop, Bertrand Sapène, J. Calmette, Les fouilles de Saint-Bertrand-de-Comminges (Lugdunum Convenarum), p. 57-116, dans Mémoires de la Société archéologique du Midi de la France, 1930, tome 17, 2e livraison (llegir en línia en francès)\nLes fouilles de Saint-Bertrand-de-Comminges, p. 5-38, 129-190, dans Mémoires de la Société archéologique du Midi de la France, 1932, tome 18 (plan des fouilles), (llegir en línia en francès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Lugdunum_Convenarum&oldid=21449298»\nCiutats romanes de la Gàl·lia\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 jul 2019 a les 20:40.


El Cadí ja no és el paradís dels quatre voltors - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa caça d'un exemplar de voltor negre a Alinyà posa en risc el pla que feia únic el Pirineu per tenir les quatre espècies\nmiquel spa puigcerdà 07.03.2017 | 07:55\nL´exemplar de voltor negre abatut a Alinyà uns dies abans fotografiat en una observació dels tècnics equip de treball boumort-alinyà\nLa Cerdanya i l'Alt Urgell ja no poden presumir de poder veure en el seu entorn natural nidificant-hi de manera natural les quatre espècies de rapinyaries necròfags: el voltor comú, el negre, l'aufrany i el trencalòs. Aquest fet que era únic a Europa era possible gràcies a un programa que ara està amenaçat per l'acció dels caçadors furtius. Els tècnics responsables del projecte d'introducció dels voltors de la Muntanya d'Alinyà de la Fundació Catalunya-la Pedrera han confirmat que un exemplar de voltor negre trobat mort el mes de desembre va rebre un tret.\nEs tractava d'un voltor negre que formava part del projecte de consolidació de l'espècie al Pirineu central com a animal establert i nidificant. Fins al punt que tenia nom, Trasgu. Era un exemplar procedent d'Astúries que el 2013 va ser alliberat al Pirineu després de passar per un centre de recuperació. La mort d'aquest exemplar a mans d'un caçador furtiu fa que el programa per fer tornar a criar l'espècie a Alinyà «quedi en suspens», segons han explicat els membres de l'equip de treball de Boumort-Alinyà. Portaveus d'aquest equip han remarcat que «fets com aquest ens entristeixen profundament i ens fan conscients de les grans amenaces que pateix la fauna salvatge més fràgil; però també ens anima en una tasca que considerem fonamental per al bé de la conservació d'espècies que, com el voltor negre, necessiten programes de conservació tan ambiciosos com el nostre».\nLa mort d'aquest voltor no és un fet aïllat, ja que els mateixos responsables del programa han denunciat que ja havien tingut constància de la mort per trets de caçadors d'altres exemplars a la zona d'Organyà. El voltor negre es troba en una situació catalogada de vulnerable a tota la península, raó per la qual és objecte de programes de protecció i introducció específics.\nEl projecte de reintroducció del voltor negre als Pirineus està promogut pels departaments d'Agricultura i Territori i la Fundació Catalunya–la Pedrera. El Grup de Rehabilitació de la Fauna Autòctona i l'entitat Trenca participen en l'assessorament i l'execució del projecte conjuntament amb el personal de l'Espai Natura Muntanya d'Alinyà i la Reserva Nacional de Caça de Boumort.\nEl voltor negre, contràriament al que li passa al voltor comú, té una presència amenaçada al Pirineu , s'ha vist en perill en les últimes dècades, entre altres causes, per la destrucció del seu hàbitat. Aquest voltor no nia en cingleres com el comú sinó que ho fa en arbres grans de masses forestals ben conservades i en colònies disperses, segons expliquen ls responsables del programa de reintroducció. En aquest sentit, l'objectiu del programa és «contribuir a recuperar la seva antiga àrea de distribució, mitjançant l'establiment d'una població als Prepirineus catalans, a la Reserva Nacional de Caça de Boumort i Espai Natural d'Alinyà, a mig camí entre les poblacions ibèriques i la francesa», segons els seus tècnics. De fet, aquesta zona de l'Alt Urgell al vessant occidental del Cadí es considera estratègic per poder connectar les dues poblacions.


Top Gear enceta una nova etapa - canaldemotor.cat\nTop Gear enceta una nova etapa\nPosted by Ferran Vital on febrer 13, 2016 Top Gear enceta una nova etapa2016-02-13T16:57:23+00:00 under Notícies No Comment\nTop Gear vol continuar essent el programa de cotxes més vist de la història, sempre que considerem Top Gear un programa de cotxes o de motor, i no pas un programa d’entreteniment. Després de la marxa de Clarkson, Hammond i May, el veterà programa de la BBC semblava orfe i sense rumb. Res més lluny de la realitat. Els directius de la prestigiosa cadena pública britànica han confiat en el popular presentador escocès Chris Evans per rellançar el programa.\nPerò Evans no estarà sol al capdavant del programa de motor més vist de la història. L’acompanya un equip d’autèntic luxe en aquesta nova etapa, que suma actor de renom internacional com el nord-americà Matt LeBlanc (conegut pel seu paper a la sèrie “Friends”, entre altres), antics promotors de Fórmula 1 com Eddie Jordan (exdirector de l’equip Jordan de F1), el periodista britànic de motor Rory Reid i els pilots provadors Chris Harris i Sabine Schmidt.\nEn el cas de l’alemanya, coneguda com “reina de Nürburgring”, ja havia participat en alguna ocasió amb l’anterior equip de Top Gear, mentre que el fitxatge de Chris Harris ha estat una bomba de darrera hora que sumarà interès i qualitat al “show” televisiu. I és que Harris és una de les estrelles emergents d’internet, gràcies al seu carisma i la seva capacitat per connectar amb els espectadors i transmetre les seves sensacions. I és que l’anterior equip destacava per no tenir massa qualitat al volant, i aquest fet segurament marcarà la diferència.\ntags: TelevisióTop Gear\nEls nous presentadors de Top Gear\n« MINI Clubman : El Compacte més Cool del veïnat\nNou Seat León Cupra 290 »


Arxiu/procés | tallerdeficció\nProjecció en #ElSolarDeLaPuri, sessió especial Halloween\nArxiu/procés, Eventos, trobades\nAquest dissabte projectem en #ElSolarDeLaPuri, sessió especial Halloween amb els gossos com a protagonistes tant al film com en als talls seleccionats de les entrevistes del procés d’investigació entorn al carrer Puríssima. Com poden observar pel títol triat la sessió està pensada per els més petits. A més, tot i que s’ha resistit, ja comença a fer fred i hi haurà també castanyes. Vinguin!\nPer enregistrar i muntar la peça Aquí es aparcamiento, que es va exposar al desembre a la Sala d’Art Jove, i que vam projectar també -dues vegades- al Centre de Cultius Contemporanis del Barri (CCCB) i a l’espai de trobada veïnal “Fem un cafè” (a càrrec del Pla Comunitari, al C.C. Sortidor), vam idear el següent procediment:\nAquest debuix de Pl. Navas circa 2006 ens l’ha fet Eva Biosca Marcé, la veterinaria que en té la seva consulta a una cantonada. La hi va obrir cinc mesos abans que comencessin les obres. Encara es recorda de quan van treure’n les palmeres. (Més endevant recollirem aquí aquest relat).\n[Sheila és la gossa del Juan Rodríguez, que ha promès que ens proporcionaria tot el material fotogràfic que tingués sobre l’anterior plaça. Així doncs, a prop de casa hi havia una estatua. I la clínica veterinària està a l’altre costat.]


Peix blanc: llista d'espècies i propietats- Entrenosotros | Consum - Entrenosotros | Consum\nHi ha diferents classificacions per als peixos, encara que la més habitual és la que els cataloga en funció del contingut gras.\nEn esta classificació s’ha de tindre en compte que la pertinença d’una espècie a un grup o a un altre pot canviar, ja que el contingut gras varia al llarg de l’any i depén d’altres factors com ara l’activitat reproductora. Així, per exemple, un peix gras pot passar a semigràs o magre després de la fresa per un temps determinat.\nA continuació, parlem de les propietats del peix blanc i t’oferim una llista d’espècies perquè sàpies identificar-los fàcilment.\nEl peix és un dels pilars fonamentals d’una dieta sana i equilibrada. Els peixos blancs, també denominats peixos magres, són aquells el contingut gras dels quals no supera el 2% del seu pes. Este baix contingut en greixos fa que el peix blanc siga un dels aliments més indicats en dietes d’aprimament.\nEn què es diferencia el peix blanc del peix blau?\nLa principal diferència es troba en la quantitat de greix dels peixos blaus, que es veuen obligats a acumular-ne perquè fan grans migracions durant el seu cicle de vida. Este tipus de peix conté entre un 6% i un 12% de matèria grassa; per tant, els peixos blaus com la sardina, el verat o la tonyina tenen més contingut d’àcids grassos omega-3 (el que es coneix popularment com greixos saludables) que els seus parents els peixos blancs. Entre estos dos, hi ha un tercer grup amb un contingut gras entre un 2% i un 6% que es coneix com “peixos semigrassos”.\nEls peixos blancs, en general, són peixos amb un gust més suau que el del peix blau, per la qual cosa són perfectes per a acostumar els xiquets a este aliment i idonis per a aquells adults a qui no agraden els sabors forts.\nPropietats del peix blanc\nEl peix és un dels millors aliats per a portar una alimentació equilibrada pels seus múltiples beneficis.\n- Poques calories\nUna ració de peix blanc d’uns 100 grams té entre 70 i 90 calories i el seu percentatge de greix és mínim, per la qual cosa les espècies que s’emmarquen en esta categoria són recomanables per a dietes hipocalòriques.\n- Fàcil de digerir\nUna de les principals virtuts dels peixos blancs és la seua fàcil digestió. Davant episodis de gastroenteritis, els peixos blancs com el lluç o el llucet estan en la llista d’aliments recomanats. Això sí, sempre al vapor, a la planxa o bullits.\n- Proteïnes d’alta qualitat\nEl pescado blanco contiene proteínas de alto valor biológico, que aportan aminoácidos esenciales que nuestro organismo necesita para funcionar correctamente. El peix blanc conté proteïnes d’alt valor biològic, que aporten aminoàcids essencials que el nostre organisme necessita per a funcionar correctament.\nEncara que aporta menys vitamines que el peix blau, el peix blanc també conté vitamines, sobretot del grup B.\nPeixos com l’abadejo, el rap o el rémol són rics en fòsfor. Este mineral contribuïx al manteniment dels ossos i les dents en condicions normals, per la qual cosa és important que estiga inclòs en les nostres dietes.\nPeix blanc: llista de les espècies més saludables\n- Bacaladilla Abadeget\n- Abadejo fresc\nAlmenys, peix tres vegades a la setmana\nLa majoria de dietistes i nutricionistes recomanen menjar peix almenys tres vegades a la setmana, i si poden ser quatre, millor. Encara que el peix blanc conté menys greixos, el blau és més ric en omega-3, així que el més aconsellable és combinar peix blanc i blau en la nostra dieta. Això equival a uns 700 o 800 grams a la setmana.


L’Ajuntament de Tarragona organitza una gimcana d’aparadors — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Comerç › Notícies › Notícies 2020 › L’Ajuntament de Tarragona organitza una gimcana d’aparadors\nL’Ajuntament de Tarragona organitza una gimcana d’aparadors\nL’acció es durà a terme juntament amb l’Associació de Comerciants Via T Tarragona-Shopping\nLa Conselleria de Comerç de l’Ajuntament de Tarragona, en col·laboració amb l’Associació de Comerciants Via T Tarragona-Shopping, ha organitzat una gimcana d’aparadors de Nadal. Des del 14 de desembre ﬁns al 4 de gener, els nens i nenes de 4 a 14 anys podran participar en aquesta activitat nadalenca. El guanyador o guanyadora podrà aconseguir una Play Station 5 amb quatre jocs.\nAquest any la proposta és un joc de preguntes i respostes en anglès, de manera que els nens i nenes participin, juguin i aprenguin al mateix moment. S’han preparat tres rutes diferents. La primera és la ruta “Estudiar és fàcil”, que inclourà preguntes relacionades amb la ciutat. La ruta “La Martina Kids and us” estarà dedicada a les preguntes relacionades amb el Nadal. I finalment la ruta “Bill’s English School”, les preguntes de la qual estaran relacionades amb personatges de pel·lícules.\nPer participar-hi cal tenir el full de ruta, que es podrà trobar a les botigues participants o descarregar al web de Via T a partir del 14 de desembre.\nPer guanyar la gimcana s’han de fer les tres rutes i respondre correctament totes les preguntes. El guanyador o guanyadora de la gimcana s’endurà una nova Play Station 5 amb quatre jocs. A més, també es poden aconseguir els següents premis per cadascuna de les rutes:\nPremi “Estudiar és fàcil”: curs d’anglès Kids, nivell A1/A2 en grup reduït, de gener a març. Horari: divendres, de 17.30 a 19 h.\nPremi “La Martina Kids and us”: una setmana de casal d’hivern / Setmana Santa / Estiu, quan li vagi millor a la família i segons la nostra disponibilitat.\nPremi “Bill’s English School”: un curs en línia de noranta hores repartides en sis mesos.


S'acosta l'estiu? És temps de Fun Weeks - Kids&Us Balaguer\nJa gairebé veiem el final de curs a tocar i toca començar a planejar l'estiu dels nostres fills i filles.\nQuè us semblen unes setmanes temàtiques 100% en anglès i plenes d'activitats exclusives amb el segell Kids&Us?\nLes vacances escolars són una molt bona oportunitat perquè els nens i nenes segueixin aprenent anglès en un entorn més relaxat i distès i ara que gairebé veiem el final del curs escolar és el millor moment per organitzar l'estiu dels nostres fills i filles. Estan pensades per a nens i nenes d’entre 3 i 10 anys, siguin o no alumnat Kids&Us, i hi fem un munt d'activitats\nexclusives amb la garantia del segell Kids&Us.\nL’horari de les activitats serà de 9h a 13h, amb possibilitat d'acollida a les 8:30h i la recollida fins a les 13:30h.\nAl centre Kids & US Balaguer:\n• Setmana del 27 de juny a l'1 de juliol.\nA la Finca Divina Pastora:\n· Setmana del 4 al 8 de juliol.\n· Setmana de l'11 al 15 de juliol.\n* En el cas de les setmanes a la Finca Divina Pastora, hi ha l'opció de quedar-se a dinar portant una carmanyola de casa, fent la recollida a les 15h. Amb sumplement de 5€ per dia.*\n·Setmana al Kids & Us Balaguer: 100 € alumnes Kids / 120 € no alumnes.\n·Setmana a la Finca Divina Pastora: 120€ alumnes Kids /140 € no alumnes. (+5€/dia en cas de quedar-se a dinar)\nQuins són els únics requisits que demanem als nens i nenes? Tenir ganes de divertir-se, de fer mil activitats i de seguir aprenent anglès.\nPodeu reservar la vostra plaça a través d'aquest formulari :\nEls nens i nenes viuran una immersió en anglès en un entorn lúdic i diferent durant la setmana.\nA Kids&Us estem segurs que és la millor manera d’aprendre


L'escola Vedruna de Palafrugell organitza una cursa infantil per promoure la inclusió social • Ràdio Capital de l'Empordà\nL’escola Vedruna de Palafrugell organitza una cursa infantil per promoure la inclusió social\nL’escola Vedruna de Palafrugell ha organitzat una cursa infantil pel 5 de març a l’Estadi Municipal. Montse Jiménez, directora pedagògica del centre, ha passat avui pel Supermatí de Ràdio Capital i ha donat més detalls sobre aquesta activitat.\nSegons la directora, aquesta és una cursa organitzada pels propis alumnes i un projecte d’aula. La inspiració va sorgir d’altres curses infantils adaptades que s’han fet a Barcelona, Girona o Vic. A partir d’aquí, els alumnes del Vedruna han dissenyat aquesta cursa partint d’un treball a l’aula de conscienciació sobre la inclusió, d’entesa de la problemàtica i de la necessitat de treballar per uns espais més inclusius.\nLa cursa tindrà “diferents modalitats” perquè hi ha nens i nenes amb “diferents qualitats”. Jiménez també ha explicat que no tindrà un caràcter competitiu, sinó d’inclusió de la diversitat i de l’esport. D’aquesta manera, també hi haurà diferents tallers que seran a l’Estadi Municipal de Palafrugell juntament amb la cursa, com per exemple, pintar cares.\nSegons Montse Jiménez, és important col·laborar en aquesta cursa perquè és important conscienciar tota la societat, des dels més petits als més grans, sobre la inclusió i la sostenibilitat, per crear un entorn més digne per a tots i totes. En aquesta línia, la directora pedagògica ha afirmat que estan molt contents per la rebuda que ha tingut aquesta iniciativa a l’Ajuntament de Palafrugell, que ha cedit els espais necessaris per fer-la, i també per part del Club d’Atletisme Palafrugell. També estan molt satisfets pel ressò que ha tingut la cursa i pels voluntaris i voluntàries que s’han ofert. “És bonic quan la societat respon d’aquesta manera i sembla que anem fent camí cap a entendre que necessitem una societat més inclusiva”, ha remarcat Jiménez.\nPer inscriure’s en aquesta cursa està la web del centre vedrunapalafrugell.org; la bio d’Instagram a @pratsdelacarrera; l’email [email protected]; i també es pot trucar a l’escola.


biografia de karl ziegler, vida, fets interessants - Químic, Maig 2022\nhome Àries trencar amb dona de càncer\nKarl Ziegler Biografia, vida, fets interessants - Maig 2022\n26 de novembre de 1898\n12 d’agost de 1973\nHelsa, Hesse, Alemanya\nKarl Waldemar Ziegler era un químic alemany. Va néixer el 12 d'agost de 1978. Karl va rebre el premi Premi Nobel de Química en conjunció amb Giulio Natta el 1963. El guany va ser el resultat del seu extens treball sobre polimerització de compostos organometàlics que van provocar processos industrials de gran èxit.\nKarl també és famós pel seu treball que implica radicals lliures, anells de molts membres i el desenvolupament del catalitzador Ziegler-Natta. Karl També va rebre el premi Werner Von Siemens Ring juntament amb Otto Bayer i Walter Reppe. Això va ser una recompensa pels seus amplis coneixements científics i la capacitat tècnica per desenvolupar nous materials sintètics.\nKarl Waldemar Ziegler va néixer a Helsa , Alemanya, el 26 de novembre de 1898. Va ser el segon fill de Karl Ziegler i Luise Rall Ziegler. Va desenvolupar un interès per la ciència quan era jove i realitzaria experiments a casa. També va llegir àmpliament més enllà del seu nivell, i la seva passió per la ciència era evident.\nhome taure calent i fred\nEl seu pare va mostrar un gran suport i el va presentar a moltes persones, inclòs el descobridor de la vacuna contra la diftèria, Emil Adolf Von Behring . Això va accelerar el seu desig de prosseguir la ciència professionalment.\nKarl Ziegler va assistir a l'escola primària de Kassel-Bettenhausen. Mentre estava aquí, va tenir una trobada amb la física introductòria i el va fer desenvolupar un interès per la ciència. Va treballar molt fins al punt de ser reconegut per l'administració de l'escola. Va rebre un premi pel 'estudiant més destacat' durant el darrer any d'estudi.\nKarl es va incorporar a la Universitat de Marburg per estudiar química. La lectura extensa a nivell elemental el va ajudar a saltar-se els seus dos primers semestres del seu estudi. Tenia prou coneixements sobre el tema.\nEl 1918, Karl Ziegler va interrompre els seus estudis per participar en la guerra mundial com a soldat. Afortunadament, la primera guerra mundial no va durar gaire. Va tornar a la Universitat on va començar a treballar en el seu doctorat.\nEl 1920, Karl va rebre el seu doctorat. estudia sota Karl Von Auwuer amb una dissertació sobre 'Estudis sobre semibenzol i enllaços relacionats'. L’estudi va donar lloc a tres publicacions.\nKarl Va continuar treballant amb Karl von Auwers a la Universitat de Marburg. Va començar a treballar en la realització que havia realitzat durant els seus estudis de doctorat que les sals haloquròmiques es podien fer a partir de carbinols. Va començar a sintetitzar radicals lliures substituïts i finalment va fer 1, 2, 4, 5-tetraphenylallyl. El document el qualificava de Privatdozent.\nDesprés de graduar-se amb un doctorat a la Universitat de Marburg el 1920, Karl Ziegler va exercir de professor a la Universitat de Marburg. També va fer conferències a la Universitat de Frankfurt. El 1920, es va elevar per convertir-se en professor a la Universitat de Heidelberg. Va treballar a la Universitat durant deu anys fent les seves investigacions sobre avenços en química orgànica. Va estudiar l'estabilitat radical en els carbons trivalents. Aquest estudi el va portar a estudiar profundament els compostos organometàlics i les seves diferents aplicacions.\nEl 1933, Karl va publicar el seu primer treball sobre sistemes de gran anell “Vielgliedrige Ringsysteme”. La publicació presentava els fonaments bàsics del principi Ruggle-Ziegler sobre la dilució.\nEl 1936 ingressà a la Universitat de Halle i esdevingué professor i director de l’Institut Químic. També es va convertir en professor visitant a la Universitat de Chicago. El 1940, Karl va rebre la segona classe de la Mèrit de Guerra i també va ser membre patró de les SS.\nKarl Ziegler va exercir com a director de l’Institut Max Planck d’Investigació del Carbó, conegut anteriorment com a Institut Kaiser-Wilhelm per a la Recerca del Carbó, entre 1943 i 1969. Va tenir èxit. Franz Fischer .\nKarl va treballar incansablement per recuperar el vigor de la investigació química després de la Primera Guerra Mundial. Va ser fonamental en la formació de la Societat Química Alemanya (GesellschaftDeutscherChemiker).\nKarl Ziegler es va convertir en president de la Societat Química Alemanya el 1949 durant cinc anys consecutius. Va exercir de president de la Societat alemanya de Ciències del Petroli i la Química del Carbó entre 1954 i 1957. El 1971, Karl Ziegler va ser elegida membre estrangera per la Royal Society, Londres .\nKarl Ziegler va ser molt útil en el desenvolupament de la química i la investigació científica general. Els seus coneixements científics i el seu desig de crear nous compostos sintètics eren notables. Es van fer diversos compostos sintètics nous. A més, Karl es va treballar en compostos organometàlics que van provocar nous processos de polimerització molt importants en processos industrials nous però útils.\nKarl Ziegler va rebre el Premi Nobel de Química el 1963. Això va ser el resultat dels seus 'descobriments en el camp de la química i la tecnologia d'alts polímers'. El premi va ser compartit amb Giulio Natta.\nVa rebre altres medalles i premis, inclosos;\nMedalla Liebig (1935)\nClasse 2ND Cross War Merit (1940)\nEs va convertir en membre estranger el 1971, designat per la Royal Society a Londres\nKarl Ziegler casat Maria Kurtz el 1922. Erhart Ziegler, el fill, es va convertir en físic i en advocat de patents, mentre que la filla, Marianna Ziegler Witte, es va convertir en doctora en medicina.\nKarl Ziegler posseïa patents que el feien ric; va apartar diners per formar Ziegler Fund per finançar la investigació. Li agradava viatjar i col·leccionar peces d’art. El 1972, va passar a veure un eclipsi i va caure malalt quan estava de viatge. Va morir un any després, el 12 d'agost de 1973, a Alemanya. Diversos processos científics porten el seu nom, incloent el catalitzador Ziegler-Natta, la reacció de Thorpe-Ziegler i la bromuració de Wolh-Ziegler.


Esdeveniment sobre calefacció centralitzada | Estalvi Tèrmic\nEstalvi Tèrmic / Normatives en calefacció / Estalvi tèrmic informa de la normativa en calefacció\nEstalvi tèrmic informa de la normativa en calefacció\nJornada informativa sobre sistemas de medició\nEstalvi Tèrmic, distribuïdora oficial d’ISTA a Barcelona, va celebrar el passat 20 d’octubre una jornada informativa sobre sistemes de medició per a edificis amb calefacció centralitzada. L’esdeveniment es va realitzar a Barcelona amb l’objectiu d’informar a les comunitats de veïns i als administradors de finques sobre el seu sistema de mesura individual de costos per facilitar l’adaptació dels edificis a la nova normativa obligatòria.\nLa nova normativa sobre sistemes de mesura de consum comporta una adaptació dels edificis amb calefacció i aigua calenta centralitzada. Europa obligarà a introduir aquest reglament abans del 1 de gener del 2017. Aquesta mesura suposarà un estalvi del 20 al 30% al consum de calefacció, fet que permetrà una reducció de 280 € de mitjana per família a l’any.\nEl motiu d’aquesta reunió és perquè des de la nostra empresa som fidels a la nostra vocació de facilitar la feina als nostres clients. I per tant li volem oferir d’una forma propera i personal, una presentació més detallada del nostre repartidor de costos de calefacció, aprofundir en la legislació i també en factures, rebuts i aspectes tècnics… Però sobretot, i això és el més important: volem respondre a qualsevol dubte, inquietud o temor que li pugui sorgir a causa de la transposició a Espanya de la nova Directiva Europea d’Eficiència Energètica 27/2012/UE.


10 televisions internacionals visiten el Maresme | Consell Comarcal del Maresme\nInici Turisme Consorci de Promoció Turística Costa del Maresme 10 televisions internacionals visiten el Maresme\n10 televisions internacionals visiten el Maresme\nUn grup de 10 periodistes de cadenes de televisió de Rússia, Ucraïna, Hongria i Polònia visitaran el Maresme el divendres 17 de setembre amb l’objectiu de conèixer el turisme familiar i esportiu que ofereix la destinació Costa de Barcelona-Maresme.\nEl viatge, que està organitzat per Turisme de Catalunya i Diputació de Barcelona i que compta amb el suport i coordinació del Consorci de Turisme del Maresme, pemetrà als periodistes visitar diferents instal·lacions destinades al lleure de les famílies i de les persones que cerquen una destinació turística que els hi permeti practicar esports. La visita se centrarà en els municipis de Calella i Santa Susanna, gaudeixen de les certificacions de qualitat de turisme familiar i de turisme esportiu. En concret, visitaran l’Hotel Sant Jordi de Calella, amb el Crol Center, el Centre de Millora del Rendiment i el Silence Spa. Dinaran a l’Hotel Best Western Les Palmeres (certificat ambla Q de Qualitat, SICTED i certificació de turisme familiar i turisme esportiu) i visita posterior a la zona esportiva “La Muntanyeta”, que permet la pràctica de diversos esports. Se’ls farà una presentació del turisme familiar i esportiu i el Consorci aprofitarà per presentar-los l’oferta i possibilitats turístiques de tota la comarca amb el lliurament de materials promocionals. Després, es traslladaran a Santa Susanna per visitar l’Estació nàutica on faran activitats diverses com caiac, catamarà o parasailing. Coneixeran de prop també el punt d’acolliment del Centre BTT Santa Susanna Montnegre. Posteriorment hi ha previst un sopar a la Masia Can Rosich (Residència Casa de Pagès certificada amb el distintiu de qualitat SICTED. Sistema Integral de Qualitat Turística Espanyola en Destí i amb la marca de Turisme Familiar). L’allotjament dels periodistes es farà a l’Hotel Aqua Onabrava, certificat amb la Q de Qualitat, la certificació del turisme familiar i esportiu i el SICTED\nArticle anteriorActivitats adreçades als centres de secundària des del SOM JOVE – Mataró\nArticle següentArgentona – Casal de Joves d’Argentona


COMPAREIXENÇA AL PARLAMENT | CEC Digital\nTEXT LLEGIT PER PAU SIMARRO, JURISTA DEL CONSELL EVANGÈLIC DE CATALUNYA\nSuggeriments al Projecte de Llei sobre els Centres de Culte.\nPer enfortir la jerarquització normativa del dret a la llibertat religiosa sobre el dret urbanístic i l’administratiu municipal, suggerim el canvi d’un paràgraf del preàmbul:\n“És evident doncs, que el dret fonamental a la llibertat religiosa està per sobre del urbanístic i de l’administratiu, i que mai podran limitar per se la llibertat de culte; per tant les autoritats municipals no podran imposar més limitacions que les mínimes, dins de les que estiguin previstes a la present Llei”.\nAtès que l’activitat religiosa, com a tal, no pot ser objecte de regulació administrativa, en tant que dret fonamental de les persones, considerem que el present precepte hauria de dir, quant a la llicència:\n..//.. i també regular el procediment administratiu pel qual les entitats religioses comunicaran a l’administració municipal el compliment dels requeriments en matèria de seguretat i salubritat dels centres de culte”.\nAtès que la denominació lloc de culte és prou significativa i, considerem que la Llei no s’ha de referir a “llocs de culte o de reunió de pública concurrència amb fins religiosos”, sinó que ha d’esmentar, únicament els “llocs de culte”, sense més afegits.\nAquest suggeriment s’ha d’estendre a tots els paràgrafs de la Llei on consta la doble denominació de lloc de culte o de reunió.\nPer tal de garantir el dret a la llibertat religiosa, suggerim afegir a aquest article:\n“També es contemplarà la possibilitat de canvi d’us en els immobles ubicats al casc urbà, sempre que puguin observar les condiciones de seguretat i salubritat previngudes per la Llei”.\n“Els municipis, per garantir la participació en el procés de formulació del planejament urbanístic, posaran en coneixement de les confessions reconegudes l’inici del procediment de creació o modificació dels seus instruments de planejament urbanístic”.\nPer tal de facilitar el procés administratiu i garantir el dret a establir llocs de culte, suggerim afegir a aquest article:\n3.- L’autorització administrativa per obrir i mantenir en ús un lloc es un acte administratiu reglat, per la qual cosa, es garantirà que el sol·licitant que acrediti complir els requeriments normatius de seguretat i salubritat, rebrà l’autorització corresponent mitjançant silenci administratiu positiu, generat en el termini de un mes des de la petició d’autorització.\nPer tal de facilitar el procés d’obertura dels llocs de cultes, sense minva dels requisits de salubritat i seguretat, i respectant les prescripcions del Codi Tècnic de l’Edificació, suggerim canviar el primer paràgraf d’aquest article:\n1.- Per a iniciar activitats d’un nou lloc de culte, que no necessiti llicència urbanística, únicament s’haurà d’haver comunicat prèviament a l’ajuntament. No estaran sotmesos a llicència d’activitat, ni urbanística els llocs de culte amb un aforament no superior a cent persones, sinó que únicament hauran de comunicar la seva obertura, declarant el compliment de les normes de seguretat i salubritat.\nPer garantir el dret a l’exercici del culte, suggerim modificar el text d’aquest article:\nEn cap cas no es tancarà un centre de culte que estigui oportunament inscrit en el registre oficial corresponent excepte si per raons de greu risc per tercers, o perill públic imminent, fos recomanable fer-ho, fins que siguin subsanats els defectes causants del rics o perill. En tot cas, el tancament serà temporal i s’observaran totes les garanties processals per tal de no causar cap indefensió, ni vulneració del dret de culte contemplat en la llei de llibertat religiosa.\nSuggerim incloure en aquest article el contingut del Art. 11, relatiu al impacte acústic; també caldrà evitar el tancament preventiu per raons acústiques atès que aquestes no suposen greu risc ni perill imminent; així caldrà afegir e l’art 12, un cinquè paràgraf que contingui el text del anterior Art. 11, és a dir:\n“5.- Els llocs de culte han de complir amb les disposicions de la legislació de protecció contra la contaminació acústica. Reglamentàriament es regularan les limitacions acústiques dels llocs de cultes. En cap cas no es podrà tancar preventivament un lloc de culte per raons de acústiques, sinó que caldrà atorgar els terminis necessaris per a la correcció dels defectes subsanables”.\nEn congruència amb el suggeriment fet per l’art. 10, caldrà canviar el primer paràgraf:\n1.- Els llocs de culte, amb aforament superior a cent persones, se sotmeten al règim general que regula les llicències urbanístiques. Els que tinguin aforament inferior únicament hauran de comunicar a l’Ajuntament la seva obertura.\nPer tal de facilitar el tràmit administratiu, caldrà modificar l’apartat primer d’aquest article:\n1.- La comunicació d’obertura, o la sol·licitud de llicència –segons els casos- es tramitarà sempre en expedient únic davant l’Ajuntament de la població on s’ubiqui el lloc de culte.\nCaldrà presentar la documentació que escaigui al procediment que correspongui en cada cas.\nEn congruència amb els Arts. 10 i 13, caldrà afegir:\nEls llocs de culte, amb aforament inferior a cent persones, únicament hauran de comunicar a l’Ajuntament la seva obertura i podran iniciar la seva activitat s’entendrà autoritzada mentre no sigui aprovat l’esmentat reglament.\nQuarta.- Suggerim afegir: Es garanteix que tots els centre de culte evangèlic registrats i en funcionament en el moment d’entrada en vigor de la present Llei, podran continuar oberts, encara que hauran d’adaptar-se en allò que sigui possible a les normes urbanístiques, de salubritat, i de seguretat. Solament podran ser clausurats si representen greu ris o perill imminent per a tercers.\nCinquena.- Suggerim afegir una nova disposició: Les entitats religioses titulars dels llocs de cultes estaran exemptes del pagament de taxes per a la tramitació d’expedients de comunicació o llicència d’activitat, i dels tributs o taxes per a les llicències d’obres que hagin de sol·licitar.\nSisena.- Per tal de proveir recursos econòmics que facin possible l’adequació dels llocs de cultes ja existents, suggerim afegir una nova disposició:\nAquesta Llei anirà acompanyada de la corresponent memòria econòmica que es contemplarà en els pressupostos ordinaris que anualment siguin aprovats pel Parlament de Catalunya.\nEl Govern de la Generalitat ha aprovat aquest dimarts el reglament de la Llei de centres de cult ...\nFINALITZEN LES CONVERSES AMB ELS PARTITS POLÍTICS\nDesprés de la presentació al Parlament del projecte de llei sobre centres de culte o de reu ...\nLa fe al fons de la mina


Salvador: “Refan una part de les obres del Carmaday que encara no estan acabades”\nELPERIODIC.COM - 28/03/2017\nLes obres d'accés al barri Carmaday segueixen generant polèmica. A les crítiques dels veïns, empresaris del vial de servei i usuaris de la CV-230 cal sumar que ahir l'empresa va començar a picar i refer una part de l'obra que ja estava construïda, la qual cosa suposarà més despesa de diners públics. Tot açò ocorre mentre l'alcaldessa Tania Baños, que guarda silenci i no escolta als veïns de Carmaday, segueix sense visitar les obres que porten més de dos mesos en marxa.\nEl Partit Popular de la Vall d’Uixó s'ha fet ressò de les denúncies que alguns veïns han traslladat a través de l'Espai de Participació. Així, els regidors del PP han comprovat in situ la realitat de l'actuació que està duent a terme la Conselleria d'Obres Públiques que dirigeix la vallera Maria José Salvador.\nLa regidor Olga Salvador ha assegurat que “açò és símptoma de la improvisació i el poc consens a l'hora de realitzar aquestes obres que van començar sense consens, sense pactar amb els veïns i empresaris de la zona”. En aquest sentit ha recordat que molts d'ells s'han acostat al PP a través de l'Espai de Participació i s'han mantingut diverses reunions.\nFins i tot els empresaris van presentar un escrit a l'alcaldessa Tania Baños perquè sol·licitara a la Conselleria que paralitzara les obres fins que arribaren a un acord. Però “no han obtingut cap resposta”.\nÉs més, el PP va sol·licitar còpia del projecte i de l'informe de la Policia Local i “tampoc ens ho ha facilitat el tripartit”. Per açò, l'edil Olga Salvador denuncia una “total opacitat i falta de transparència de l'equip de govern i de la Conselleria”.\nL'alcaldessa solament ha mantingut, en tot aquest temps, una reunió amb els veïns i va anar per a presentar unes obres que després, segons els afectats, no es corresponen amb el plànol que els van presentar. Per açò, des del PP han demanat a Tania Baños i a María José Salvador que trepitgen més el carrer “perque si s'hagueren acostat, hagueren parlat amb els veïns i empresaris i aquesta obra, possiblement, no seria un desastre”.\nUna festa de la Vall es queda sense penjar les tradicionals garlandes\nUna festa de la Vall podria quedar-se sense penjar les tradicionals garlandes led\nEl PP demana revisar el mur de contenció del barri Toledo després de patir despreniments que no han sigut reparats\nInvestiguen a una empresa de la Vall d'Uixó per enverinar l'aigua amb substàncies tòxiques


La Setmana Santa ontinyentina despedix a Vicente Benavent Reig - loclar\nVa ser president de la Junta de Germandats i Confraries de la Setmana Santa d’Ontinyent durant quatre anys\n25 Nov. 2020 18:30 | ONTINYENT\nLa Setmana Santa ontinyentina despedix a Vicente Benavent Reig, qui va ser president de la Junta de Germanors i Confraries des de 1998 a 2001.\nDes de l'entitat, des d'on han lamentat la pèrdua, expliquen que va ser amb Vicente Benavent amb qui es van establir les bases definitives del que és ara la Junta, “ens va impulsar i ens va donar la força necessària per a continuar creixent”, destaquen.\nDurant el seu mandat es va celebrar l'Exposició i Processó Diocesana a la nostra ciutat, amb un èxit total d'organització i participació, on van participar més de 2.800 confrares en la processó de germandats valencianes.\n“Era una persona amable, que tots els anys rebia amb gran alegria la nostra invitació com a president honorífic d'aquesta junta per a participar en els actes de la presentació del cartell i programa, i del pregó”, expliquen des de l'entitat.\nDes de la Junta de Germandats i Confraries han volgut transmetre el seu més sentit condol a la família. “El trobarem a faltar. Vicente Benavent Reig, descansa en pau”, han conclòs. El soterrar tindrà lloc demà dijous, 26 de novembre, en l’esglèsia de Sant Josep.\nEl descens de contagis a Ontinyent continua, però a un ritme lent


4 perfils de nenes, nens i adolescents que t'ajudaran a entendre'ls millor | Criar.cat\nPer què dos germans/es que viuen al mateix espai amb la mateixa educació es comporten i reaccionen diferent? Per què pot ser que n'hi hagi un que sigui molt ordenat i meticulós i l'altre totalment contrari?\nEl DISC és una eina per ajudar a comprendre tots aquests interrogants i conèixer més les criatures i adolescents i d'aquesta manera poder-lo entendre. La Neus Masferrer i Avellaneda és consultora DISC certificada i ens explica de què va tot plegat.\nEl test DISC és un test d'anàlisi del comportament dels nens i les nenes en el qual s'estableixen 4 estils de comportament. Els vermells, els grocs, els verds i els blaus. Els perfils vermells i grocs són perfils de nens i nenes més aviat de ritme ràpid i extrovertit. Als vermells els encanta fer les coses sols i als grocs els encanta fer les coses amb més gent.\nEls colors verds i blaus són de ritme més lent i més introvertit. Els verds necessiten més l'ajuda de l'adult i els blaus són aquells nens i nenes que busquen el perfeccionisme. A partir d'aquí el test DISC proporciona les eines pedagògiques per poder atendre cada infant segons el seu perfil.\nSegueix a la Neus Masferrer al seu Instagram @artesaniadelaprendre\nCriançaEducació i escolaPsicologiaAltres notíciesGeneralpsicologiaeducar


Category: Operadores Privades - TRENPASSIÓ\nLa línia Saragossa-València recupera el trànsit d'automòbils\nDesprés d'un llarg període de sequera, la factoria d'Opel a la factoria aragonesa de Figueruelas, ha apostat pel transport ferroviari i posa en circulació un nou servei de portacotxes a càrrec de Comsa Rail Transport a la línia València-Saragossa.\nLa línia Saragossa-Terol-València poc a poc recupera el trànsit de mercaderies. La factoria Opel situada a Figueruelas, ha apostat pel transport ferroviari, i ha posat en marxa un nou servei d'automòbils a càrrec de Comsa Rail Transport.\nEl comboi, de 550 metres de longitud i operat per Gefco, va traslladar al voltant de dos-cents vehicles del model Citroën C3 Aircross amb destinació a l'exportació via naval. Es tracta del primer tren que arriba al port de València després de la decisió de tornar a utilitzar la línia del Central d'Aragó, després de les recents millores operatives introduïdes en el mateix.\nLa decisió ha permès al port de València augmentar els models d'automòbil que rep per tren. En concret, després de la compra d'Opel per part del grup PSA, Valenciaport incrementarà substancialment la presència de la marca Citroën.\nLa planta carregarà quatre trens setmanals des de la seva factoria de Saragossa fins al port de València que confirma la seva aposta per la intermodalitat ferroviària, en general, i per atendre la creixent demanda de les plantes d'automòbils.\nMILLORES A LA LÍNIA\nEls tràfics es recuperen després de l'eliminació de diversos "colls d'ampolla" de la línia ferroviària València-Terol-Saragossa, el que ha permès incrementar la seva operativitat. Els trens van circular per aquesta ruta al març de 2015 i març de 2017. però a partir de llavors van començar a circular per la costa, via Tarragona, assumint un quilometratge superior a 200 quilòmetres.\nEn aquesta nova etapa és l'operadora privada Comsa Rail Transport, que ja realitza tràfics per Renault entre els seus factories castellanes de Valladolid i Palència i el port de Santander, qui assumeix la tracció de la meitat dels trens, mantenint Renfe el 50 per cent restant. En aquest cas Comsa utilitza locomotores Prima de la sèrie 333-300 llogades a Renfe. Renfe Mercaderies, amb una locomotora similar, assumeix els altres dos trens carregats que, en principi, recorren la línia del Central d'Aragó: quatre trens carregats descendents i altres quatre ascendents.\nCOMSA Rail Transport augmenta els seus trànsits nacionals i internacionals\nCOMSA Rail Transport va augmentar els seus trànsits de mercaderies en un 13% respecte l'any 2013. Imatge: Luis Zamora (Wikipedia/Flickr)\nCOMSA Rail Transport, la empresa de serveis ferroviaris del grup COMSA EMTE i SNCF, va transportar el 2014 2,6 milions de tonelades transportades, un increment del 13% respecte l'any 2013, arribant als 9.200 trens l'any passat.\nCOMSA Rail Transport, la filial ferroviària del grup COMSA EMTE, especialitzada en el transport ferroviari i els serveis logístics associats, ha mantingut durant el 2014 la seva tendència de creixement. En concret, s'ha incrementat en un 8 per cent el trànsit de mercaderies respecte al 2013, de 8.500 a 9.200 trens, i ha superat els 2,6 milions de tones transportades, un 13 per cent més que l'any anterior.\nAl mateix temps, la companyia ha continuat amb la seva expansió per Europa. Gràcies a l'entrada de l'empresa dels ferrocarrils francesos (SNCF) en el seu capital a finals de 2013, COMSA Rail Transport ha realitzat els seus primers trànsits de mercaderies entre Espanya i França. Aquesta aliança també li ha permès estendre la prestació dels seus serveis per tot el continent mitjançant la xarxa europea Captrain d'operadors ferroviaris de la SNCF.\nEs tracta d'un nou pas en l'estratègia d'internacionalització de l'empresa iniciada el 2009 amb la societat IBERCARGO, resultat de l'aliança de COMSA Rail Transport amb la portuguesa Takargo, que va permetre el desenvolupament i la implantació d'operacions ferroviàries a Portugal, donant cobertura a tota la Península Ibèrica.\nSOBRE COMSA RAIL TRANSPORT\nCOMSA Rail Transport és, des de l'inici de la seva activitat l'any 2007, es presenta a si mateixa com "líder per volum en el mercat de les empreses ferroviàries privades". Va ser la primera espanyola a obtenir la llicència d'Empresa Ferroviària, requisit que juntament amb el Certificat de Seguretat, li ha permès anar operant en una estratègia en la qual s'han anat donant diverses novetats en l'operació de mercaderies, sent especialment la seva aposta transnacional de la mà de Takargo, esborrant gairebé de facto l'efecte frontera per al moviment de les càrregues entre Espanya i Portugal, usant fins i tot el país veí com a territori de pas per a trens amb origen i destinació a Espanya, amb les sensibles economies que això pot arribar a suposar.\nLa companyia realitza transports de tot tipus de mercaderies: fusta, productes del paper, siderúrgics, automoció, granels, intermodal mitjançant contenidors o caixes mòbils, etc. Així mateix, aporta la tracció per al manteniment i la construcció de línies de ferrocarril, i presta serveis de maniobres i manipulació en terminals ferroviàries.


PortAventura dóna la benvinguda al Nadal fins al pròxim 6 de gener\nNadal s'instal·la a PortAventura fins el proper 6 de gener\nSalou. Costa Daurada. 28 novembre 2014. L'ambient i l'aire festiu i familiar del Nadal es donen cita a PortAventura fins al pròxim 6 de gener de 2015, data en què el parc de la Costa Daurada tancarà portes fins a la temporada 2015.\nEn aquesta ocasió el visitant podrá veure un mercat nadalenc tradiciuonal a l'àrea de Far West, amb una àmplia varietat de\nproductes d'alimentació, joieria, estètica o decoració. Durant l'estada a PortAventura els visitants també podran conèixer el treball d'un escultor de figures de gel, lliscar a la gran plaça de la Xina a través d'un 'snowtubing', un tobogan pensat tant per a per a nens com per a grans, o patinar a la pista de gel que s'ha instal·lat a la zona de Mèxic.\nL'ambientació nadalenca de PortAventura inclou diversos espectacles i actuacions a tot el recinte del parc. Musicals amb acrobàcies i espectacles de patinatge sobre gel a l'aire lliure no faltaran a la seva cita anual al resort, a més de les actuacions amb música en directe que també inundaran el parc amb algunes de les cançons més típiques d'aquestes dates.\nLes populars Monster High també faran cantar i ballar de valent a les nenes amb les seves enganxoses cançons. Frankie Stein, Draculaura, Clawdeen Wolf, Cleo de Nile i Lagoona Blue, les nines més terrorífiques amenitzaran La Cantina de Mèxic amb un espectacle que entusiasmarà tota la família.\nEl Gran Teatre de la Xina acollirà l'espectacle Un Nadal especial, un sorprenent musical de cuidats detalls, balls i cançons que transportaran el visitant a un món de sorpreses. A l'espectacle sobre gel Dreaming on Ice grans figures del patinatge internacional en diferents disciplines realitzaran sobre la pista una magnífica exhibició artística i acrobàtica.\nTampoc cal oblidar el Bosc Encantat, on follets, mags i fades passegen buscant la drecera secreta que porta a la casa del Pare Noel.\nA més, Woody, Betty Boop i els personatges de Sèsam Aventura animaran els visitants que vagin al parc i també es deixaran veure pels hotels del resort, que s'engalanaran amb motius nadalencs per a l'ocasió.\nFinalment, els més petits no poden faltar a la seva cita anual amb els seus personatges preferits en Ja és Nadal a Sèsam Aventura!, però la cita ineludible és sens dubte L'Arribada dels Emissaris Reials. Acabats d'arribar d'Orient, els enviats de ses majestats recorreran el parc recollint totes les cartes dels nens de PortAventura, davant el llac de la Mediterrània amb La Parada de Nadal. Com a colofó final, el 5 de gener tindrà lloc la tradicional Cavalcada de Reis on es lliuraran regals a tots els nens i nenes que visitin el parc al llarg de la nit més màgica de l'any.


El demòcrata assegura en una entrevista que es vacunarà contra el covid-19 tan bon punt es pugui\nBarcelonaEl demòcrata Joe Biden, president electe dels Estat Units, té pensat arribar amb un missatge molt concret a la Casa Blanca aquest 20 de gener. Tal com ha explicat en una entrevista amb la CNN, que serà emesa aquesta nit però que la cadena ja ha publicat parcialment, un cop comenci el seu mandat demanarà a tots els ciutadans del país que portin la mascareta 100 dies des de llavors. "Només 100 dies de mascareta, no per sempre. 100 dies. I crec que [si la portem 100 dies] veurem una reducció significativa [de la pandèmia]", ha dit el futur mandatari. Si mirem el calendari, 100 des de la seva arribada a Washington implicarien accentuar l'ús de la mascareta fins a finals d'abril, quan s'espera que la producció i la distribució de la vacuna estigui considerablement estesa i bona part d'aquells nord-americans que vulguin ja s'hagin vacunat.\nEn aquest sentit, Biden ha apuntat que en instal·lacions federals o xarxes de transport interestatal com avions o autobusos serà obligatori l'ús de la mascareta. També animarà els diferents estats –que són els que tenen la potestat per implementar mesures més concretes– a fomentar i aprovar aquesta mesura.\nL'ús de la mascareta s'ha convertit en un assumpte polític als Estats Units. Al principi de la pandèmia, el mateix Donald Trump va posar en dubte que fos eficaç en diverses ocasions. Tot i que va acabar rectificant, el seu missatge va calar entre una part de la població, que continua oposant-se a la mesura. Durant la campanya electoral, Biden ja va deixar clar que l'ús de la mascareta seria una condició innegociable en els seus Estats Units. Trump va arribar a mofar-se de la mida de la protecció que utilitzava el seu rival als comicis.\nI ara el líder demòcrata és conscient que els Estats Units tornen a estar ofegats pel covid-19. El país nord-americà viu el seu pitjor moment des de l'inici de la crisi i aquesta setmana s'ha arribat als 200.000 positius detectats en 24 hores. La mitjana diària de casos pràcticament triplica el sostre que s'havia tocat al juliol, quan era d'una mica més de 60.000. També s'ha batut rècord d'hospitalitzacions i de morts, 2.907 registrades només dijous. Aquesta setmana, Robert Redfield, director dels Centres per al Control i la Prevenció de Malalties (CDC, per les seves sigles en anglès), la principal agència de salut del govern nord-americà, era clar: el país s'aboca a viure "els temps més difícils de la història de la salut pública”. Mentrestant, però, Trump continua centrat en mirar de revertir els resultats de les eleccions.\nCompromès a vacunar-se\nA tot això, i també durant l'entrevista amb la CNN, Biden s'ha compromès a vacunar-se i a fer-ho públic quan l'epidemiòleg en cap de la Casa Blanca, Anthony Fauci, anunciï que és segur fer-ho. Una posició idèntica a la que han mostrat els tres últims expresidents del país: Barack Obama, George W. Bush i Bill Clinton. Tots tres van anunciar dijous que es vacunaran quan estigui permès i que deixaran que les càmeres ho enregistrin per incrementar així la confiança de la població. "Crec que els meus tres predecessors han establert el model del que s'ha de fer. Un cop la vacuna es declari segura, llavors òbviament la rebrem, i és important comunicar-ho al poble nord-americà", ha dit Biden.\nFelicitacions republicanes en privat\nBiden també ha explicat que diversos líders republicans ja l'han felicitat en privat pel seu triomf en les eleccions del 3 de novembre. Un fet que hauria de ser normal però que no ho és tant si es té en compte que el president Donald Trump encara no ho ha fet perquè es nega a reconèixer la victòria demòcrata. "Hi ha hagut nombrosos senadors republicans que m'han trucat en privat i m'han felicitat. I entenc la situació en què es troben", ha apuntat el demòcrata.\nEstats Units Joe Biden Covid-19


La UE es posiciona en contra del controvertit IRPH - GEMAP Asesoría\nYou are here: Home / Actualitat / Notícies / La UE es posiciona en contra del controvertit IRPH\nLa UE es posiciona en contra del controvertit IRPH\n13 Setembre, 2019 /0 Comments/in Notícies /by Asesoría Gemap\nUn informe de l’advocat general del TJUE obre la porta a recórrer la clàusula de l’IRPH de les hipoteques. L’hi expliquem tot.\nEl 10 de setembre de 2019 ha donat a conèixer l’informe de l’advocat general del Tribunal de Justícia de la Unió Europea el qual es posiciona a favor del client / consumidor en la controvèrsia de l’IRPH en els contractes hipotecaris. En concret considera que “la fórmula matemàtica de càlcul resulta complexa i poc transparent per a un consumidor mitjà”.\nL’índex de Referència dels Préstecs Hipotecaris (IRPH) és un índex elaborat pel Banc d’Espanya que es calcula segons la mitjana dels tipus d’interès dels crèdits de les hipoteques que concedeixen els bancs. Les quotes de les hipoteques es calculen o bé amb l’Euribor o bé amb aquest índex.\nPer què està en dubte?\nLa hipoteques calculades amb aquest índex són més cares que les calculades amb l’Euribor. Les associacions de consumidors al·leguen que hi va haver una manca d’informació sobre el funcionament de l’IRPH i demanen la nul·litat per manca de transparència en la seva comercialització.\nInformeu-vos i assessori sobre si està afectat per aquesta clàusula i si pot recórrer el seu contracte hipotecari a la Justícia. Poseu-vos en contacte amb nosaltres i l’acompanyarem en el procés.\nAquesta opinió de l’advocat general i la futura sentència obren una porta per a tots aquells que han vist retallats els seus drets per aquest índex. A mesura que vagin desenvolupant-se els esdeveniments, per part d’aquest despatx, els anirem informant. Estem a la seva disposició.\nhttp://www.gemap.cat/wp-content/uploads/sites/2/2019/09/town-2430571_1920.jpg 1279 1920 GEMAP IUS http://www.gemap.cat/wp-content/uploads/sites/2/2017/01/logo-30-anys_web.jpg GEMAP IUS2019-09-13 09:19:252019-09-13 09:23:45La UE es posiciona en contra del controvertit IRPH\nEntra en vigor la nova normativa europea de pagaments en línia Com recuperar l’IVA d’una factura impagada?


Itinerantur: viu la província de Castelló com una aventura - Comunitat Valenciana\nHi ha una forma completament diferent de conéixer la província de Castelló. Vols saber com? Sent l'adrenalina i gaudeix d'aquesta experiència inoblidable.\nLa província de Castelló compta amb meravellosos racons que combinen l'interior i la costa, els pobles i les ciutats. Aquesta destinació presumeix d'un gran patrimoni natural, històric i cultural que val la pena descobrir.\nExisteixen moltes maneres de conéixer llocs, però una de les millors és la que ens proposen des d’Itinerantur. Només has de deixar-te portar i sentir l'entorn. Aquesta empresa de turisme actiu compta amb moltes rutes i activitats diferents perquè cadascú puga triar la que més li agrade.\nEn Itinerantur, empresa d’aventures, fan senderisme interpretatiu i potencien el desenvolupament turístic sostenible. Això significa que recorren les sendes i camins mentre interpreten el patrimoni natural i cultural. Fins i tot ells mateixos es defineixen com a traductors de paisatges. No et sembla una forma molt interessant de conéixer Castelló?\nEntre les seues activitats, els més xicotets de la casa també podran gaudir de l'entorn a través de jocs i dinàmiques perquè ho aprenguen tot. I, sabeu què és el millor? Que podran gaudir d'un deliciós esmorzar amb productes autòctons.\nUna de les seues activitats que et sorprendrà és la seua ruta per les oliveres mil·lenàries de Canet lo Roig. Itinerantur proposa diversos recorreguts per a la visita a aquests monuments naturals que et deixaran bocabadat i, a més, coneixeràs tota la història que envolta aquest arbre històric.\nPer als amants de les dues rodes, també tenen diferents rutes per a pedalar i descobrir paisatges de somni a Castelló. Només has de reservar l'activitat i preparar-te per a viure una gran aventura.\nDes de Itinerantur, turisme actiu volen que tothom gaudisca de la naturalesa que ens envolta. Per això tenen una selecció de rutes perfectament adaptades per a les persones amb mobilitat reduïda. Una excusa ideal per a gaudir de Castelló sense barreres!\nAquestes són algunes de les moltes activitats que realitzen, només has de visitar el seu web i triar la que més t'abellisca. Segur que repeteixes!\nLa província de Castelló és un lloc ple de contrastos. Pots endinsar-te en el seu interior i descobrir magnífics paisatges, on les muntanyes són les principals protagonistes, o pots passejar per la costa i descobrir precioses cales amb aigües cristal·lines. Castelló és un lloc que atrapa per la seua cultura, els seus racons i la seua gastronomia.