El repte de l’ensenyament de les humanitats a la universitat: connectar amb la societat\nProfessor titular de Geografia Física. Degà de la Facultat de Lletres de la Universitat de Girona. Adreça electrònica: josep.gordi@udg.edu\nGestora en comunicació digital de la Universitat de Girona. Adreça electrònica: meius.ferres@udg.edu\nSi poseu en un cercador qualsevol les paraules: humanitats i universitat, us apareixeran com a resultats de la vostra cerca dos grups d’enllaços. El primer fa referència a les nombroses ofertes universitàries on s’esmenta la paraula humanitats. El segon són un conjunt d’articles , llibres i manifestos que fan referència a la crisi de les humanitats. Sorprèn que, malgrat tant dramatisme literari, hi ha molta activitat docent i investigadora lligada al món de les humanitats. Potser la situació no és tan crítica? Som conscients que la resposta a aquesta pregunta no és fàcil i que cal també tenir present l’evolució de les dades de matriculació en els graus relacionats amb l’àmbit de les humanitats per aconseguir una visió de conjunt més nítida.\nAl llarg d’aquest text presentarem algunes idees que ens poden ajudar a entendre la situació actual. Abans de res, cal deixar clar que volem centrar-nos en el procés d’aprenentatge de les humanitats dins de la universitat i remarcar que la nostra premissa és que el gran repte és connectar l’activitat docent universitària amb la societat que l’envolta. Per què? Senzillament, perquè n’és deutora, ja que els ensenyaments universitaris públics estan fortament subvencionats per l’administració i, en conseqüència, reforçar la connexió amb l’entorn social ha de servir per millorar l’aprenentatge dels estudiants, entès aquest com una contínua construcció del coneixement i no una simple reproducció de coneixements. En definitiva, la societat necessita dels bons graduats per seguir millorant el món. Per tant, la institució té l’obligació de formar bons titulats que adquireixin un pensament crític del món on vivim, que s’integrin professionalment a la societat i que incorporin dins la seva progressió cultural la lectura i l’escriptura com una eina bàsica. El repte realment és l’excel·lència, és a dir, educar persones que tinguin capacitat d’entendre el món i de canviar-lo, a partir de sentir-se responsables, autònomes i creatives en el seu camp d’estudi.


Figueres estalviarà 171.000 euros l'any amb la municipalització de la neteja viària - El Gerió Digital\nFigueres estalviarà 171.000 euros l'any amb la municipalització de la neteja viària\nLa ciutat recuperarà així el control del servei, des del 2001 a mans privades\nDilluns, 5 de juliol de 2021 13:30h\nEl gerent de Fisersa, Lluís Martínez, i l'alcaldessa de Figueres, Agnès Lladó, presentant el projecte de municipalització de la neteja viària © ACN\nFigueres (Alt Empordà) té previst aprovar al ple d'avui la internalització d'aquest servei i delegar-lo a l'empresa municipal Fisersa, que ja va assumir fa uns mesos l'enllumenat públic. L'equip de govern (ERC, PSC, Guanyem Figueres i Canviem Figueres) defensa la mesura com un pas decisiu per "recuperar el control del carrer" i també com la "primera pedra" per millorar un servei que des de fa anys és deficitari.\n"Hi ha hagut una mala gestió i l'obligació del govern és recuperar-ho perquè no es pot tenir la ciutat en mans de tercers que només busquen el lucre empresarial", ha afirmat el vicealcalde i conseller delegat de Fisersa, Pere Casellas. Per la seva banda, l'alcaldessa ha dit que aquest canvi de model arriba aquest any i que es consolidarà al llarg de l'any 2022. Serà aleshores, ha dit, quan la ciutadania podrà "copsar" una millora a l'espai públic.\nI és que la previsió és que Fisersa assumeixi la gestió a partir del mes d'octubre, un cop s'hagi fet l'aprovació inicial i la definitiva del canvi. Paral•lelament, hi ha en marxa el procés per adjudicar la compra de maquinària per abastir el servei, valorada en uns 2 MEUR.\nEl canvi de gestió preveu un increment de la plantilla, que passarà de 42 a una seixantena de treballadors. Els que el servei té actualment i que treballen per l'empresa mixta Ecoserveis, se subrogaran. L'equip de govern espera que el canvi no impliqui mobilitzacions perquè les condicions seran "les mateixes".\nD'altra banda, es calcula que la internalització del servei suposarà un estalvi anual de més de 170.000 euros. A tot això, caldria sumar-li el 8% que el consistori "s'estalvia" en la compra de maquinària fent l'adquisició directament. "Serien uns 350.000 euros que avui aixecant el dit a la votació estalviarem a les arques públiques", ha remarcat Casellas.\nLes escombraries, l'any que ve\nAmb la nova municipalització, Ecoserveis es queda únicament amb el servei de recollida d'escombraries i la deixalleria. L'alcaldessa ha explicat que s'haurà de fer una nova pròrroga perquè la voluntat és evitar que la situació que es va produir a finals del 2019 no es repeteixi. "Aleshores, ens vam trobar amb un expedient nul de ple dret", ha dit. "En el proper 2022 tindrem definit el servei per poder iniciar tots els tràmits", ha afegit.\nUn model, ha avançat, "d'aquest segle", amb una aposta pel 'porta a porta' i el reciclatge. Lladó ha insistit que Figueres és l'única capital de comarca que no fa recollida de fracció orgànica i que això la penalitza en la taxa de l'abocador. "L'any 2020 vam pagar 2,4 milions d'euros per aquest concepte. Imagineu el que podríem fer", ha insistit.\nAprovat amb l'abstenció de l'oposició\nA la sessió plenària d'aquest dilluns a la tarda, s'ha aprovat inicialment el canvi de gestió amb el vot a favor dels grups que conformen el govern municipal i l'abstenció de Junts per Figueres i Cs. El portaveu de JxFigueres, Jordi Masquef, ha dit que no compartien el model però que no volia fer-ne un "casus belli" i ha demanat que es negociï amb els sindicats.\nEn el mateix sentit, s'ha pronunciat el portaveu de Cs, Héctor Amelló. El regidor de Ciutadans ha advertit d'una possible vaga aquest estiu i d'una "doble escala salarial" a l'empresa pública Fisersa. "S'ha de resoldre", ha dit. Casellas ha insistit en la necessitat de tirar endavant el canvi per recuperar el "control" del carrer i ha negat que existeixi una doble escala salarial. "Esperem que hi hagi seny i que no es produeixi una situació de conflicte laboral", ha afegit.


Maig d'orquídies i més | Espores\nCom cada any i gràcies a la iniciativa d’OVAL, al Jardí Botànic de la Universitat de València acull aquesta trobada floral el primer cap de setmana de maig. I ací estem, organitzant tot perquè la jornada siga, un any més, un èxit. Venda d’orquídies, consells, xerrades, visites guiades pels hivernacles del Jardí Botànic… I com no, un concurs de dibuix infantil.\nPassat l’equador de la setmana, volem convidar-te a passar un cap de setmana diferent. T’agraden les orquídies? Les col·leccions? Has tingut orquídies i no han sobreviscut a les teues cures? Mai has sentit parlar de les orquídies? Siga quina sigua la teua postura, t’esperem al Botànic durant el 13è encontre d’Orquidiófilos Valencians. Però parlem un poc sobre aquestes flors.\nNo pot ser que mai hagis vist una orquídia! Aquestes flors pertanyen a la família de plantes amb major nombre d’espècies, entre 25.000 i 30.000 diferents, incloses en més de 1800 gèneres. Ocupen ecosistemes diversos, n’hi ha terrestres, epífites, litófitas i fins i tot semiaquàtiques, i que la seva àrea de distribució abasta pràcticament tot el planeta menys les zones polars. No en va fascinar a Darwin, qui va profetitzar l’existència d’una papallona basant-se en la forma de la flor de l’orquídia que hui porta el seu nom.\nL’orquídia de Darwin i el seu pol·linitzador\nDisposició de les peces del periant en les orquídies, s’observen els pètals (P), els sèpals (S) i el label (L)\nSi vols aprendre alguna cosa sobre les seues cures abans d’assistir aquest cap de setmana a la trobada, en Espores t’oferim molts recursos: en Com matar una orquídia aprendràs les claus per mantenir a aquestes belleses amb vida i ben sanes, també podràs recórrer El botànic de Singapur on les orquídies ocupen un espai molt especial, conèixer millor la història de La profecia de Darwin o fins i tot deixar volar la imaginació i veure orquídies on havia ocells amb l’article Les orquídies que volien volar.\nParal·lelament a aquesta jornada tan primaveral, el Jardí us ofereix activitats relacionades amb l’art i la natura, com sempre. D’una banda, podrem visitar l’obra pictòrica d’Enric Ruiz exposada a la sala Hort de Tramoieres i que ofereix una perspectiva aèria d’una paisatge molt proper, l’horta valenciana. En les seues, la pintura i el collage s’uneixen per oferir textures i colors, profunditat i proximitat.\nI com deixar de visitar l’horta del nostre Jardí. Passeja’t i contempla el treball de les hortolanes expertes. Et deixem l’enllaç a l’article de Carmen Latorre, en el qual ens explica les tasques pròpies del mes de maig. Et quedaràs sense horta aquest estiu? Posa’t les piles!\nAl costat de la rocalla d’endemismes, podrem visitar l’obra de Kaiko 100Bosques, una col·lecció fotogràfica a través de la qual l’autor narra els seus viatges per la península, de bosc en bosc per unir-los tots entre les parets de la sala Estufa Freda. Fotografia i instal·lació són les eines a través de les quals Enric Company Seguí narra com es va convertir en Kaiko.\nPerò la nostra oferta no és només artística, aquest cap de setmana el Botànic acull la xerrada Natura, tàctiques i perills de la pseudociència organitzada per Pirates de la Ciència i la Càtedra de Divulgació de la Ciència de la Universitat de València. Cal inscriure’s per participar però encara tens temps. Només has de seguir les instruccions que es detallen al link per assistir aquest dissabte, compartir impressions i aprendre més sobre què és una pseudociencia junt a Angelo Fasce (Lògica i Filosofia de la Ciència UV) i Fernando Cervera (Universitat de València).\nT’agradaria visitar-nos sovint? Aprofita el cap de setmana i adquireix, a la taquilla, un abonament anual i podràs accedir tantes vegades com vulgues. Tampoc oblides consultar la nostra oferta educativa, la més verda de la ciutat, no ho dubtes i matricula’t. Tallers i cursos de temàtica molt variada, des de fotografia antiga fins orientació en família, aromateràpia o cultiu de roses. Com rebre aquesta informació? El Jardí envia setmanalment als seus subscriptors un newsletter amb les activitats programades perquè pugues planificar i també pots seguir-nos a les xarxes socials.\n– Les essències florals al Jardí Botànic (07-22 maig): descobreix les propietats terapèutiques de les aromes extractes de les flors i el sistema floral de Bach amb l’experta Conuelo Zacarés.\n– El món de les roses (14 – 15 maig): un curs per aprendre de la seua història i evolució, però també del seu cultiu i cures específiques, amb pràctiques al jardí exterior. De la mà de vivers Francisco Ferrer.\n– Orientació en el medi natural (28-29 maig): no perdes el rumb! Amb aquest curs aprendràs les tècniques bàsiques necessàries per poder orientar-te en el camp sense problemes.\n– Taller de cianotípia (3 – 4 de juny): Aprèn tècniques antigues de fotografia al Botànic, amb Gelatinobromuro. Estudia i aquesta tècnica basada en l’exposició a la llum solar.\nUs recordem que al Jardí Botànic viu un colònia de gats sota les cures de l’associació de la qual fa un temps us vam parlar llargament. Tenen cura dels felins i els procuren una llar a persones disposades a adoptar-los. I és que el Jardí, encara que semble un paradís, no és un espai segur per als felins.\nConeix la campanya d’adopció de felins del Botànic\nProductes, maquinària, vehicles… Les tasques pròpies del Jardí són moltes vegades una dificultat afegida per als seus cuidadors i els propis felins. Ja saps, pots col·laborar de moltes maneres; assisteix als mercats benèfics, adopta un gat o ajuda als voluntaris en les seues tasques.\nDia de la mare orquídies orquidiofils OVAL


Mor l’Omar Little de ‘The Wire’\nMichael K. Williams, l’actor nord-americà que encarnava un dels personatges més recordats de la sèrie The Wire, Omar Little, va ser trobat mort ahir al seu apartament de Brooklyn, a Nova York. Williams...\nA vegades, és molt interessant veure quins són els jocs de miralls que s’estableixen entre vida i ficció i veure quin pot ser l’abast dels seus reflexos. Annette de Leos Carax ha estat una de les...\n“El lloc d’on ets condiciona absolutament la teva vida”\nReconeix que el dur personatge de policia de la brigada d’assumptes interns a Antidisturbios, de Rodrigo Sorogoyen, ha marcat un abans i un després d’una carrera tot-terreny. Dels antidisturbis ara...\nNou heroi de Marvel\n‘Shang-Chi y la leyenda de los diez anillos’ s’endinsa a l’univers del kungfu\nUna Ventafocs musical i empoderada\nAmazon. Film / Musical\nCamila Cabello encarna una Ventafocs empoderada i lliure a Cenicienta, una nova versió del conte clàssic que estrena avui Amazon en format de llargmetratge musical. Dirigeix Kay Cannon, i Billy Porter...\n‘Els olchis’, de Pestilàndia a salvar la ciutat\nEls olchis fan pudor i els humans els volen lluny. Quan aterren a l’abocador de Pestilàndia, s’hi senten com a casa, però se’ls gira feina: han de salvar la ciutat. Adaptació al cinema dels...\nOliveira, Tarkovsky i Raul Ruiz han estat citats com a referents d’aquest documental experimental dirigit per la portuguesa Catarina Vasconcelos. Recorre a la memòria familiar per evocar l’amor dels...\nUna prova de supervivència dins ‘El tubo’\nEl director francès Mathieu Turi (Hostile) dirigeix aquest angoixant thriller protagonitzat per Gaia Weiss (Vikingos). Interpreta una dona que fa autoestop i es desperta dins d’un estret tub, amb un...\nJames Wan torna al seu territori amb ‘Maligno’\nEntremig de la primera i la segona part de les superproduccions Aquaman, el director de Malaisia James Wan ha tornat al gènere de terror que el va fer famós, gràcies a títols com Saw o Insidious. Maligno...\n‘Chavalas’, la felicitat a la perifèria\nLa catalana Carol Rodríguez Colás va obtenir el premi del públic de Màlaga amb aquest film ambientat a Cornellà que dinamita tòpics sobre l’extraradi. Vicky Luengo encapçala un repartiment que...\nCosta-Gavras visita la Filmoteca la setmana vinent\nCosta-Gavras visitarà la Filmoteca dimecres 8 i dijous 9 de setembre per presentar el cicle Signoret/Montand: complicitats i recordarà la seva amistat i col·laboració amb una parella d’intèrprets...\nUna ‘suite’ romànica\nNelson Goerner interpretarà la ‘Suite Ibèria’ al XI Festival de Cervià de Ter\nEl Lleó torna a rugir amb força\nAlmodóvar inaugura demà la 78a Mostra de Venècia, en què competeix la catalana ‘Competència oficial’\nCentenari d’un actor llibertari\nA una li agrada recordar Fernando Fernán Gómez amb aquell gest llibertari (les mans entrellaçades sobre el seu cap com una salutació fraternal i solidària amb la classe obrera) que, als seus últims...\nMor als 91 anys Ed Asner, l’actor que va interpretar el periodista Lou Grant\nVa començar la seva carrera a Broadway i va assolir la fama amb múltiples papers a la petita pantalla\nVa posar la veu a l’entranyable ancià del film d’animació ‘Up’\nDependència en dues direccions\nLa relació d’un home i el seu fill autista, tema central del film ‘Siempre contigo’\n‘García y García’, confusions de gran altura\nUn alt executiu i un mecànic d’avions que es diuen Javier García (José Mota i Pepe Viyela) són contractats per una companyia aèria de baix cost desastrosa i els confonen en arribar. La directora...


Científics descobreixen microplàstics a l'Àrtic: "És un cop de puny a l'estómac" | Sostenible\nFont: Juli Rodés. CCMA\n03/09/2019 - 11:20\nPartícules de microplàstics dins del gel de l'Àrtic. Aquest és el descobriment que ha fet una expedició científica que aquest juliol i agost ha recorregut el pas del Nord-est, que comunica el Pacífic i l'Atlàntic a través de l'àrtic canadenc.\nL'expedició ha perforat el gel àrtic, per extreure'n mostres, en divuit punts diferents.\nAquesta és la primera vegada a la història que es troben microplàstics a l'Àrtic, un descobriment que arriba poc temps després de constatar la presència de plàstics a la fossa de les Marianes, un abisme de l'oceà Pacífic que és l'indret més profund del planeta.\nLa missió dels científics no era trobar plàstics, de fet, sinó estudiar els efectes de la crisi climàtica sobre el plàncton, essencial a la cadena alimentària de la regió.\nPerò, en analitzar les 18 columnes de gel, de fins a dos metres de llarg, han tingut la sorpresa de trobar-hi micropartícules de plàstic de diverses formes i de fins a un mil·límetre de mida.\nBrice Loose, director científic de l'expedició, ha comparat la descoberta amb "un cop de puny a l'estómac": "Malgrat tot el que sabíem sobre la presència de plàstics en el medi ambient, vam sentir com un cop de puny a l'estómac quan el que semblava una mostra normal de gel marí en una regió immaculada estava infectada amb aquest material totalment estrany al medi ambient. Havíem passat setmanes contemplant el que semblava gel marí pristí que flotava a l'oceà."\nEl plàncton que cercaven els científics es filtra de manera natural en els porus del gel quan hi passa l'aigua de l'oceà. La descoberta mostra que, ara, les partícules de microplàstic fan el mateix recorregut.\nA partir d'aquesta descoberta, l'equip de científics dirigit per Loose vol començar a estudiar com aquests microplàstics han arribat fins a l'Àrtic i com estan afectant el medi ambient i la cadena tròfica.\nAlessandra d'Angelo, una de les investigadores que encapçala l'expedició, assegura que tota la vida animal de la regió ja està consumint plàstic, des dels peixos fins als mamífers marins, passant pels ocells marins.\nPluja de microplàstics\nLa descoberta de plàstic a l'Àrtic per primera vegada a la història l'ha publicada aquest dimecres la revista "Science Advances", que també en publica una altra que hi està molt relacionada.\nÉs la descoberta feta pels científics del Centre per a Investigació Polar i Marina de l'Institut Alfred Wegener, a Bremenhaven, Alemanya, que asseguren que tenen proves que l'atmosfera és la responsable de transportar grans quantitats de microplàstics, que acaben dipositant-se a la superfície terrestre quan neva o plou.


VENT DE CARA: Ha mort el germà Joan Lluís Casanovas\nPublicat per Carles Armengol a 13:17:00\nJuanjo Fernandez 17 d’agost de 2009 a les 10:00\nEn Joan Lluís ens va explicar una vegada que treballar a Cintra feia que, en llegir l'Evangeli cada dia, hi trobés una relació directa. El passatge del dia en què ens ho comentava era una guarició d'un malalt, que crida Jesús des del marge del camí. En Joan Lluís deia que a Cintra aspiraven a fer allò que va fer Jesús, que guareix el malalt que està "al marge" i que, un cop guarit, segueix Jesús "pel camí". Cintra -ens deia- s'adreça als que estan "al marge del camí"...\nEn Joan Lluís era un home bo, bo de veritat. Ben segur que els àngels han sortit a rebre'l, i que des de la casa del Pare vetllarà per tots els nois i noies, i els educadors de Cintra.\nPerò quina pena..!\nCarles Armengol 18 d’agost de 2009 a les 17:36\nCom passa sovint, i no deixa de ser paradoxal, la mort ens fa descobrir moltes coses de les persones. Aquest dies m'adono un xic més de l'abast de la tasca del germà Joan Lluís. Tant de bo el seu exemple ens ajudi també i ens encoratgi.\nAnònim 24 d’agost de 2009 a les 9:22\nTambé jo m'he anat trobant amb ell en diversos moments de la vida pastoral dels maristes o de l'Església catalana. Va ser una joia que en el seu funeral ens trobéssim tantes persones que teníem relació amb ell d'alguna manera o altra i persones que desconeixia que per a elles també havia estat fonamental. Ens queda el seu exemple d'entusiasme a tota prova, de germà proper, cordial, alegre, disposat. Gràcies, Joan Lluís.\nconversió ecològica (45)\nFet religiós (44)\nPapa Francesc (38)\nCanviar el consum per canviar la vida (11)\nLa utopía de un consumo responsable


Esquerra assumeix per primer cop l'alcaldia d'Odèn\nActualitzada 16/07/2021 a les 09:28\nPer acord de govern, i Albert Solé relleva Vilaginés (AEI)\n© Albert Solé, amb la vara d'alcalde després del ple de relleu.\nAlbert Solé, d’ERC, va ser investit alcalde d’Odèn divendres passat i va agafar el relleu a Pere Vilaginés, de l’Agrupació d’Electors Independents, amb la qual cosa es compleix el pacte de govern entre les dos formacions després de les eleccions municipals del 2019. Aquesta serà la primera vegada en què els republicans governen al municipi. El relleu d’Odèn ha estat l’onzè canvi en una alcaldia d’aquest mandat a Lleida i se’ls suma el del consell del Sobirà.\nPrecisament, el pacte d’Esquerra amb l’Agrupació d’Electors Independents d’Odèn va permetre als dos grups sumar majoria absoluta a l’ajuntament a l’obtenir dos regidors cada candidatura. L’acord va deixar fora l’històric Andreu Alet, de Junts per Odèn, que va obtenir tres edils i que va ser alcalde des del 1979 fins al 2015.\nEl canvi d’alcaldia d’Odèn és l’onzè que es registra aquest mandat a les comarques de Lleida\nAlbert Solé va apuntar ahir que durant aquest mes de juliol es preveu aprovar un nou cartipàs, ja que hi haurà canvis a les carteres actuals. Solé va apuntar que l’objectiu és prioritzar la millora de camins del municipis així com les comunicacions digitals. “Hem d’aconseguir que no hi hagi cap punt del municipi sense cobertura o accés a internet”, va dir. Va incidir en el projecte d’una depuradora d’aigües i a cobrir la piscina de les salines per aconseguir que no sigui un punt turístic estacional i es pugui visitar durant tot l’any.\nPer la seua part, l’alcalde sortint continuarà com a regidor a l’equip de govern de l’ajuntament.


MútuaTerrassa organitza una jornada de portes obertes per a futurs residents\nAmb l'objectiu d'aproximar l'entitat i més concretament l'Hospital Universitari MútuaTerrassa als futurs residents, el Comitè de Docència ha organitzat -pel proper 18 de març- la primera jornada de portes obertes concebuda per donar a conèixer l'activitat assistencial, docent i investigadora als estudiants que contemplin realitzar la seva residència a l'HUMT.\nEn el transcurs de la jornada tots ells podran conèixer, de la mà de tutors i residents actuals, les nostres instal·lacions així com la dinàmica de treball del centre. Tanmateix, s'aprofitarà el marc de la jornada per posar en valor els més de 30 anys d'acreditació per formar a residents amb els que compta MútuaTerrassa i també per evidenciar la docència de grau i la formació especialitzada com a eix fonamental de l'activitat de l'entitat.\nLa conferència inaugural anirà a càrrec del Dr. Antoni Casagran, gerent de la Unitat Estratègica Assistencial i acte seguit intervindrà la Dra. Mónica Rodríguez, cap d'estudis i presidenta del Comitè de Docència. A continuació seran alguns representants dels residents actuals els que pronunciaran unes paraules i la jornada conclourà amb una visita guiada per les instal·lacions de les diferents unitats docents.\nPer una millor organització, recomanem fer inscripció prèvia per assistir a aquesta jornada en http://www.residentsmutuaterrassa.com/#!inicio/cfvo\nPer a més informació: veure programa


L’escola Pere Torrent ensenya als seus alumnes les tradicions catalanes i lloretenques | Nova Ràdio Lloret\nEls alumnes aprenen a fer pa amb tomàquet\nHo fa en el marc de la Setmana Cultural i es tracta d'un projecte interdisciplinar. A més, paral·lelament, se celebra la Setmana Musical, dins del projecte Batecs musicals.\nL’escola Pere Torrent celebra aquests dies la Setmana Cultural i Musical. Un mestre del centre, Carles Prat, ha explicat que la Setmana Cultural s’organitza cada any per tractar algun aspecte relacionat amb la cultura i aquest curs han apostat per les tradicions catalanes i lloretenques, ja que hi ha molts alumnes de família immigrant que no les coneixen.\nPer tant, aquests dies treballen les tradicions catalanes i lloretenques de manera interdisciplinar, és a dir, a través de totes les assignatures. Per exemple, aprenen què són el Ball de Plaça, les puntes de coixí, els correfocs o els gegants.\nParal•lelament, fins demà divendres, l’escola fa una sèrie d’activitats dedicades a la música, en el marc del projecte Batecs Musicals. Els alumnes coneixen i fan sonar diferents tipus d’instruments.\nTant la Setmana Cultural com la Musical la celebren tots els alumnes del centre, des de P3 fins a sisè de Primària. Una alumna de l’escola, Ona Blasco, assegura que és una setmana molt divertida, perquè es fan activitats diferents a l’habitual.\nArticle anteriorEl porter lloretenc Gianni, tercer del Girona, estarà entre dues i tres setmanes de baixa\nArticle següent‘Tot anirà bé’, un curtmetratge que parla del càncer, s’estrena aquest dijous al vespre


Club Atletic Torello - Inici\nApunta't al CAT, vinga!\nFes-te del Club Atlètic Torelló i vine a amb nosaltres a passar-t'ho bé fent esport amb amics.\nEl Club Atlètic Torelló és un grup de persones que pretén donar a conèixer i fomentar la pràctica de l'atletisme a la Vall del Ges mitjançant diferents actes i accions populars destinades tant a joves com a adults.\nAmb la refundació del club l'any 2010 ja es va crear la Secció de Triatló, enfocada als aficionats amants d'aquesta apassionant disciplina. Passats aquests primers anys, podem dir que la secció està ja consolidada i mira ara a l'horitzó amb l'ambició i les ganes de seguir creixent.\nActualment, tenim un grup molt nombrós de gent que corre curses populars, curses de muntanya, fa triatlói, ciclisme, natació, escola d'atletisme i un llarg etcètera, però basicament seguim fidels als nostres origens i continuem sent un grup d'amics i amigues que gaudeixen de fer esport en un bon ambient. No t'ho pensis més i afegeix-te a la colla!\nAl CAT portem a terme activitats per parar un tren. Vine a passar-t'ho pipa, va!\nLa pista d'atletisme, el gimnàs del pavelló i la Piscina. Què més vols?\nTindràs accés a un munt de descomptes en els comerços amics del CAT.


pautas-gestion. Oficina Ecocampus\nPAUTES PER A LA GESTIÓ DE RESIDUS PERILLOSOS\nIdentifiqueu els grups de residus perillosos que es generen, segons la classificació de residus existents (*).\nSeleccioneu el nombre i grandària/capacitat dels envasos necessaris que millor sadapten a les necessitats darreplegada dels residus perillosos generats.\nConsultar la fitxa de dades de seguretat així com les frases H (indicacions de risc) i les frases P (consells de prudència) del producte, per a obtindre informació relacionada amb les mesures de precaució que s'hagen de prendre a l'hora de manipular i gestionar un producte. Les frases R i S apareixen en l'etiqueta del producte i en la seua fitxa de dades de seguretat.\nAbans domplir cada envàs, etiqueteu-lo amb letiqueta identificativa del grup de residus corresponent, correctament emplenada (indicant amb claredat: edifici, departament/unitat, data dinici de lemmagatzemament i observacions si és el cas). Protegiu sempre letiqueta per a evitar-ne el deteriorament davant de qualsevol vessament.\nNo introduiu, en cap cas, en un mateix envàs residus que específicament pertanguen a grups diferents per a evitar reaccions per incompatibilitat. Si el residu perillós és una mescla de diferents substàncies, classifiqueu-lo dins del grup a què pertany la substància que es troba en proporció més gran.\nPoden existir productes que pertanguen a un mateix grup de residus però que no es poden dipositar en un mateix envàs per la seua incompatibilitat. En aquest cas, així com quan existisca qualsevol dubte respecte a la compatibilitat, es procedirà a envasar aqueix producte en un envàs d'ús exclusiu per a ell, indicant en l'apartat de "Observacions" de l'etiqueta de residus, quin producte conté i totes les advertències necessàries per a evitar l'abocament en aqueix mateix envàs, d'una substància del mateix grup que siga incompatible.\nDins del grup 1 (reactius obsolets) només shan de classificar els residus la naturalesa dels quals es desconega i que, per tant, no puguen classificar-se dins de cap altre grup. No shan de mesclar amb cap altre producte i shan de dipositar en el seu recipient original, dins dun envàs de residus correctament identificat amb letiqueta del grup corresponent (grup 1).\nNo ompliu lenvàs més del 80% de la capacitat. Per a garantir-ho, feu una marca amb retolador indeleble en lexterior de lenvàs per a remarcar el límit dompliment que lenvàs té de fàbrica.\nTanqueu els envasos una vegada acabades les aportacions parcials de residus.\nEls envasos que continguen residus perillosos líquids han destar sempre ubicats sobre una cubeta collectora de residus homologada, i trobar-se perfectament tancats.\nNo dipositeu sobre una mateixa cubeta envasos de residus que pertanguen a subgrups diferents per a evitar incompatibilitats en cas dabocament accidental.\nNo apileu envasos.\nEls envasos de residus no hauran destar en zones de pas ni en llocs on accidentalment puguen ser colpejats, bolcats o ser incompatibles amb el seu entorn (processos, installacions, etc.).\nEls envasos de grups de residus perillosos que continguen substàncies volàtils han demmagatzemar-se en zones ben ventilades.


“Ocaña, Reina de Las Ramblas”, un excepcional i merescut homenatge a un personatge irrepetible\nEl passat cap de setmana, amb el clamorós recital teatralitzat “Ocaña, Reina de Las Ramblas”, el Teatre de l’Aurora va estrenar programació de temporada. L’obra, del dramaturg Marc Rosich, amb en Joan Vázquez, com a intèrpret i cantant, i Marc Sambola, a la guitarra i com a director musical, després d’una completa gira per sales i escenaris d’arreu de Catalunya, compta ja amb el Premi de la Crítica 2019, al Millor musical i Millor actor de musical, i el Premi Teatre Barcelona 2019, al Millor espectacle musical i Millor actor de musical.\nI, és a propòsit d’aquesta representació, a Igualada; una peça que personalment havia tingut ocasió de veure anteriorment, que de seguida em vaig sentir transportada per un desig inexplicable de rescatar de la memòria -de la meva Barcelona de tombants dels 70’ i dels 80’- a l’Ocaña (José Pérez Ocaña) personatge icònic i veí de l’entorn de La Rambla, resident en un espectacular habitatge amb vistes sobre la Plaça Reial i els terrats de Ciutat Vella.\nOcaña va ser, en moltes esferes, tot un gran artista a qui, des de l’àmbit personal (el personatge) encara és imprecís de definir; dilatadament inqualificable i inconcebible si no el coneixies més o menys de prop. Però que sempre et segrestava l’atenció amb els seus talons, les seves llampants faldilles i els seus estampats mocadors, manifestant –Rambla amunt i Rambla avall- que no tenia res a amagar en cap armari. Això és, una espectacular grandesa, tot un apoderament que es va avançar en l’art de les “performances”, en una època en què ningú no sabia ni què eren. Tanmateix, més enllà de l’estètica i de les seves intervencions artístiques, aquest pintor naïf i també actor i cantant, fidel als seus orígens andalusos, no va tardar a convertir-se en tot un referent per al món homosexual i, el que és més, en un veritable precursor de tota una manera de viure i d’entendre l’amor i la llibertat; això és, un inqüestionable activista defensor dels drets LGTBI, molt abans de donar-se a conèixer el significat d’aquestes sigles.\nPer descomptat, la figura d’Ocaña, el mateix personatge, va construir tota una identitat, un subjecte, més enllà de la celebritat, primorós i mordaç, penetrant i satíric en tots els moments del seu disparitat tarannà, herència d’un sòlid ideari anarquista. Emperò, el seu terrible infortuni, per culpa de la combustió de la vestimenta de “Rei Sol” que portava, a les festes de Carnaval de Cantillana (Sevilla) va significar el pitjor dels quadres dramàtics per a aquell que havia estat la major i millor representació d’aquella Barcelona golfa i desvergonyida.\nAmb aquest recital teatralitzat, de no més de seixanta minuts, a ritme de copla, amb les plomes i el ventall que no podien faltar; els episodis més rellevants de la vida de l’artista, a “Ocaña, Reina de Las Ramblas”, Ocaña, en la seva llengua vernacla, torna a Barcelona per a descobrir-nos novament molts dels memorables episodis de la seva vida. Un recorregut a través de la seva fascinant biografia argumentada amb les paraules, en primera persona del carismàtic artista que l’interpreta, i tan oportunament acompanyades amb aquelles peces –“Tatuaje”, “Ojos verdes”, “Yo soy esa”, entre altres- musicals que tant van omplir de significat i contingut la seva història. Tot un merescut homenatge a un personatge irrepetible.\nPerquè, “Ocaña, Reina de Las Ramblas”, és un viatge a la Barcelona de finals dels 70’ i principis dels 80’; una ciutat que, amb la fi de la dictadura i el suposat adveniment de la democràcia, s’atrevia novament a passejar sense manies, lluint les seves extravagàncies, i reivindicant quasi obsessivament un avenir de llibertat. I aquest és l’elogi a un Ocaña que va ser, al cap i a fi, la personificació dels seus anhels: el meravellós imaginari d’una altra i possible manera d’estimar, de viure i conviure a la Barcelona del dia a dia, de la seva gent, del seu veïnatge i, per extensió, del món de l’art, de la faràndula i de la cultura. En summa, una pretensió o una quimèrica ambició escombrada lentament amb la implementació d’un nou model de ciutat, introduït pel gran projecte Barcelona 92.\nDefinitivament, l’obra, amb un magistral acompanyament musical i el relat, en si, té aquell magnetisme que fa que els intèrprets connectin plenament amb el públic i aconsegueixin enlluernar-te a través d’un sensacional passeig per les vicissituds de l’itinerari vital de l’Ocaña, amb la seva histriònica personalitat; que ens situen com mai en el context d’una Barcelona que ja no és, i que també va deixar de ser amb el traspàs d’aquell icònic personatge.\nArticle anterior“El suïcidi és un fenomen que existeix i hem d’aconseguir que la gent sàpiga què fer si té aquest tipus de pensaments”\nPròxim articleRacons de l’Anoia: Santa Margarida de Montbui


VI FelanitXtrem 2021 – Mallorca Running\nCursa per muntanya dins el terme de Felanitx, organitzada per Sa Milana d’Alaró i l´Ajuntament de Felanitx. Es regirà pel reglament de curses per muntanya de la Federació Balear de Muntanyisme i Escalada, en un recorregut per terreny variat de 12’5 km i amb un desnivell acumulat de 575 m positius.\n08 de maig de 2021, a les 15:30 h\n– Es faran 2 sortides, una a les 15:30h i l’altre a les 16:30h. Els participants sortiran en grups de 25 i separats entre ells per 1 metre de seguretat. Cada minut sortirà un grup. La mascareta serà obligatòria fins que l’àrbitre doni la sortida.


Com ja us vam informar, la campanya va obtenir grans resultats. Durant el juliol, el primer mes de la campanya, es van realitzar a les gestories administratives més transferències entre particulars que l’any anterior durant el mateix període. A la província de Barcelona, per exemple, van augmentar gairebé un 90%.\nLes últimes dades del mes d’octubre continuaven amb bones xifres, amb una pujada total de les transferències de vehicles entre particulars de més del 95% respecte el 2012. Per aquest motiu, hem tornat a reimprimir els fulletons informatius per als vostres despatxos. A banda de deixar unitats a la mateixa gestoria, podreu dipositar-los a les bústies dels veïns, oferir-los a empreses properes o fer una campanya per als vostres clients habituals.\nJa teniu disponibles a les oficines del Col·legi (Seu, Serveis Centralitzats i Delegacions) els fulletons sense cap càrrec. I si voleu us els podem fer arribar a la vostra gestoria, amb missatger (ports deguts). En aquest cas, contacteu amb rfernandez@gestors.cat. Recordeu que, si encara no el teniu, també podeu demanar el pòster per penjar a la vostra gestoria.\nLa campanya “Tot va sobre rodes” es complementa amb diferents accions de comunicació:\n- Del 16 de desembre fins el 13 de febrer es torna a emetre la Campanya “Tramitació de Vehicles” a la ràdio. L'emissió es realitzarà durant el programa "Fricandó Matiner" de RAC105. Al document adjunt podeu obtenir més informació.\n- S'han repartit fulletons informatius a l’exterior del Saló Ocasió, la fira de venda de vehicles seminous (del 29 de novembre al 8 de desembre).\n- A la Plataforma de comunicació, que teniu disponible a la vostra àrea privada, teniu l’emailing de la campanya preparat per al seu enviament. Només l’heu de personalitzar amb les vostres dades i un text de la vostra elecció, i estarà llest per enviar-lo als vostres clients.\nRecorda totes les accions que vam fer al juny per la campanya “Tot va sobre rodes”\nAccés a la campanya “Tot va sobre rodes” a Lleida\n"Tot va sobre rodes" - Campanya a RAC105 (Fricandó Matiner)


Notícies - La TransEines de l'any vinent anirà de Cotlliure a Alcanar\nLa TransEines de l'any vinent anirà de Cotlliure a Alcanar\nHo ha explicat l'impulsor, Àlex Florensa, al 'Sant Cugat a fons', on ha fet balanç de l'edició d'enguany\nÀlex Florensa i Anna Guerid han passat pel 'Sant Cugat a fons' / Foto: Cugat Mèdia\nel 30/set/19 Albert Prat Societat PDF\nLa TransEines de l'any vinent tornarà a creuar el país i aquesta vegada ho farà des de Cotlliure fins a Alcanar. Així ho ha explicat l'impulsor de la iniciativa, Àlex Florensa, durant l'entrevista d'aquest dilluns al magazín 'Sant Cugat a fons'. El director del centre de drogodependències Eines ha fet balanç, juntament amb Anna Guerid, participant l'any passat com a pacient i enguany com a monitora, ha fet balanç de l'edició 2019, que va acabar fa dues setmanes amb l'última etapa amb final a Sant Cugat.\nEl projecte TransEines ha reunit enguany vuit caminadors que, com a part del seu tractament contra la drogodependència, han creuat Catalunya des de la Vall d'Aran fins a la Sènia en 28 etapes que els han plantejat reptes completament diferents. Una experiència que ajuda als pacients a sortir de la rutina i a comprometre's en una activitat que els permet 'alliberar endorfines' i complementar la teràpia amb les obligacions lligades a una ruta tan llarga, com rentar la roba, aprendre a gestionar l'aigua per tot el trajecte i superar etapes de fins a 37 quilòmetres.\nTot plegat, mentre oferien xerrades sobre drogodependència a instituts i feien teràpies de grup durant les caminades. 'Hem parlat molt sobre addiccions aquests dies', ha assegurat Florensa. Per altra banda, Anna Guerid ha viscut la marxa d'enguany des d'una perspectiva ben diferent. La primera la va fer com a pacient i va rebre l'alta l'últim dia de la ruta i a la segona hi ha tornat com a monitora per continuar la seva formació com a terapeuta. I, ha explicat, està convençuda de tornar-hi l'any que ve.\nUna edició, la del 2020, que tornarà a canviar de recorregut en un dels signes d'identitat de la TransEines, que sortirà de França i arribarà a Alcanar, passant per Lleida. Això sí, de moment els organitzadors encara estan centrats en fer balanç i descansar uns mesos abans de posar-se a preparar la següent, un procés que dura 'uns set mesos', ha conclòs Florensa.\nTall incrustat: Alex Florensa\nS'ha d'entendre que l'esport comunitari dona molt de sí. Una cosa és anar sol pel món i l'altra és anar acompanyat d'una gent que un dia ajudes i l'altre t'ajuden.


Verdera Tuells, Eveli\nV VE 2 Imatges 1 Col·laborador/a 83 Visites Bústia de suggeriments\nVerdera Tuells, Eveli (Eivissa 1923 — Madrid 2020) DRET/SOC Catedràtic de dret mercantil.\nCursà batxillerat a l’institut d’Eivissa amb premi extraordinari a l’examen d’Estat (Universitat de Barcelona 1939). És doctor en dret (1950) i en ciències polítiques, econòmiques i comercials per la Universitat Complutense de Madrid i per la Universitat de Bolonya (1952). Fou professor ajudant adscrit a la disciplina de dret mercantil entre 1944 i 1949 i de l’Escola de Comerç i professor de l’Escola Diplomàtica del Ministeri d’Afers Exteriors. El 1949 va obtenir la càtedra de dret mercantil de la Universitat de la Laguna a la facultat de dret i fou vicedegà i director del Col·legi Major San Agustín. Fou el primer eivissenc que va obtenir una càtedra de facultat universitària.\nEl 1953 fou designat rector del Col·legi Major César Carlos, per a postgraduats, de la Universitat de Madrid; durant aquell període col·laborà amb l’Instituto de Estudios Políticos en la preparació de diversos projectes de llei sota la direcció de Joaquín Garrigues Díaz-Cañabate. Entre 1955 i 1977 fou rector del Reial Col·legi Major de San Clemente de los Españoles de Bolonya i durant aquell període fou agregat cultural de l’ambaixada d’Espanya a Roma, fundador i director de l’Istituto di Diritto Comparato Italo-ibero-americano, creat el 1959, on s’imparteixen cursos i conferències per a professorat de diverses nacionalitats i que va tenir una vida molt activa a Bolonya; el 1976 fou designat president de la delegació romana del Consell Superior d’Investigacions Científiques, director de l’Istituto Giuridico Spagnolo de Roma i director de l’Escuela Española de Historia y Arqueologia de Roma.\nDurant aquell període va impartir classes de dret a la Universitat de Pàdua i d’economia pública a la Universitat de Bolonya, des de càtedres creades ad personam, en les quals desenvolupà funcions anàlogues a les d’un professor ordinari italià. Fou el fundador i director (1958) dels Studia Albornotiana i dels Cuadernos de los Studia Albornotiana, dels quals s’han publicat més de vuitanta volums sobre temes jurídics i sobre la institució del Reial Col·legi d’Espanya a Bolonya. Va fundar i dirigir una biblioteca i centre de difusió cultural amb el nom de Casa de Cervantes. Durant el seu rectorat es formaren quasi 200 col·legials i s’elaborà un nombre important de tesis doctorals. També va desenvolupar una important tasca de recuperació de la memòria del cardenal Gil de Albornoz, fundador del col·legi.\nQuan el 1977 retornà a Espanya, fou designat director general de Patrimoni Artístic, Arxius i Museus del Ministeri de Cultura; de manera que va formar part del primer govern de la Transició Democràtica (1977-78), quan s’acabava de crear aquest ministeri encapçalat per Pío Cabanillas. Des d’aquella direcció general impulsà diferents projectes relacionats amb les Pitiüses, com ajudes econòmiques per a l’organització i la catalogació de l’Arxiu Municipal d’Eivissa, la restauració de la catedral d’Eivissa, les murades, la rehabilitació de can Laudes (que en aquell moment es pensava destinar a seu de l’Arxiu Municipal), les murades d’Eivissa i la seua il·luminació, etc.\nJuntament amb el ministre Cabanillas, inaugurà l’ampliació del Museu Arqueològic amb la incorporació del baluard de Santa Tecla. També la direcció general declarà d’utilitat pública la necròpolis des Puig des Molins i incoà l’expedient de declaració de conjunt historicoartístic de les esglésies rurals i de les torres de defensa costanera d’Eivissa i Formentera; a més, es constituí, i ell en va presidir la primera reunió, la Comissió Insular del Patrimoni Artístic.\nA partir del curs 1977-78 fou catedràtic de dret mercantil de la facultat de dret de la Universitat Complutense de Madrid; a partir de 1981-82, director de l’Instituto de Derecho Comparado de la Universitat Complutense fins a la seua jubilació, i director entre 1978 i 1991 del Col·legi Universitari d’Estudis Financers.\nFou vocal permanent de la Comissió General de Codificació del Ministeri de Justícia, que elabora avantprojectes de llei, i president de les ponències sobre contractes de distribució i sobre la franquícia internacional, professor extraordinari de la Universitat San Pablo-CEU, membre del consell de direcció de l’Institut per a la Unificació del Dret Privat (UNIDROIT), amb seu a Roma, organisme col·laborador de l’ONU, i professor emèrit de dret mercantil de la Universitat Complutense.\nEra doctor honoris causa per les universitats de Pàdua (Facoltà di Scienze Politiche), de Bolonya i de Roma (Facoltà di Giurisprudenza). Com a advocat es va especialitzar en temes de dret privat, en particular sobre dret de societats, d’assegurances i bancari, així com sobre comerç internacional, inversions estrangeres i privatitzacions. Com a especialista en arbitratge comercial era vicepresident de la Corte Española de Arbitraje de Seguros (CEA) i presidia, des de la seua fundació el 1984, el consell de redacció de la Revista de la Corte Española de Arbitraje, a més de ser membre de diverses organitzacions internacionals d’arbitratge.\nAixí mateix, era membre de la Reial Acadèmia de Jurisprudència i Legislació, de l’Associé de la Academie International de Droit Comparé, membre del Conseil Scientifique del Centre de Recherches de Droit des Affaires (CRDA) de la Université de Paris, membre corresponent de l’Institut of International Bussiness Law and Practice (París), membre de l’Associazione Italiana di Diritto Comparato, vicepresident de la Secció Espanyola de l’Associació Internacional de Dret d’Assegurances (SEAIDA) i president de l’Associació Cardenal Albornoz, que reuneix els antics col·legials del Reial Col·legi d’Espanya a Bolonya.\nÉs autor de més d’un centenar de treballs de les seues especialitzacions publicats a les revistes més prestigioses i va dirigir diverses obres col·lectives en l’àmbit del dret, així com estudis preliminars, presentacions i pròlegs. A més, va publicar multitud de recensions de llibres, ressenyes, comentaris, cròniques i altres documents propis de l’ofici universitari, en diverses publicacions periòdiques, especialment a l’Anuario de Derecho Civil i a la Revista de Derecho Mercantil.\nEstava en possessió de diverses condecoracions i títols honorífics, com l’Encomanda amb la categoria de plata de l’Orde d’Alfons X el Savi, l’Encomanda de l’Orde d’Isabel la Catòlica, la Gran Creu de Sant Raimon de Penyafort, era Commendatore del Ordine “Al merito della Repubblica Italiana”, Commandeur de l’Orde de la Couronne (Bèlgica), rector honorari del Reial Col·legi Major d’Espanya a Bolonya, Medaglia d’oro dell’Università de Bologna i Cittadino onorario della Città di Bologna.\nEl 2005 fou designat president del consell acadèmic de l’Enciclopèdia d’Eivissa i Formentera i aquell mateix any l’Ajuntament d’Eivissa li concedí la Medalla d’Or de la ciutat. [FCC]


60 anys de l'Associació de Veïns i Amics de Calella\nL’Associació de Veïns i Amics de Calella (AVAC) aquest any 2021 celebra el seu 60è aniversari i el 30è de la revista Es Còdol.\nLluïsa Bonal, presidenta de l’AVAC explica què estan organitzant per commemorar l’efemèride.\nAquest 2021 l’AVAC està de doble celebració. D’una banda, commemoren els 60 anys de l’Associació de Veïns i Amics de Calella i els 30 de la revista Es Còdol. Per celebrar aquestes dues efemèrides, estan preparant un seguit d’actuacions i activitats que s’afegiran a les ja habituals\nLluïsa Bonal, presidenta de l’AVAC, fa memòria recordant que el 1961 naixia l’Associación de Amigos de Calella, el preludi de l’actual associació. No obstant els diversos canvis de junta, durant aquests 60 anys s’ha mantingut el mateix esperit que a l’inici. Això sí, adaptant-se a la transformació que ha viscut Calella de Palafrugell.\nLa primera de les accions per recordar els 60 anys de l’Associació de Veïns i Amics de Calella, es va poder veure en el darrer número de la revista Es Còdol, en la que ja hi va figurar el logotip commemoratiu dissenyat per l’Anna Villodre. D’altra banda, també s’han elaborat uns punts de llibre i unes banderoles amb tres diferents aquarel·les de Rosa Gelpí. A banda d’aixó, es troben treballant en altres propostes que avança la Lluïsa Bonal a continuació.\nL’AVAC treballa en l’edició d’una publicació coorporativa\nConvé ressaltar que en l’actualitat, l’AVAC treballa en l’edició d’una publicació corporativa. Amb l’objectiu que resulti un element de comunicació per explicar la tasca que ha dut a terme l’associació aquests 60 anys. Així ens presenta la nova iniciativa la presidenta de l’Associació.\nD’altra banda, Bonal avança també que es farà un mural a la façana lateral del local de l’AVAC. Un mural dissenyat i pintat per l’artista palafrugellenca Rosa Aguiló amb motius de mar.\nPer concloure, adjuntem l’entrevista completa amb la presidenta de l’AVAC la Lluïsa Bonal. A través de la qual podreu conèixer l’actualitat sobre l’activitat de l’associació i el seguit d’actes que tindran lloc en honor a ambdós aniversaris.\nEtiquetes AVAC Es Còdol Lluïsa Bonal


Astrogirona | El Sol, ben actiu | Astrogirona\nPosted in: General, Portada on 7 de gener de 2014\nEl Sol el dia 7 de gener, a les 11:59, des de l’Observatori Can Roig, de Llagostera.\nAl centre tenim la regió activa AR1944, amb diverses taques solars. En la més gran hi cabrien tres planetes com la Terra i és una de les més importants observades en els darrers anys.\nA més, en qualsevol moment pot generar una gran tempesta electromagnètica en direcció a la Terra. De fet, a les 16:00 una ejecció de massa coronal ja va impactar amb nosaltres i s’espera una important activitat d’aurores boreals en latituds elevades.\nLa imatge que us presentem està presa amb el telescopi de calci-potassi, que ens permet veure les anomenades “platges”, zones en les que es formaran les futures taques solars per alteracions locals del camp magnètic de la nostra estrella.\nI la boira que ens domina aquests dies ens permet intentar observar i fotografiar el Sol sense cap mena de filtre, el que resulta extremadament perillós si no aneu amb cura, així que molt de compte. Però si la boira i els núvols són prou densos, podreu observar la regió activa AR1944, que en estar en posició geoefectiva (alineada amb la Terra), el dia 9 ens bombardejarà amb una densa pluja electromagnètica de vent solar a 700 km/s. De fet, ja s’han cancel·lat algunes missions espacials i els passatgers en vols comercials rebran una dosi de radiació una mica més alta del que és habitual.\nAixí, tot esperant la tempesta solar, us deixo una imatge que he pogut fer entre la boira. El detall és una ampliació del disc solar al 300%.


per Redacció 15/05/2020 15:10h\nRestaurants i bars de la regió sanitària de Lleida es preparen per si finalment aquest territori entra a la fase 1 dilluns. En el cas del restaurant 'El Gat' de Tàrrega, que gestiona l'Associació Alba, aquesta obertura parcial els permetria treure de l'ERTO a un 45% de la plantilla, ja que la terrassa, amb capacitat per a 100 persones, en podrà acollir 50.\nLa gestora d'El Gat, Alba Maria Cruz, ha explicat que aquest divendres s'han instal·lat dispensadors de gel bactericida a l'entrada per desinfectar tant les mans com el calçat. També mampares per protegir el menjar i per protegir treballadors i clients a les caixes. En el seu cas, en oferir a més bufet lliure, un dels treballadors s'encarregarà de servir el menjar.\nDurant aquests dos mesos van haver de fer un ERTO al 80% de la plantilla\nAlba Maria Cruz explica que durant aquests dos mesos van haver de fer un ERTO al 80% de la plantilla. Si es confirma que dilluns s'entra a la fase 1, però, hi continuarà només el 35% i esperen que en uns dies es pugui reincorporar tothom segons com evolucioni la desescalada. Cruz recorda que en el seu cas, que tots els treballadors puguin tornar a la feina és molt important, ja que el 40% de la plantilla són persones amb discapacitat i tenen «més dificultats a l'hora de trobar feina».\nPer poder obrir dilluns, aquest divendres han estat ultimant les mesures per seguir tots els protocols establerts pel govern espanyol. Així, explica Cruz, han fet separacions dins del restaurant i tenen els Equips de Protecció Individual necessaris per poder treballar amb seguretat. També continuaran oferint servei de bufet lliure, però «assistit», ja que un dels treballadors serà l'encarregat de servir el menjar. Han posat mampares al bufet perquè el menjar estigui protegit i també a la caixa per protegir clients i treballadors.\n'El Gat' de Tàrrega habilita la terrassa per acollir 50 persones | LleidaDiari.cat\nHan incorporat són un dispensador automàtic per les mans\nCruz reconeix que estan «molt il·lusionats» per tornar a obrir. «Esperem que els nostres clients confiïn en nosaltres, facin poble i inverteixin en comerços locals». Destaca que un dels seus «forts» és precisament la terrassa, ja que té una capacitat de 100 persones. A partir de dilluns, si s'aprova l'entrada a la fase 1, en podrà acollir 50. Confien, així, que amb la terrassa, el bufet lliure i el menjar per endur que seguiran oferint, puguin tirar endavant.\nSegrià Tàrrega Urgell


I els anuncis del meu país?* » Temps de Franja\nI els anuncis del meu país?*\nSoc subscriptor des del 2010. Veig que a la contraportada de Temps de Franja hi apareixen anuncis de la Generalitat. Afortunadament, també n’hi ha d’empreses d’ací, com Chelats Sarrate, la Fàbrica de Solfa, vi Tel·lúric o la Posada Guadalupe. Este fet em convida a fer-hi «gasto», ja que, a més de tindre la sensibilitat d’anunciar-se a la nostra estimada revista, són molt bons professionals i creen riquesa al territori. El que trobo a faltar de manera clamorosa és publicitat de la DGA. De fet, foriguejant al meu arxiu, només n’he trobat un (de política lingüística, of course) del març de 2016… i mira que n’ha fet, de campanyes!: Que si «Aragón, pruébalo y verás», que si «Reimagina tu verano»… o la d’«Aragón alimentos nobles. Lo que ves, es». Deduïsco que la llengua nostra, com que «no la ves, no es» i morta la cuca, mort lo verí. Fora bromes, tots paguem los impostos al nostre govern aragonès, al d’ara més de gust perquè almenys mostra respecte i ganes d’ajudar les nostres llengües. Però no puc entendre per què la DGA ha exclòs Temps de Franja de les seues grans i nombroses campanyes publicitàries. Reviso altres publicacions aragoneses de diverses temàtiques i tendències i totes porten anuncis de la nostra Comunitat Autònoma. Per què es nega a l’única revista aragonesa en català la possibilitat de promocionar Aragó entre els seus lectors? És una estratègia publicitària? No se’ns considera prou aragonesos? Que algú m’ho aclarisca, per favor!\nRicardo Olzina. Subscriptor


Acció, reacció, prevenció - Diari de Rubí\nAcció, reacció, prevenció\nEls usuaris de les zones d’esbarjo per a gossos demanen més fonts i més neteja\nUna programació amb més d’un centenar d’activitats per aquest Nadal\nÀnnia García Moreno. Regidora d’En Comú Podem Rubí\nAra sembla una mica naïf, però al principi de la pandèmia de la covid-19, enmig d’un confinament inèdit (que la majoria de la població no podíem comparar amb res viscut anteriorment), estàvem convençuts que d’aquella en “sortiríem millor”. Més solidaris, més empàtics, millors persones i per tant millor com a societat.\nLa realitat, però, ens ha situat en un altre escenari. La realitat és que la pandèmia i el confinament ha tingut un impacte molt negatiu en la salut mental de la societat de forma generalitzada. I la realitat és que les xifres de la violència masclista en són una evidència. El Consell Comarcal del Vallès Occidental acaba de publicar les dades trimestrals de violències contra les dones, corresponents al segon trimestre del 2021. Són dades recollides dels partits judicials de la comarca, i mostren una duríssima “tornada a la normalitat”: respecte del primer trimestre de l’any, les denúncies per violència contra les dones han crescut un 12,2%. Si ho comparem amb el segon trimestre de l’any passat, l’increment és del 22,2%.\nDesprés de més de quaranta anys d’ajuntaments democràtics, després d’una llei de mesures de protecció integral contra la violència de gènere, sembla que no som capaces d’erradicar aquesta violència estructural. De fet, els i les professionals que hi treballen amb col·lectius específics (infància, joventut, dones) tenen la sensació de tractar més i “pitjors” casos.\nLa violència masclista s’ha abordat, històricament, des de la protecció de la víctima un cop agredida; una actuació que malauradament també és en si mateixa violenta, perquè el masclisme és l’estructura sobre la qual també està construït el sistema judicial, mèdic o policial. Aquesta part de les polítiques, imprescindible, s’ha anat completant amb tot un seguit d’accions dirigides a la prevenció i l’anomenada sensibilització contra la violència. És també una proposta recent implicar els homes en aquesta feina, explicar les anomenades noves masculinitats, explicar la història des de la seva responsabilitat com a agressors i fer-los còmplices de la societat igualitària i lliure de violències que volem construir.\nAquesta estratègia sembla no estar funcionant. Almenys no tan ràpid o notablement com a moltes ens agradaria.\nPerò existeixen altres lectures. Si bé tenim proves que la violència masclista continua actuant en els mateixos nivells que un temps enrere, també és cert que cada cop tenim més veus en contra d’aquestes violències. Més dones valentes que, no només denuncien, sinó que també s’atreveixen a explicar les seves vivències i a compartir-les. Contra els negacionistes i els ofesos, acció, reacció i prevenció de les violències. Sense abaixar mai la veu.\nÚLTIMS ARTICLES D’OPINIÓ PUBLICATS\nLa Memòria Democràtica és patrimoni del poble\nManca de control, oportunitats perdudes\nEl Rubí d’abans: El molí de Can Calopa


Tractament Facial del Cicle Recuperació Cel·lular by Puranic - Scandinavia Girona\nPosted on 9 de gener de 2018 by Scandinavia Girona\nRecuperació Cel·lular by Puranic; És el tractament Facial de Puranic, una línia cosmètica 100 % biològica. Amb la filosofia es basa a reconstruir les funcions bàsiques de la pell: evitar la pèrdua d’aigua trans-epidèrmica, reconstruir i equilibrar les funcions metabòliques i reconstruir el cicle biològic natural de la pell.\nEl Tractament Facial es tracta d’un cicle de recuperació cel·lular de Puranic de sis sessions de tractament (una a la setmana) on l’objectiu és reeducar dues generacions de cèl·lules, amb la finalitat que la tercera generació de cèl·lules neixi en complet equilibri mostrant la seva màxima esplendor.\nLes característiques de la pell de cada persona són diferents. Gràcies al gran ventall de productes que ofereix Puranic, es realitza prèviament un diagnòstic cutani per tal de poder establir tractaments totalment personalitzats i únics.\nEl sistema de cosmètica evolutiva personalitzada aconsegueix escoltar, educar i acompanyar la conducta de la pell en cada un dels casos, formulant tractaments adaptats a cada època de l’any i circumstàncies particulars.\nEl tractament Facial de Recuperació Cel·lular utilitza productes d’aquesta línia per aconseguir una higiene profunda de la pell, restaurant els nivells d’hidratació i equilibrant el pH natural epidèrmic. Tot això acompanyat d’uns aromes frescos que et transporten als orígens d’aquesta línia, a la naturalesa.\nEl desenvolupament d’aquest, s’origina amb un previ desmaquillat i una tonificació que refrescaran els teixits i els prepararan per al posterior tractament. Per tal d’eliminar el conjunt de cèl·lules mortes que es genera sobre la nostra pell s’utilitza un píling bioclinic i mecànic formulat amb diferents àcids de fruites i les seves llavors. A continuació es realitza l’extracció de les impureses amb l’ajuda d’un oli fabricat exclusivament per aquesta acció. Puranic, va decidir substituir la crema tradicional per un elixir equilibrant destinat a anivellar la composició de la pell i la seva regeneració, acompanyat d’un drenatge limfàtic que transporta al client a una relaxació energètica, incrementar d’aquesta manera el seu benestar.\nTot seguit, s’aplica una mascareta personalitzada per cada tipus de pells. Finalment s’aplica la base regeneradora, el factor hidratant natural, acompanyat d’un concentrat de minerals ideals pel benestar de la nostra pell.\nSi vols cuidar la teva pell de forma natural, aporta’n-li tot el que necessita i restablint les funcions metabòliques del teixit, Puranic és la teva línia cosmètica.\nVols saber els preus de Puranic?\nVols tenir més informació del tractament de la mà de Pamela Nadal?\n#elmeumoment #recuperaciocellular #puranic