L'augment de l'espoli incrementarà el sentiment independentista, també a les Illes Balears La República\nL’augment de l’espoli incrementarà el sentiment independentista, també a les Illes Balears\nJa en temps del Conde Duque de Olivares, favorit de Felip IV, es varen començar a estrènyer les corretges als territoris que no formaven part del regne de Castella. […]\nJoan Lladonet 28/08/2016\nJa en temps del Conde Duque de Olivares, favorit de Felip IV, es varen començar a estrènyer les corretges als territoris que no formaven part del regne de Castella. Quasi era la meitat del segle XVII, quan depenia de la monarquia la Corona d'Aragó, formada pel regne d'Aragó, el principat de Catalunya, el regne de València i el regne de Mallorca. Des de Castella ja començava a haver-hi un clima d'espoliació. Era quan el Conde Duque va pronunciar aquestes paraules: “Ahora que os hemos asimilado y no tendréis de gastaros dinero en lucha contra nosotros, parece razonable que nos paguéis con impuestos”. Més de 300 anys de prohibició i repressió de la llengua catalana i dels trets identitaris dels catalans no varen aconseguir fer desaparèixer el poble català, però l'espoli es va instaurar com a fet normal en la relació de la metròpoli i de la colònia (i em referesc al que abans havia estat oficialment principat de Catalunya, regne de València i regne de Mallorca).Tots els recursos emprats des d'aquell temps fins a l'actualitat serviren per apaivagar el sentiment independentista en segons quins territoris. Però l'augment de l'espoliació en temps del general i de la mal anomenada democràcia (que havia fet pensar que solucionaria la majoria de problemes) va fer que al Principat anàs augmentant el sentiment independentista fins arribar ara a devers la meitat de la població.\nLa política del PP ha estat una fàbrica de fer independentistes. Si ara s'hi suma “Ciudadanos” (que l'única obsessió que tenen és anar en contra de tot el que faci olor de català, per això es varen fundar), segurament en poc temps, si abans no s'ha aconseguit la independència “de facto”, la població independentista del Principat podria superar el 60%. A les Illes i al País Valencià el moviment independentista encara està en estat embrionari, però a partir d'ara no s'aturarà de créixer, més si el Principat s'independitza i es demostra la millora de vida dels seus ciutadans.\nDe totes maneres la tasca realitzada pels diferents governs de l'Estat espanyol per evitar que el poble tengués i augmentàs el sentiment de voler separar-se ha estat immensa; un dels recursos més utilitzats ha estat i és la por, però un altre l'han anat destapant diferents governants amb les manifestacions que han fet. En temps del dictador Franco es deia que es deixava moltes regions espanyoles descuidades i a la misèria, perquè els seus habitants no hi poguessin viure i haguessin d'emigrar (no els agrada dir que emigraven, sinó que canviaven de lloc l'habitatge habitual). Volien que d'aquesta manera i amb l'excusa de “en castellano porque es una falta de educación” o “háblame en cristiano y no en polaco”, s'aconseguís el que no havien fet a força de lleis, multes i insults. Però també això ha ocorregut en temps de la “democràcia”. Leopoldo Calvo-Sotelo y Bustelo, president del Govern espanyol entre 1981 i 1982, va dir: “Hay que fomentar la emigración de gentes de habla castellana a Cataluña y Valencia para así asegurar el mantenimiento del sentimiento español que comporta”. Nosaltres, les Illes Balears, per a aquest polític, érem la terra inexistent, com li agrada dir a l'escriptor Antoni Serra. N'ha venguda molta de gent als Països Catalans d'altres parts del territori espanyol i no han fet tant de mal als trets identitaris catalans com haguessin volgut els polítics espanyols, però d'alguna manera s'havia de notar.\nUn estudi que ha fet el Centre d'Estudis d'Opinió (CEO) reflecteix que no existeix el mateix grau d'independentisme entre els nascuts al Principat i els que han nascut a la resta de l'Estat espanyol (s'ha de tenir en compte que hi ha molta gent nascuda allà que són fills i néts de gent nascuda fora). Dels nascuts al Principat, un 60% voldrien esdevenir independents d'Espanya, un 30% volen continuar a l'Estat espanyol i un 10% no ho sap o no contesta. D'entre els nascuts a la resta de l'Estat (inclosos el País Valencià i les Illes Balears), un 71,5% volen continuar units amb l'Estat espanyol, un 16,8% es declaren independentistes, l'11,7% restant, o no ho sap o no contesta. Si analitzam tota la població resulta un 47,7% està a favor de la independència i un 42,2%, en contra (amb aquests resultats, Rajoy seria investit president).\nPerò ara, a la lluita dels hereus del franquisme, establerts dins el PP, s'hi ha d'afegir la dreta extremada de “Ciudadanos”, que només té com a objectiu l'”España una, grande y libre” (vegeu com en la negociació estan disposats a cedir i incomplir totes les promeses electorals, excepte totes les mesures contra la política lingüística del Govern català). Això no farà més que augmentar i superar el 50% d'independentistes al Principat i servirà per establir les bases de la remuntada a les Illes (recordem que en uns 15 anys, l'independentisme ha augmentat més d'un 30% entre els principatins). La política lingüística de l'ensenyament en català té milions d'arguments en contra del visceralisme unionista de “Ciudadanos”. Té tants d'arguments com persones que han acabat l'ensenyament obligatori, després de fer-lo en català i que saben tant de castellà com els que han fet aquest ensenyament a qualsevol part de l'Estat espanyol. Quin argument poden oposar els “Ciudadanos”, que només s'expliquen visceralment des de l'odi? Si a tot això hi afegim la negació a aportar els doblers per a totes les infraestructures necessàries, després de destinar-los a altres llocs sense vertadera necessitat, i la gent arriba a comprendre el gran espoli al qual ens té sotmesos el Govern central de l'Estat, els independentistes continuaran augmentant… i darrere, la independència.


(S'ha redirigit des de: Llista de les misses de Haydn)\nLa llista de les misses escrites pel compositor del Classicisme Franz Joseph Haydn es numeren seguint l'ordre cronològic de composició que apareix al New Grove. El Catàleg d'Anthony van Hoboken també les havia posat en un suposat ordre cronològic, però estudis i recerques posteriors han fet canviar aquesta ordenació.\nNo. 3 en do major, Missa Cellensis, també coneguda com a Cecilienmesse (en honor de Santa Cecília) (Hob. 22/5) (1766)\nLes misses números 9 a 14 formen un grup: cada una va ser composta per a la família Esterházy pr a celebrar l'onomàstica (el 12 de setembre) de la princesa Maria Hermenegild, l'esposa del príncep Nikolaus II i amiga del compositor. La composició d'aquestes misses era una de les obligacions principals de Haydn envers els seus mecenes en aquella època de la seva carrera.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llista_de_misses_de_Haydn&oldid=27748304»\nDarrera modificació: 9 jul 2021 a les 15:14\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 jul 2021 a les 15:14.


Característiques MANYETES 2008\nProducció mitjana: 8.000 botelles\nDistribució: Internacional i nacional (Europa, USA, China, Japó, Australia...)\nVarietats de raïm: 70% Carinyena; 30% Garnatxa\nSuperfície de vinya: 10 hectàrees\nZones de la vinya: Muntanyes de 350 metres\nAcidesa volàtil: 0,69 m/g\nAnhídrid sulfurós total: 55 mg/l\nSucres residuals: 0,58 g/l\nEnvelliment MANYETES 2008\nTemps en bótes: 16 meses (40% de bótes noves i 60% de 2º vi)\nTemps en ampolla: Embotellat el maig 2010\nVi de vila MANYETES 2008\nEl reconeixement dels terrers del Priorat han donat pas a la creació dels nous “vins de la vila” Gratallops, igual que a Borgonya, França. El prestigi d’aquesta zona no té límits, i Manyetes no pot escapar a aquesta denominació.\nManyetes és el nom d’un paratge de Gratallops. Una part especialment pobra del seu terrer, massa assolellat i exposat a una gran sequedat. Pràcticament al límit de la supervivència. Un desafiament apassionant, ja que sota aquestes condicions gairebé desèrticas es concentren les essències principals del Priorat.\nEn un cantó proper a l’asfíxia, hi resisteix un antic vessant, àrid i inclinat, recobert de pissarres i plantat de carinyena. Una mescla emotiva en un lloc incomparable. Hem volgut aportar-li un toc de feminitat amb la garnatxa.\nAvui el paisatge recompensa l’esforç i reconcilia el paratge amb els seus visitants. Només la influència de l’Ebre, que s’endevina en l’horitzó, li atorga de tant en tant, una mínima expressió d’humitat que permet la supervivència de la seva vegetació. El resultat és un vi sorprenent. La carinyena i la garnatxa es conjuguen en el terrer per produir un vi mineral, femení, agradable, subtil, que m’ha robat el cor.\nManyetes és el terrer del Priorat fet vi.\nRené Barbier MANYETES 2008\nManyetes és el nom d’un paratge de Gratallops. Una part especialment pobra del seu terrer, massa assolellat i exposat a una gran sequedat. Pràcticament al límit de la supervivència.\nUn desafiament apassionant, ja que sota aquestes condicions gairebé desèrticas es concentren les essències principals del Priorat.\nEn un cantó proper a l’asfíxia, hi resisteix un antic vessant, àrid i inclinat, recobert de pissarres i plantat de carinyena. Una mescla emotiva en un lloc incomparable. Hem volgut aportar-li un toc de feminitat amb un 30% de garnatxa.\nL'enòleg MANYETES 2008\nEl seu color vermell és profundament intens i adornat encara de rivets blaus fruit de la seva actual joventut.\nLa seva aroma, intensa i complexa, està dotada d’una profunditat sorprenent. Subtil i absorbent, inicialment ens evoca clares notes de fruites madures (prunes, groselles,…) tot això envoltat per un fons balsàmic. A poc a poc, a mesura que l’aireació fa créixer la seva complexitat, apareixen notes minerals que recorden la llicorella on neix aquest singular vi.\nEn boca es mostra inicialment untuós, fresc i ple de fruita. El seu taní abundant i madur es mostra envellutat en el paladar. La seva persistència aromàtica ens envolta de tota la seva riquesa aromàtica. Un magnífic vi que millorarà durant els propers 10 anys.\nProfessor titular de la Facultat d’Enologia de Tarragona


El món de la logística, pendent del SIL 2019 | UAO CEU\n🎓 El mon de la logística, pendent del SIL 2019\nEl SIL 2019, la Fira Líder de Logística, Transport, Intralogística i Supply Chain del Sud d'Europa, celebra entre el dimecres 26 i 28 de juny la seva 21a edició.\nEl món de la logística, pendent del SIL 2019\nEl SIL 2019, la fira líder de logística, transport, intralogística i supply chain del sud d'Europa, celebra entre el dimecres 26 i 28 de juny la 21a edició. El SIL s'ha consolidat com la cita anual de la logística a Espanya i el Mediterrani gràcies a la interacció de quatre línies d'actuació que hi han estat presents des de la primera edició.\nAquestes quatre línies d'actuació que ha seguit el SIL consisteixen a ser el punt de trobada del sector logístic, tenir gran projecció internacional, ser un fòrum de coneixement i apostar per les noves tecnologies com a factor estratègic.\nA l'edició d'enguany la Universitat hi serà present pel màster universitari de Logística i Comerç Internacional, que organitza amb l'Institute for Careers and Innovation in Logistics & Supply Chain (ICIL). Muntarà un estand, on, entre altres coses, s'oferirà informació de l'oferta de màsters i postgraus de la nostra universitat.\nA més, al llarg de l'esdeveniment, l'ICIL organitzarà diferents conferències i taules rodones per tractar temes de gran interès en el sector logístic com la gestió de l'última milla, l'optimització de càrregues, rutes i visibilitat, la gestió eficient dels recursos de les ciutats o la reducció de l'impacte del comerç electrònic en la sostenibilitat de les cadenes de subministrament.


Bekedamster Holiday Home Nijemirdum Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 2 allotjaments a Nijemirdum.\nBekedamster Holiday Home\nHoitebuorren 12, Nijemirdum, Nijemirdum, Països Baixos, 8566 JE - Veure al mapa\nMés informació sobre Bekedamster Holiday Home\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Nijemirdum, no busqui més enllà de Bekedamster Holiday Home. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nBekedamster Holiday Home ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de instal.lacions per a minusvàl.lids, instal.lacions de barbacoa, lloguer de bicicletes.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent bany, sauna, camp de golf (a 3 km), pesca, spa. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Bekedamster Holiday Home la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Nijemirdum.\nAllotjaments a Nijemirdum


Inicio Canales Economía La col·laboració econòmica de la Diputació ha ajudat a reduir en un...\nImatge de la trobada empresarial a Xàtiva\nJorge Rodríguez als empresaris de Xàtiva: “El vostre paper és decisiu per a l’ocupació i el creixement de la ciutat”\nEl president de la Diputació de València, Jorge Rodríguez, ha compartit desdejuni amb els empresaris de Xàtiva, als quals ha dit que el seu treball “resulta decisiu per a la creació d’ocupació i el creixement de la ciutat”. Rodríguez ha sigut el convidat d’honor de la trobada organitzada amb el teixit empresarial local per l’alcalde de Xàtiva, Roger Cerdà, qui ha assegurat que “la col·laboració econòmica de la Diputació ha sigut fonamental per a la reducció del 60% del deute bancari de l’ajuntament”.\nCerdà ha destacat la bona sintonia amb el màxim responsable de la corporació provincial i ha posat en valor la gestió que Rodríguez està realitzant, “en confiar en l’autonomia municipal”. L’alcalde de Xàtiva ha anunciat la recent aprovació d’una nova injecció econòmica provincial per a la capital de La Costera, com són els 258.000 euros que rebrà el municipi del quart pla d’Inversions Sostenibles, aprovat aquest dimarts en la Junta de Govern provincial. En total, 2,5 milions d’euros que aniran a parar el conjunt de municipis que formen la comarca.\nEl president de la Diputació ha pres la paraula per a explicar els eixos bàsics de la seua gestió en l’ens provincial, destacant en primer lloc l’estreta col·laboració amb els ajuntaments de les comarques valencianes, que “ara disposen d’un finançament més just per a poder desenvolupar eixa autonomia per la qual apostem i de la qual parlava Roger”. “Hem aconseguit que siguen els alcaldes i alcaldesses els que decidisquen a què es destinen les ajudes que reben els seus municipis, una cosa que sembla normal però que no s’estava produint, tal com van expressar en l’enquesta d’alcaldes que encarreguem a l’inici de la legislatura”.\n“Hem aprofitat aquesta cita per a donar a conéixer els plans que la Diputació ha engegat: 140 milions d’euros a través del IFS, altres 140 milions d’euros més a través del PPOS i el SOM…”, ha desgranat el president. En el cas concret de Xàtiva, en el que va de legislatura ha rebut 2,5 milions d’euros, als quals se sumaran els 1,2 milions d’euros més que arribaran entre 2018 i 2019.\n“Són ajudes que el que fan és permetre millorar el dia a dia de la gent i realitzar inversions necessàries, a més de generar ocupació i activitat econòmica”, ha explicat Rodríguez. “Per açò també hem volgut traslladar l’estudi que vam fer a través del IVIE que valorava el primer IFS i donar a conéixer als empresaris i empresàries de la zona eixos 1.200 llocs de treball que es van crear a través de les més de 500 empreses adjudicatàries, el 90% d’elles de la nostra província”.\nEntre els assistents a aquest desdejuni de treball es trobava el president de l’Associació d’Empresaris de Xàtiva i la Costera (Adexa), Diego Fuentes: “Creiem que aquestes reunions són necessàries i que a més s’ixen una mica de allò que es considera normal: es parla de forma diferent a com es parla en els despatxos”, ha posat en valor el responsable de l’associació. “Intercanviar idees sempre és bo”, ha destacat.\n“És molt important que hi haja un diàleg obert i fluït entre el món empresarial i les administracions perquè beneficia al conjunt de la ciutadania”, ha reforçat per la seua banda el president de la Diputació. “Aprofitem aquestes trobades per a connectar al sector empresarial amb les institucions i que les seues reivindicacions siguen escoltades”, ha destacat Cerdà sobre un cicle de trobades que ha comptat amb la presència, entre uns altres, del conseller d’Hisenda Vicent Soler.\n“En aquest cas, estem satisfets amb la tasca que s’ha dut a terme per part de la Diputació, que des del primer moment s’ha situat al costat dels ajuntaments de tota la província”, ha expressat l’alcalde de Xàtiva, “i per açò hem volgut comptar amb Jorge Rodríguez perquè explique en primera persona tot el que s’ha fet”, ha conclòs.\nArtículo anteriorNuevo personaje para la Gran Fira de València: El murciélago Valentín\nArtículo siguienteCheste se prepara para las Fiestas de Julio\nLos premios de las Telecomunicaciones Valencianas premia a Hidraqua como ‘Empresa Relevante’\nLa Feria del Automóvil cumple 20 años con más extensión y expositores


\tIB3 | Reunió entre Ensenyat i Armengol per les negociacions del Govern\nPortada > política > Reunió entre Ensenyat i Armengol per les negociacions del Govern\nContinuen les negociacions a contrarellotge per formar Govern. Demà dijous s’ha de constituir el Parlament i encara no s’ha decidit qui serà el president o la presidenta. I també està enlaire l’organització del futur Govern. Segons ha pogut confirmar IB3 Notícies, avui matí ja hi ha hagut contactes entre Francina Armengol i Miquel Ensenyat.\nEl pacte per a reeditar l’Executiu d’esquerres es troba pendent de les possibles ofertes de darrera hora que pugui fer el PSIB-PSOE a MÉS per Mallorca i Podem. Els ecosobiranistes es troben reunits amb els socialistes per mirar un acord global d’organigrama que inclouria qui ocuparia la Presidència del Parlament.\nEn Podem també han continuat els contactes i la formació no descarta que l’acord que s’assoleixi avui sigui només a nivell de la Mesa del Parlament.\nPer la seva banda, la militància de MÉS per Mallorca va dir ‘no’ ahir en assemblea a la proposta dels socialistes per a l’acord de governabilitat. Amb 148 vots en contra, 8 abstencions i cap a favor, els ecosobiranistes rebutgen gestionar dues conselleries, Medi Ambient i Serveis Socials, i un dels càrrecs unipersonals, president del Parlament o senador autonòmic. Així i tot, l’assemblea no tanca la porta a entrar a formar part del Govern i continuaran negociant.\nEls ecosobiranistes, per tant, són en espera de noves ofertes dels socialistes, que hauran de ser també ratificades en assemblea. La d’anit va ser molt participada, amb més de 250 persones, i més de 3 hores de durada.\nDemà dijous es constitueix el Parlament, i per tant, si no s’assoleix un acord abans, s’haurà de decidir qui ocupa el càrrec de president de la Cambra. Després encara hi ha 15 dies de marge per a la constitució del Govern.\nMés per Mallorca es desmarca dels seus socis de govern i votaran en contra el plus per residir fora de...\nSom Bases considera 'escandalós i indefensable' que la meitat dels alts càrrecs del Govern que cobren el complement salarial siguin...


L'alumnat de P-4 de l'Escola Ernest Lluch coneix els Geganters i els Diables d'Abrera:: Ajuntament d'Abrera\nDIVENDRES, 21/01/2022 | 20:09 h\nL'alumnat de P-4 de l'Escola Ernest Lluch coneix els Geganters i els Diables d'Abrera\nEl dilluns 2 de desembre, l'alumnat de P-4 de l'Escola Ernest Lluch del nostre municipi va visitar el Casal Social del Rebato on van poder conèixer una representació dels Geganters de l'Associació Cultural i Folklòrica d'Abrera i dels Diables de la Colla Bram de Foc d'Abrera.\nLes dues classes de P-4 de l'escola Ernest Lluch, anomenades "Geganters" i "Colla dels Diables i del Garçot", es van adreçar per carta a les dues entitats abrerenques i a l'Ajuntament per tenir informació sobre les seves activitats. Les nenes i els nens van poder veure de prop els gegants Pere i Roser, el Porronet i un petit capgròs. veure'ls per dins com si fossin geganters i fer moltes preguntes. També van veure cremar els Diables i la Garsa d'Abrera.\nLa regidora d'Educació, Giulia Mirto, i la regidora de Patrimoni Cultural i Memòria Històrica, Arantxa Galofré, van assistir a l'activitat en representació de l'Ajuntament. Les regidores van regalar a l'alumnat dos quadres amb fotografies de les entitats.\nGiulia Mirto va destacar que des de l'Ajuntament "estem molt contents perquè hem pogut gaudir d’un matí molt agradable amb els nens i nenes de P4 de l’Ernest Lluch i també amb les colles Bram de Foc i Gegants d’Abrera, que han vingut a explicar a les nenes i nens en què consisteixen les colles. Sempre estem encantats de poder participar com a Ajuntament en aquestes activitats on els nens i nenes coneixen el patrimoni i la cultura abrerenca des d'una vessant més educativa. I seguirem col·laborant i estan disponibles per aquelles inquietuds que presenti l’alumnat abrerenc, sempre que ens ho demani”.\nArantxa Galofré va explicar que "els nens i nenes de l’Ernest Lluch s’ho han passat molt bé i han estat molt il·lusionats. M’agradaria agrair a les entitats dels Gegants i Bram de Foc per haver fet possible aquesta trobada. Des de la Regidoria de Patrimoni Cultural volem i seguim treballant per donar a conèixer les nostres tradicions als més petits del municipi”.\nL'Àngel Soler, dels Geganters de l'Associació Cultural i Folklòrica d'Abrera va comentar que "fa molts anys que ho fan i els nens s’ho passen molt bé. Volen saber què porten els gegants a les mans, com es diuen, com es porten. Els agrada tocar les coses. Ells tenen ara curiositat. Alguns són més innocents, d’altres ja en saben més. Però el que volen és veure, tocar, posar-se’ls, investigar, que és els que els hi toca en aquesta edat".\nPer l'Andreu Presas, cap de Colla dels Diables Bram de Foc Abrera, l'activitat és la manera que les nenes i els nens els vegin, "fora dels correfocs. Venien bastant preparats ja. S’ho sabien pràcticament tot. Preguntaven quins estils fem servir, la pirotècnia, com anem vestits. Tenim la colla infantil i d’aquí a uns anys potser algú d’ells s’hi apunta". Podeu escoltar les diferens declaracions a la part inferior d'aquesta pàgina.\nLes tutores de les dues classes de P-4 de l'Escola Ernest Lluch, la Tània i la Sònia, van assenyalar que és interessant que les nenes i nens puguin tenir un vincle amb les entitats del poble i van agrair a l'Ajuntament els obsequis.


Una gota de sang per revolucionar el tractament del càncer\nEl Vall d’Hebron Institut certifica que la biòpsia líquida marca el camí en la lluita contra la malaltia\nMARIO MARTÍN MATAS Barcelona Actualitzada el 04/02/2016 00:00\n651x366 La doctora Vivancos comprova l’estat de la màquina, capaç de detectar mutacions tumorals en una gota de sang. / MANOLO GARCÍA La doctora Vivancos comprova l’estat de la màquina, capaç de detectar mutacions tumorals en una gota de sang. / MANOLO GARCÍA\nEn la lluita contra el càncer, les publicacions científiques es multipliquen però la majoria de les vegades la descoberta de noves mutacions genètiques triga a poder-se aplicar a la pràctica clínica. Avui és el dia mundial contra la malaltia, i es pot dir que durant l’últim any sí que s’ha fet un salt qualitatiu i s’ha consolidat un canvi de paradigma que passa per validar un nou mètode d’anàlisi a partir d’ una sola gota de sang. “La biòpsia líquida ha arribat per quedar-se, sens dubte, i serà una fita important per a molts tipus de tumors i situacions diferents”, diu la responsable del laboratori de genòmica del càncer del Vall d’Hebron Institut d’Oncologia (VHIO), Ana Vivancos.\nLa història comença el febrer del 2015, quan l’hospital va anunciar que es convertia en el primer del món a incorporar, de moment només per a investigació, una màquina de la companyia Sysmex. A partir de només 4 mil·lilitres de sang, i després d’un procés que dura dos dies, el giny és capaç d’amplificar un milió de partícules perquè els investigadors vegin exactament quin tipus de mutació presenta cada tumor. De moment, el centre només ho ha provat en prop de 450 malalts amb càncer colorectal que han fet una primera metàstasi, i gràcies a això han pogut demostrar que la biòpsia líquida pot arribar a ser igual de fiable que la biòpsia tradicional, i que presenta nombrosos avantatges, com ara no haver d’intervenir quirúrgicament el malalt per extreure-li una mostra del teixit.\nVivancos explica que l’Institut vol iniciar ara estudis per als tumors de pulmó i de mama. Tot i que es tracta d’una anàlisi que només es pot aplicar sobre mutacions de càncer ja conegudes amb l’objectiu de saber quins fàrmacs funcionaran millor, és la peça clau per aplicar la medicina personalitzada de la qual fa tant de temps que es parla. És a dir, no es tracta de saber si algú patirà un càncer a partir d’una mostra de sang, perquè encara ningú ha descobert -potser no existeix- una mutació comuna a tots els tipus de càncer que hi ha al món. Tot i així l’avenç és destacable i té una potencialitat enorme. No en va, el càncer colorectal és el que presenta més incidència a Catalunya, amb prop de 6.000 nous casos a l’any que es convertiran en més de 8.000 l’any 2020, segons les projeccions del departament de Salut.\nLa nova màquina, que va arribar al VHIO gràcies al seu director, el doctor Josep Tabernero, té una característica diferencial: la possibilitat de fer tantes analítiques com es vulgui. Això permetrà fer “seguiments longitudinals de les mutacions que interessin”, corrobora Vivancos. A més, no és invasiva i, en alguns casos, ha demostrat que informa sobre l’ evolució del tumor fins i tot abans que els canvis es manifestin en una imatge radiològica. A la pràctica, això servirà per avançar un tractament, seguir-lo només quan se sàpiga que és més efectiu, combinar-lo amb d’altres i, fins i tot, espaiar-lo en el temps quan se sàpiga que ha d’arribar una nova recaiguda. “No sé si reduirà la mortalitat, però segur que augmentarà l’ esperança de vida i millorarà la qualitat de vida dels pacients”, conclou Vivancos.\nEl futur del tractament contra el càncer, en qualsevol cas, passa per aquesta tecnologia i les millores que puguin incorporar-s’hi. Tot i que es va desenvolupar a Hamburg (Alemanya) i la idea després la van comprar estatunidencs i japonesos, en només un any l’ús d’aquestes analítiques s’ha multiplicat i ja hi ha màquines a Madrid, Màlaga o Santiago de Compostel·la, però també a França, Alemanya, Itàlia i Austràlia. Pas a pas, la guerra contra el càncer està plena de victòries per la mínima, i també d’algunes desfetes personals, però potser la biòpsia líquida és l’armament revolucionari que estarà present en l’assalt definitiu.\nAECC: l’àngel custodi per finançar la investigació\nLa biòpsia líquida en sang té una rèplica similar per als tumors cerebrals, que passa per l’anàlisi del líquid cefaloraquidi que es pot extreure amb una punció lumbar. A aquesta conclusió va arribar al novembre un altre equip del VHIO, liderat per Joan Seoane, que fa la seva investigació gràcies al finançament de l’ AECC.\nL’associació contra el càncer celebra aquesta nit a Barcelona el seu sopar benèfic, amb l’objectiu de recaptar més de 200.000 euros. La gerent de l’AECC a Catalunya, Mari Àngels Ayra, recorda que la seva fundació científica és l’entitat privada que més diners destina a investigació. En total són un 16,7 milions d’euros invertits en una cinquantena de projectes que estan en marxa en centres catalans. L’AECC destina el 30% del seu pressupost a recerca.\nEl càncer causa el 25% de les morts a Europa\nEls tumors són la causa del 25% de les morts que es registren cada any a Europa -1,3 milions de decessos-, segons va recordar ahir l’ Eurostat. Per països, Hongria i Croàcia és on més morts es produeixen, mentre que Xipre i Finlàndia ocupen la part baixa de la classificació. Espanya està entre els països amb una mortalitat més baixa.\nEls càncers de pròstata i de mama, els més nombrosos a Balears


Instawalk Voltors Alinya\nPlanifica el teu viatge Mitjans Socials Instawalk Voltors Alinya\nINSTAWALK A LA MUNTANYA D'ALINYÀ\nSAPS QUE A LA MUNTANYA D’ALINYÀ POTS\nDONAR DE MENJAR ALS VOLTORS?\nVols viure una experiència única a Europa? T'imagines un voltor negre, un aufrany o un trencalòs a poca distància? Vine a la Muntanya d'Alinyà on veuràs de prop i en estat salvatge com s’alimenten els 4 grans rapinyaires europeus!\nLa sortida comença des del poble d'Alinyà i per un sender molt atractiu es camina durant uns 35 minuts per arribar al mirador del voltors (situat a 1.200m d'alçada). Des d’aquest punt, i durant un parell d’hores, s'observa (hi ha telescopis a disposició) com els voltors s’alimenten a l’interior del Punt d'Alimentació i com sobrevolen el mirador, en molts casos a pocs metres de distància, per cercar les corrents tèrmiques que necessiten per agafar alçada i poder-se desplaçar.\nDurant unes hores pots gaudir i fer una immersió en el món dels voltors, coneixent aspectes de la seva biologia, conservació i estatus a Catalunya.\nAquestes sortides guiades, oferta única a tot Catalunya, combina diversos aspectes com ara el senderisme, el paisatge, l’observació i el coneixement. Amb els objectius de divulgar i conscienciar sobre les aus carronyaires i amb la posta en valor del patrimoni natural com actiu per al desenvolupament econòmic local de les comarques pirinenques.\nRecomanacions: cal dur roba de temporada, calçat adequat i beguda.\nRecomanable portar binocles (es poden llogar in situ) i portar roba de colors neutres.\nHas de ser usuari d'Instagram consolidat i etiquetar les fotografies de l'Instawalk dels dies 11 i 12 de juny amb els hashtags #catfundacióalinyà #alinya #alturgell #aralleida #AralleidaAlinya, #igersseu i #igerslleida.\nDissabte, 11 de juny de 2016 (opcional)\nMatí: Visita a la Rectoria d’Alinyà de visitants, església i poble.\nTarda: Excursió fins a l’Aiguaneix, cova-surgència d’origen càrstic i que abasteix al poble de Llobera i visita a les plantacions de pomers per segrest de CO2 dins d’un programa Europeu “LifeCO2”.\nMatí: Activitat “Menjant amb Voltors” a la muntanya d'Alinyà, oferta per la Fundació Catalunya La Pedrera.\nDinar ofert pel Consell Comarcal de l’Alt Urgell i el Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida.\nSi necessiteu allotjament la nit anterior, t’oferim aquests establiments per pernoctar a la comarca http://www.alturgell.cat/allotjaments. Els costos d'allotjament correran a càrrec de l'Iger participant.


Regatta Kaylynn Negre comprar i ofertes a Trekkinn\nDescripció Regatta Kaylynn\nCreu al capó amb ajust ajustat a la part davantera\n350gsm 98% polièster / 2% teixit edredó d'elastà\nSi estàs interessat en Regatta Kaylynn, has de saber que està en estoc i al millor preu online. Tots els productes de Roba dona de la marca Regatta tenen la màxima qualitat. Regatta està dissenyant productes de muntanya en exclusiva i pensant en les necessitats de tots els consumidors. Dóna un cop d’ull a les ofertes disponibles i compra online Regatta Kaylynn avui mateix!\nCaracterístiques Regatta Kaylynn\nTecnologias Regatta Kaylynn


Apartment Forno 1 Castelnuovo Berardenga Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Forno 1\nAl visitar Castelnuovo Berardenga, vosté es sentirà com a casa a Apartment Forno 1, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Forno 1 també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Castelnuovo Berardenga. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos habitació familiar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, aparell de televisió, plat de dutxa a cada habitació. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartment Forno 1.


Artistes 2020 - Esteve Dalmau | Art & Gavarres\nEsteve Dalmau (Lloret de Mar, 1980) és tècnic superior en arts plàstiques i arts aplicades al mur, títol que va obtenir a l’Escola Massana de Barcelona el 2003.\nVa mostrar la seva primerenca obra pictòrica —a mig camí entre l’abstracció i la neofiguració, i amb un ús del color d’influència pop— en diverses exposicions: «Projeccions» (2003), a la Cambra de la Propietat Urbana de Barcelona; «Dibuixos i pintures» (2004), al Centre Cultural Caixa de Manlleu, i «Pintors de Lloret» (2004, col·lectiva) a la sala d’exposicions de l’Antic Sindicat de Lloret de Mar, entre d’altres.\nDedicat sobretot als encàrrecs i a la docència musical, no és fins al 2015 que la seva producció artística fa un gir cap a una obra influenciada pel land art, l’arte povera i algunes filosofies orientals, utilitzant només materials trobats en espais naturals. Esteve Dalmau estableix en la seva obra un diàleg silenciós amb l'entorn i convida l'espectador a una nova manera de mirar la natura i a fer una revisió de la relació que els patrons socials convencionals ens fan establir amb aquesta, amb el món de l’art i amb nosaltres mateixos com a individus conscients.\nLa natura, com a referent formal i font de materials, ha estat sempre present a la meva carrera. Fa cinc anys passava llargues estones al bosc. L'entorn va començar a ser una presència, captivadora i silenciosa. Vaig començar a sentir-me partícip de tota aquella harmonia. Faig allò que la natura no pot fer per si sola: xerrar d'ella mateixa. No aporto res que no succeeixi ja a la natura. Els referents formals -a l'obra aquí present, les ones creades per les primeres gotes de pluja en l'aigua en calma han estat la referència- i els materials ja hi són. Aporto un ordre inusual que pretén captar l'atenció cap a allò que ja és present, però que, ha deixat de sorprendre'ns. Recuperar una mirada capaç de tornar-se a meravellar per tot allò que succeeix.\nArt & Gavarres 2020- Esteve Dalmau (explicacio) from 24 imatges x segon on Vimeo.\n© 2022 Art & Gavarres - Tots els drets reservats Nota legal i política de Cookies


L’alpinista lleidatà Juanjo Garra intentarà fer aquesta temporada 2 cims de 8.000 m., “dos noves il·lusions” | Juanjo Garra\nL’alpinista lleidatà Juanjo Garra intentarà fer aquesta temporada 2 cims de 8.000 m., “dos noves il·lusions”\nHo farà amb l’ascensió de les muntanyes del Xixa Pangma (8.027 m.), al Tibet, i del Nanga Parbat (8.125 m.), al Pakistan. L’alcalde de Lleida li ha lliurat la bandera de la ciutat perquè l’acompanyi en aquesta doble ascensió\nL’alpinista lleidatà Juanjo Garra s’ha proposat un nou repte per aquesta temporada: intentarà fer 2 cims de més de 8.000 metres, “dos noves il·lusions”, segons ha dit el mateix Garra. Es tracta del Xixa Pangma, de 8.027 metres i que està situat dins el Tibet, a la Xina, i del Nanga Parbat, de 8.125 m., al Pakistan. L’alcalde de Lleida, Àngel Ros, acompanyat del regidor d’Esports, Txema Alonso, li ha lliurat la bandera de la ciutat perquè l’acompanyi durant aquesta doble ascensió. El paer en cap ha lloat Garra, definint-lo com un esportista d’elit de la ciutat, que està en el cim en el món de l’alpinisme, amb els molts èxits mundials que ha assolit. Ros ha afirmat que Lleida és una terra d’esportistes, tant d’esports en equip com individuals, que també acaben sent en equip. I ha afegit que l’alpinisme és un esport amb tots els valors que s’associen a l’esport, com la companyonia, la superació, el reptes i la il·lusió.\nPer la seva part, l’alpinista ha comentat que, pel que fa al seu abast, és el projecte més significatiu que s’ha proposat, perquè són dos cims gairebé correlatius de 8.000 metres, el que suposa molt desgast físic, psicològic i econòmic. Garra ha afirmat que és un dels reptes més importants, sobretot el Xixa Pangma, però està convençut que seran possibles gràcies a l’entrenament que han fet, amb els seus companys d’expedició, Juanito Oiarzabal i Carlos Pauner (que farà el Xixa).\nLa primera part de l’expedició començarà el 9 d’abril. Abans del 17 de maig s’haurà hagut de culminar el Xixa Pangma, que per a Garra significa tornar al Tibet i viure i enriquir-se de la seva gent, comprovant que hi ha fet els xinesos des de 1949. El lleidatà ha destacat d’aquesta ascensió l’aresta cimera, que és molt complicada. Xixa Pangma significa “l’aresta que domina les planúries”. La segona part, amb sortida el 10 de juny i tornada a finals de juliol, consisteix en pujar el Nanga Parbat, que en la llengua urdú significa “muntanya nua”. És el novè cim més alt del planeta i Garra ha remarcat que aquestes muntanyes, conegudes com de la llum, s’han vist “embrutades” perquè s’hi ha instal·lat un grup de talibans, fet que confia en què no impedeixin arribar al cim.\nAmb aquesta aventura, Garra torna enguany a l’Himalàia per intentar ascendir el que serà els vuitè i novè 8.000 de la seva carrera esportiva. Garra ja n’ha ascendit 7, entre ells l’Everest. A més, ha participat en 23 expedicions a les serralades dels andes, Karakorum i Himàlaia. Director Tècnic de la Federació d’Entitats Excursionistes de Catalunya, col·labora com a alpinista i càmera d’alçada al programa de TVE “Al filo de lo impossible” i també a “Desafio Extremo”, de Cuatro.\nServei Comunicació Paeria\n« Video promoció final a quatre de la UEFA Futsal Cup a Lleida Dijous 5 abril projecció pel·lícula: "Lhotse 8.516 m. Al redós d’un gegant. Expedició a l’Himalàia" a RIALP (Pallars Sobirà) »\nData : 2 Abril, 2012\nEtiquetes: Ara Lleida, Bollé, Federoptics Bellera, Lleida Marxa, Monicolor, Noguera Piñol, Paeria, Plusfresc, Ribagorça Romànica, Roca Borras RBI, SEMIC, Shisha Pangma, Xixa Pangma\nCategories : Àngel Ros, Centre Excursionista de Lleida, Club Excursionissta Vilaller, Esponsors, Expediciones, Expedicions, Himalaya, Himalàia, Juanjo Garra, Montaña, Muntanya, Noticias, Noticies


Viatge a Roma dels alumnes de batxillerat – Montpeita\nViatge a Roma dels alumnes de batxillerat\nRedacció 4 abril, 2017\nUn any més, el departament de Geografia i Història de l’institut Gerbert d’Aurillac ha organitzat una sortida amb els alumnes de segon de batxillerat que cursen les matèries de la modalitat de geografia i història de l’art.\nAquest viatge té una vessant cultural, tot gaudint “in situ” de les obres d’art que treballen a classe i, a més, permet veure també el desenvolupament urbanístic a través del temps.\nEnguany, després de més de vuit anys anant a París, hem decidit fer un canvi i visitar Roma.\nL’aventura va començar el dia 13 de març. Només arribar, visitàrem les catacumbes de Sant Calixte tot fent un recorregut per la via Àpia. Seguidament, i sense descansar, ens traslladàrem fins la piazza Spagna i a la fontana de Trevi.\nL’endemà, dimarts, ja teníem concertades les visites al Colosseu, el Fòrum Romà, l’església de Sant Pietro in Vincoli (on hi ha la magnífica escultura del Moisès de Miquel Àngel) i les termes de Caracal·la.\nSort que aquest nois i noies són joves i estan ben preparats, ja que des d’aquest indret ens vàrem encaminar fins el Circ Màxim, l’església de Santa Maria in Cosmedin i el barri del Trastevere.\nTal i com teníem previst, el dimecres vam anar al Museu Nacional (al Palau Massimo) per veure la millor rèplica del Discòbol i les pintures de diverses vil·les romanes. Per descomptat, no podia faltar una visita a l’Ara Pacis, magnífic altar que commemora la pau després de les victòries d’August.\nVa ser un dia atrafegat ja que, per la tarda, admiràvem el Panteó d’Agripa i passejàvem per la piazza Navona, el Campo dei Fiori, la piazza Venezzia, els Fòrums Imperials i la columna Trajana.\nDesprés de tanta caminada, un bon sopar amb hidrats de carboni, pizzes i més pizzes, va ajudar a recuperar forces i a estar preparats per l’endemà.\nFinalment, va arribar el dijous i de bon matí teníem reservada la visita als Museus Vaticans i a la basílica de Sant Pere. Es vàrem esplaiar amb la contemplació del grup escultòric de Laocoont i els seus fills i amb la capella Sixtina totalment renovada.\nA la tarda agafàrem el vol de tornada i cap a les 9 del vespre ja estàvem de tornada a Sant Fruitós tot havent gaudit d’un viatge fantàstic, en el que fins i tot el bon temps ens va acompanyar.\nbatxilleratInstitut Gerbert d'AurillacRoma\nRedacció - 24 gener, 2021


L'Ajuntament renova el conveni amb Cent Anys Llevant UD en favor de les persones amb discapacitat | Valencia Extra\nL'Ajuntament renova el conveni amb Cent Anys Llevant UD en favor de les persones amb discapacitat\nL’Ajuntament renovarà el conveni amb la Fundació Cent Anys Llevant UD per a donar continuïtat als programes “Di-Capacitat Llevant UD”, sobre futbol adaptat, i “Llevant UD Masclets”, per al “foment d’activitats esportives, lúdiques, culturals i formatives a la ciutat de València, en les quals s’afavorisca la participació de persones amb discapacitat de la nostra ciutat”.\nSobre aquest tema, la regidora de Serveis Socials, Isabel Lozano, ha destacat “l’èxit del programa”, del qual ja s’han beneficiat 260 persones en el primer any de funcionament. La finalitat del conveni és la inclusió social a través de l’esport i la difusió de valors de “sacrifici, constància, esperit de superació i treball en equip”.\nEl conveni tindrà una duració d’un any des de la seua signatura per les dues parts, i podrà prorrogar-se per un any més. La despesa anirà a càrrec de la Regidoria de Serveis Socials, que aportarà 20.000 euros anuals.\n“Des de l’Ajuntament de València tenim un compromís amb la participació en la vida cultural, les activitats recreatives, l’esplai i l’esport de les persones amb discapacitat. A més, entenem que les actuacions de prevenció per a evitar les causes que originen qualsevol desprotecció han de ser considerades accions prioritàries per part de l’Ajuntament; i el conveni va encaminat en aquesta direcció”, ha explicat Lozano.\nPer això, es realitzaran activitats esportives, lúdiques, culturals i formatives en les quals s’afavorisca la seua participació, i activitats de sensibilització amb tota la ciutadania”. A més, es facilitaran recursos, com a material esportiu, i es planificaran activitats lúdic-educatives adaptades a les seues edats i característiques.\nCada any es revisarà la millor ubicació del projecte en funció de l’evolució de les necessitats a la ciutat, i s’intentarà afavorir a un major nombre de persones amb discapacitat.\nEntre les accions previstes en el conveni està la participació d’esportistes paralímpics femenins i masculins, així com de membres de les seccions d’esport adaptat del Llevant UD en sis esdeveniments esportius o xarrades, que es duran a terme en centres educatius de la ciutat de València i els seus pobles, determinats per l’Ajuntament.\nTambé es contempla la participació del Llevant UD EDI en el triangular de futbol que s’organitzarà en les Jornades Esportives dels centres municipals d’atenció a persones amb discapacitat, i la participació de futbolistes del primer equip femení i masculí -així com d’esportistes paralímpics del Llevant UD- en el repartiment de premis de les Jornades Esportives Municipals.\nFinalment, també ha previst una visita a les instal·lacions de l’estadi del Llevant UD de les persones usuàries dels centres municipals d’atenció a les persones amb discapacitat, i també la possibilitat d’assistir a un partit de la Lliga Santander.


La detenció de Coslado deixa en evidència la maniobra de Manel Ferré i Ferran Bel\n– 10 gener 2014\nLes CUP de Reus i de les Terres de l’Ebre denuncien que la “maniobra de distracció” dels consellers de SAGESSA de les Terres de l’Ebre anunciada avui mateix als mitjans de comunicació, en que anunciaven que volien crear una empresa pròpia perquè els problemes de Reus no arribessin a les Terres de l’Ebre, queda més que en entredit després de la detenció aquesta nit del president d’Ambulàncies Baix Ebre i administrador del Consorci del Transport Sanitari de Terres de l’Ebre.\nEl mateix dia que apareixia als mitjans de comunicació l’anunci que diferents consellers i conselleres de les Terres de l’Ebre del Consell d’Administració de SAGESSA estaven plantejant de crear una empresa pròpia per tal que els processos judicials iniciats a Reus no es traslladessin a les Terres de l’Ebre, s’ha fet públic també la detenció de Bernardo Coslado Garcia, president de la Federació Nacional d’Empreses d’Ambulàncies, administrador del Consorci del Transport Sanitari de Terres de l’Ebre i president d’Ambulàncies Baix Ebre, per part de la Guardia Civil, en el marc del Cas INNOVA. Un cas judicial que s’està instruint arran de la presentació d’un escrit a fiscalia presentat conjuntament per la CUP de Reus i les CUPs de les Terres de l’Ebre.\nDes de la CUP de Reus i les CUP de les Terres de l’Ebre denuncien la “hipocresia” de Manel Ferré, alcalde d’Amposta, el qual ha dit textualment als mitjans de comunicació que “no volem que la polèmica generada a nivell de Reus contamini centres gestionats a nivell de Terres de l’Ebre”.\nRecorden que a l’octubre de 2012 les CUP ja van fer arribar a tots i totes les conselleres de SAGESSA de les Terres de l’Ebre una sol•licitud instant-los a demanar auditories de gestió de totes les fundacions dependents de SAGESSA, així com a exigir d’altres accions en pro de la transparència de la gestió sanitària de les diferents empreses. No sols aquests consellers i conselleres (entre d’altres l’alcalde d’Amposta i el de Tortosa) no van fer cas d’aquestes peticions de la CUP d’Amposta i Tortosa, sinó que a més, en el Consell d’Administració de SAGESSA de finals de 2012, van votar en contra de la mateixa proposta presentada pel regidor de la CUP de Reus i conseller de SAGESSA, David Vidal. Aquesta detenció demostra el que fa temps denuncia la CUP, que “aquest model de gestió público-privada (com la del model INNOVA i SAGESSA) no és transparent, no té control públic i afavoreix la corrupció”. Per això, “la solució no potser fer un altre “xiringuito” a l’Ebre per reproduir el model INNOVA, com avui defensava el senyor Ferré, sinó tot el contrari, gestió pública i transparent dels diners públics”.\nDavid Vidal també denuncia que Ferré i Bel “van votar perquè Josep Prat fos adjunt a la presidència de SAGESSA, amb caràcter executiu (poders), sempre han actuat en la mateixa línia de la gerència de l’empresa i sempre s’han oposat frontalment a les propostes que la CUP ha presentat al Consell d’Administració per tal de marcar unes línies clares de transparència en la gestió de l’empresa”.\nLa CUP de Reus i les CUPs de les Terres de l’Ebre es feliciten per l’acció policial d’aquesta matinada, ja que “demostra que les nostres sospites sobre les irregularitats en la gestió d’INNOVA i SAGESSA en la xarxa sanitària dependent a les Terres de l’Ebre estaven fundades i esperem que aquesta sigui un primer pas per ubicar les Terres de l’Ebre en tot el trencaclosques del mapa sanitari català”. I entenem aquesta detenció com una prova més del que estem dient fa temps, que la gestió público-privada com la del model INNOVA o SAGESSA no és transparent, que és una utilització de diners públics sense control i que afavoreix la corrupció i la malversació de fons públics. Per això la solució no ha de ser fer un altre “xiringuito” a l’Ebre per reproduir el model INNOVA, com avui defensava el senyor Ferré, sinó tot el contrari, gestió pública i transparent dels diners públics.


LO GALL: d’octubre 2018\nComencem la temporada al sol amb dues vies que no havíem fet. Laberint és una bona via, però l'Atlantis resultarà encara millor, malgrat els estels de la Guia ens diguin el contrari. L'aproximació la fem pel camí del coll d'Orenga, resseguint la paret per sota, fins trobar la canal de la Gans and Roses, que pujarem sense encordar-nos fins la R0 de la Laberint.\nL'L1 de la Laberint ben bé podria ser 6a (pot enllaçar-se amb L2). L2 i L3 de tràmit ens deixen al peu dels els dos millors llargs de la via. L'L4 és una fissura dreta, que no sembla complicada, però que s'ha de protegir fins el primer spit 10 mts amunt. Se l'a curra bé l'Ari, amb una arribada a la R4 força atlètica i sostinguda. Sense necessitat d'equipar, el llarg surt bé en lliure (6c si fa o no fa), però equipant ja n'haguéssim parlat. L'L5 és molt bonic també, amb un final sorprenent.\nPer baixar a la feixa de nou agafem els ràpels de la via de la Lara, 10 mts a la dreta (est) trobareu la instal·lació. En 2 ràpels de menys de 60 mts torneu a estar a peu de via.\nL'Atlantis ens sorprèn gratament. Nico (and Cia.) olé vosaltres, quin jetorro que gastàveu. L'L1 és un bon filtre, amb una arrencada en A1 de sostre que es torna a currar l'Ari i que no em plantejo en lliure ni fart de vi. Compte el 6a+ de la resta del llarg. A escalar els 30 mts que us queden de llarg amb un parell o 3 d'expansions, i poca cosa que poder posar de bon fiar. L'L2 és boníssim, creuant la canal de la Gans & Roses, a buscar la reunió (una mica més amunt d'on indica la foto de la guia), sobre bona roca, vertical, sostingut, amb poques expansions però amb més possibilitats de protecció que l'anterior. I l'L3 és de pandereta. Roca boníssima i amb una sortida de 6a que et deixa planxadet.\nTornem a rapelar enlloc de baixar pel camí que puja al refugi del xut, perquè trastejant m'ha caigut un àlien i està a peu de via.\nExcel·lent proposta per omplir tot el dia escalant, i cap al bar que ja és fa fosc.\nMaterial: Com ens hem deixat els tascons, i la guia fa èmfasi en la seva utilització, portem tots els friends que podem: àliens, C3, tòtems, Cams #0.5, #1, #3, i #4 (aquest darrer solament per a l'L1 de l'Atlantis)\nRessnya no sé d'on\nRessenya original de l'Atlantis\nPublicat per Lo Gall a dijous, d’octubre 18, 2018 6 comentaris:\nVIA NORMAL V+ 90m. -ESPERO REMACHA-SANT LLORENÇ DE MONTGAI\nHOLA MAJOS/ES , JA TORNO A SER PER AQUI GONSEUDALTDELACREU.\nDesprés d’una bona temporada plorant per les cantonades la meua mala folla , he pogut tornar a fer lo borinot per eixes parets del mon.\nTambé he de dir que amb aquesta caiguda he aprés moltes coses , sobre tot que el meu cos te parts que no coneixia gens ni mica .\nHe sentit a parlar per primer cop del ASTRAGAL...jo pobret de mi en la meua infinita falta de coneixements de res que no tingui a veure amb el mon del totxo , sempre sols avia sentit aquesta paraula apostrofada ASTRAGA’L , la fèiem anar a tall de broma en quant arribava un manobre nou a l’obra.\n-A AQUET ASTRAGA’L FORT QUE APRENGUI QUE LO NOSTRE OFICI ES OFICI D’HOMES.\nCom es el primer dia que surto en mol temps els meus companys em treuran a pasejar i tenint en compte que encara no estic be del tot triarem una via que no calgui caminar ni per fer aproximació ni per baixar i com no la paret del OS es ideal per a fer-ho , al mateix temps buscarém un grau que no demani massa estres.\nAixí que anirem a la NORMAL DE L’ESPERO REMATXA , que a mes resulta que no ha estat piulada mai....te collons tots l’hem fet mil vegades i no surt al blog , igual es per això que nostre sinyor va decidir que pregues mal?.\nQue dir d’aquesta gran clàssica del Love Climbing.\nRoca collonuda , equipada ( encara que algú dirà que hi ha alguna excursió ) , aproximació sense aproximació i es pot baixar en un ràpel de 60m justets , sols caldrà vigilar el nus.\nUna d’aquelles joies que has fet tantes vegades que al final no hi pares compte però o es i hi es.\nUna bona via d’escola per prendre contacte amb la zona i amb l’ascalada en via.\nDesprés farem la GALLIFARDEU ,però com que ja es ressenyada i no tinc ganes d’escriure mes no la penso piular.\nY JO MES CONTENT QUE UN JINJOL PER PODER TORNAR A TREPAR AMB ELS COLEGUES.\nRESSENYA MANGADA AL SENYOR PRUNERA\nPAS DE PLACA PLACA\nMILLOR ROCA DEL QUE PUGI SEMBLAR ...ES MES COLLONUDA\nLO GRAN PERO QUE GRAN JESUS\nAQUET NO SE QUI ES PERO HI ERA\nPublicat per Lo Gall a dilluns, d’octubre 15, 2018 2 comentaris:\nPublicat per Lo Gall a divendres, d’octubre 12, 2018 Cap comentari:\nParaimara, 6b+ (120 mts) + Nit de Perles, 6b (120 mts), Roc d'en Solà, Perles\nEns convida l'Edu a provar un via seva noveta noveta, que ja piarà ell, i així no li fem cap spoiler. Baixem i anem de cap a la Paraimara, també seva. La Balena Blanca ja ens havia agradat, però aquesta Paraimara ens ha encantat. La millor via que hem fet en aquesta paret, sense dubte. Comença l'Ari un primer llarg que l'Edu s'anirà encarregant de netejar de matolls. A partir del segon cada llarg és bo i millor. El segon se l'autoadjudica l'Ari, i nosaltres a callar, un diedre sota sostre boníssim amb sortida atlètica. El tercer és on està el percal, presentant un travessa fissurada molt curiosa, ben protegida amb spits (6b+) i un quart llarg sobre diedre molt atlètic, i que em sembla si fa o no fa de dur com l'anterior.\nGran via. Molt recomanable. Ens ha sorprès. La baixada la podeu fer en un únic ràpel que trobareu en un collat, carenant a l'est durant uns 200 mts.\nUn plaer escalar amb l'aperturista si a més et cedeix els llargs bons ;-)\nMaterial: àliens, tòtems i cam #3\nA la Nit de Perles\nPublicat per Lo Gall a dissabte, d’octubre 06, 2018 Cap comentari:


Pau Casals a la seu de l’ONU | El Bloc del Bixo\n← Spiderman és un masclista\nEl mirall d’en Matthew Tree →\nPau Casals a la seu de l’ONU\nSegurament tots coneixeu en Pau Casals, el nostre músic més internacional, famós per haver canviat la tècnica de la interpretació del violoncel o per haver compost l'himne de la ONU, el 1971, entre d'altres fets destacables.\nDel que no n'estic tant segur és de que hàgiu sentit algun cop aquest discurs que va pronunciar a la seu de les Nacions Unides, el 24 d'octubre de 1971, després d'interpretar l'himne que havia composat.\nJo el vaig sentir per primera vegada al programa de TV3 "El favorit", que van emetre ja fa un temps. Francament, fa posar la pell de gallina i el més important de tot, fa pensar. Parla sobre tot el que vam ser i per conseqüència, de tot allò que ara no ens deixen ser. Però hi ha temps i això és el que ens cal. N'estic segur, tinc l'esperança que ens aixecarem i caminarem…sols, car el món avança i cada cop és menys fàcil que les injustícies restin impunes.


La Diputació de Castelló inverteix 40.000 euros en la rehabilitació de la muralla de l'Albacar del castell de Xivert | Castelló Extra\nLa Diputació de Castelló ha posat en marxa aquest mes les obres de restauració de la muralla de l’Albacar del castell d’Alcalà de Xivert, uns treballs que compten amb un pressupost de 40.000 euros i un termini d’execució de tres mesos. Amb aquesta intervenció es pretén consolidar tot el llenç medieval per a evitar la seua progressiva degradació i evitar possibles problemes estructurals.\nEl president de la corporació, José Martí, així com la diputada de Cultura, Ruth Sanz, s’han desplaçat aquesta setmana fins a la fortalesa xivertenca per a supervisar l’avanç de les obres. En aquest moment, treballen diàriament un conjunt de cinc operaris especialistes en la recuperació de patrimoni.\nDurant la visita, el personal tècnic allí present ha explicat a la delegació capitanejada per Martí i Sanz que les obres s’estan concentrant ara mateix en la neteja de tots els elements vegetals existents per a evitar la filtració d’aigua i que les arrels danyen els fonaments. L’actuació es culminarà amb la construcció d’un circuit d’evacuació d’aigües.\nMés endavant, segons han detallat els especialistes, s’avançarà en altres aspectes com l’eliminació d’aquells elements catalogats com a impropis i en la reconstrucció de la base de la muralla seguint els sistemes constructius originals.\nEl president de la Diputació ha posat en valor l’execució de les obres «perquè van encaminades a assegurar que durant moltes dècades més aquest castell continue coronant esplendorós la serralada que presideix aquest poble tan volgut per a mi». En aquest sentit, ha elogiat la ferma aposta de l’àrea de Cultura «per recuperar per al poble el patrimoni material castellonenc». Cal destacar que només aquest 2021 s’invertiran 1,5 milions d’euros en aquesta finalitat.\nLa diputada de Cultura, Ruth Sanz, ha assegurat que «les fortaleses de Polpís, Xivert i Peníscola veuran enguany l’arribada de noves inversions per a fer més atractiva la ruta dels castells templers. Volem que la gent s’interesse i vinga a conéixer-la». Quant a la intervenció en la fortalesa xivertenca, ha lloat els esforços per a traure a la llum i recuperar part de l’estructura i la imatge original d’aquesta fortalesa datada del segle X».\nLa recuperació del castell medieval de Xivert «no es quedarà només en aquesta única intervenció, sinó que treballarem en l’elaboració d’un pla director que determine totes les fases de recuperació pendents i els usos culturals i lúdics que assumirà en un futur. Ruth Sanz ha avançat que la licitació està molt pròxima i que suposarà una inversió de 140.000 euros per part de la institució provincial.


Fèlix Alonso: “aquest serà un any que marcarà l’inici de moltes coses que veurem acabar el 2018”\nEls propòsits d’any nou de l’alcalde d’Altafulla són enllestir les obres de la Via Augusta, renovar el casal La Violeta i que el gimnàs de l’escola La Portalada sigui una realitat\nEl 2016 ja ha posat el punt i final. Ha arrencat un nou any i ara és moment de valorar tot el que han donat de sí els darrers dotze mesos. De fet, això és el que molts polítics fan aquests dies. A nivell local, qui ha parlat ha estat l’alcalde d’Altafulla, Fèlix Alonso. El batlle, que ha passat pels micròfons d’Altafulla Ràdio, ha qualificat de “molt intens” l’any que just acaba, i ha repassat algunes de les fites que s’han assolit a nivell local.\nFelix Alonso s’ha mostrat satisfet del 2016, però ha recordat el moment més tens de la història política local dels darrers dotze mesos, en què va expulsar de l’equip de Govern el soci amb qui el darrer mandat ja havia treballat colze a colze, L’Esquerra Independentista d’Altafulla. Una crisi institucional que es va calmar amb la signatura d’un nou pacte de Govern, aquest cop amb Convergència Democràtica de Catalunya (ara PDECAT) i qui des del maig de 2015 seia a l’oposició.\nD’altra banda, Fèlix Alonso, després d’haver repassat el que ha significat el 2016 a escala local, ha explicat que “aquest any que ara encetem serà el que marcarà l’inici de moltes coses que veurem acabar el 2018”. L’alcalde d’Altafulla ha explicat que té diversos propòsits d’any nou per a la població, com són enllestir les obres de la Via Augusta, renovar el casal La Violeta i que el gimnàs de l’escola La Portalada sigui una realitat.\nAlonso també ha explicat que li agradaria “poder fer ús del romanent de tresoreria, que ascendeix al dos milions d’euros, així com del superàvit que l’Estat prohibeix gastar per tal de, entre altres coses, poder millorar les condicions dels treballadors de l’Ajuntament d’Altafulla”.


Comunicat Jornada contra els abusos urbanístics | Casal Popular de Castelló\nComunicat Jornada contra els abusos urbanístics\ncasalpopulardecastello / 1 de Desembre de 2006\nA Castelló, com a tot el País Valencià, els abusos urbanístics han adquirit tanta notorietat, que el Parlament Europeu ha demanat una moratòria urbanística en el nostre territori, i la modificació de la seua legislació urbanística.\nEn el cas dels Mestrets l’Ajuntament intenta vendre els habitatges socials com l’excusa per a què les famílies que viuen a la zona es queden sense les seues cases. A més, utilitzen la construcció de les VPO (habitatges de protecció oficial) per a amagar l’especulació en tota la partida del Bovalar. El Casal Popular recalca que “es solidaritza amb el veïnat i recordem que l’article 47 de la Constitució espanyola sobre el dret de tots els ciutadans a gaudir d’un habitatge digne i adequat s’ha convertit en paper mullat. La promoció estatal d’habitatges socials i de promoció oficial ha passat del 34,3% en 1973 al 4% en l’actualitat. I aquestes no poden ser la coartada per a l’acorralament i demolició dels drets dels inquilins.”\nAquesta economia basada en el sector immobiliari esdevé una autèntica màquina d’acumular diners i poder en mans d’uns pocs a costa d’exercir una violència estructural sobre molts, aquesta dinàmica s’inscriu en l’estratègia capitalista d’encarir al màxim la satisfacció d’un bé de primera necessitat com l’habitatge, convertit en una simple mercaderia d’ús que es regís per les lleis del mercat. Aquest abús urbanístic pel Casal Popular “és un abús de poder que impacta sobre el ciutadà en forma d’una violència que es manifesta en la precarització de la vida, l’angoixa i el malestar per l’amenaça d’intempèrie vital, i una contínua i obligada projecció cap a endavant que hipoteca les nostres vides.” Per això cal un gir profund en l’orientació del nostre futur urbanístic i reconduir-lo d’una forma més justa i en equilibri amb l’entorn.\nLes constructores i els polítics fan del negoci de l’especulació immobiliària un nou tipus de capitalisme cada dia més mafiós al que hem de oposar-nos fermament.\nPer tant, tot el suport a la lluita per salvar Els Mestrets.\nCasal Popular [carrer jordi joan 37 baix]\nJORNADA CONTRA ELS ABUSOS URBANÍSTICS I L’ESPECULACIÓ IMMOBILIÀRIA.\nDISSABTE 2 DE DESEMBRE AL CAMÍ DELS MESTRETS.\n– 12:00 Realització mural al barri.\n– 16:00 Passejada per Mestrets amb els veïns.\n– 17:00 Passe del documental “El País dels Cecs”, (75 minuts) realizat per InfoTV, sobre Carlos Fabra, president de la Diputació.\n– 18:00 Taula redona “resistències a l’abús urbanísitic i l’agressió mediambiental” amb:\nPlataforma No a la contaminació, Salvem el Desert, Plataforma contra els abocadors de residus tòxics i perillosos, Associació dels Mestrets, Coordinadora per la Terra.\nDesprés sopar [hi hauran entrepans] i animació a càrrec del Grup Trencaperols.\n– 22:00. Concert amb GARGAMBOIG i ADONA’T.\ni després punxadiscs.\nOrganitza: Casal Popular.\nTotes les actictivitats es realitzen al camí mestrets (davant l’escola illes columbretes)\n1 de Desembre de 2006 in activitats, Documents.\n← IIIes Jornades de memòria històrica a la Vall d’Uixó\nIVes Jornades de Memòria Històrica “Dona i Memòria" →


Presentació del reportatge "La batalla mundial per l'habitatge" - Espai Contrabandos\nPresentació del reportatge “La batalla mundial per l’habitatge”\nPosted on 9 novembre, 2015 (13 novembre, 2015) by Espai Contrabandos\nEl proper dijous 12 de novembre, a les 19h, a l’Espai Contrabandos, presentem el dossier-reportatge “La Batalla Mundial por la Vivienda”, elaborat pel periodista Pere Rusiñol de la revista Alternativas Económicas i fruit de la col·laboració entre la publicació i l’Observatori DESC arran de la beca DevReporter.\nEl reportatge investiga les actuacions dels fons de Wall Street a escala internacional, centrant-se en la situació als Estats Units, Espanya i Brasil. Mostra com, saturat el mercat de la hipoteca, els fons aposten per invertir en la compra d’habitatge de lloguer aconseguint altes rendibilitats i generant noves onades de desnonaments i augments de preu. Mentre els Estats es mostren incapaços de posar-hi fre, els moviments socials com la PAH a Espanya, Right to the City a EUA o el Moviment dels Treballadors Sense Sostre (MTST) a Brasil, agafen múscul i comencen a organitzar accions de protesta a escala internacional.\nLa xarxa de periodistes i professionals de la comunicació per al desenvolupament DevReporter ha atorgat enguany 6 beques per finançar reportatge sobre cooperació i solidaritat internacional elaborats conjuntament per ONG i periodistes. L’Observatori DESC va optar-hi amb Alternativas Económicas amb l’objectiu d’aprofundir en la lluita a favor del dret a l’habitatge.


Carles Riba - Josep Pla | Papers Vells\n11 set. Josep Pla\nPosted at 18:54h in 1926, 1927, Carles Riba, La Publicitat\tby\tCarles Riba\nPublicats a La Publicitat del 8 de setembre de 1926 al 26 de gener de 1927.\nL’humorisme de Josep Pla, insistim, no és ni pot ésser una actitud definida, un sistema d’aplicació automàtica; sinó la solució, al moment, sobre el cas concret, a una abundància contradictòria de sentiments dels dos ordres de la convenció i de l’instint, que se li posen alhora, cadascun amb la violència de qui va decidit a prendre el domini absolut. Ell deixa, talment, que s’ho facin, amb una aparent inhibició plena de tacte, tota liberal, curiosa de sorpreses; però, en el fons, conspira a favor del sentiment més primari, més feble i més lògic: delicada i rara suma que ell fínament descobreix allà on sigui i que fa vèncer, però sense destruir els altres sentiments. Per això la solució no és al capdavall tal solució, i la destrucció arriba igualment, però llavors és de tots i dels uns pels altres. D’on ve que Josep Pla pugui ésser qualificat, sense contradicció, de tímid i de cínic, de tendre i d’escèptic, d’egoista i de generós, de lògic i d’absurd; és tot això i encara molt més, i no alternativament, sinó en una simultaneïtat que renova a cada moment la seva fórmula. Que això són vanes paraules per a fugir d’estudi? Pensi’s en Sterne: aquest és el gran precedent, si no el mestre directe, del millor Josep Pla.\nUn temperament fet així ha d’odiar, per força, tot allò que impliqui exactitud: per tant, en primer lloc la ciència, i en la literatura el realisme (llegeixi’s fotografisme). Aspiro, ve a dir en el seu auto-retrat, a “veure el món com un espectacle incert i llunyà, estrany a la preocupació de l’exactitud”. (C. V. p. 257). Per corol·lari, doncs, ha d’ésser també clos a tot dogmatisme i a tota violència. (Bé que en això no se senti prou llatí, però que no digui, a més, prou mediterrani, perquè el mot comprometria una honrosa afinitat seva amb els grecs). Ha d’ésser, en fi, “amic de la mitja tinta”. No és que vagi a la caça d’aquesta mitja tinta, ans, millor encara, la crea: Josep Pla és el gran artista dels tons estridents i bruscos, sabuts fondre en una atmosfera uatada, opaca, suau, de flotacions calmoses i cenyides.\nEls seus homes hi són embolcats gradualment, insidiosament, fatalment, com si s’espesseís entorn d’ells un aire fet dels inefables residus de tot allò que no s’és resolt: dels mots que, quan toquen l’estricta precisió on són duts, obren sobtadament tota una altra perspectiva de suggestions-secret estilístic de Josep Pla que l’aparella amb els grans lírics; de les correspondències entre els paisatges i els afectes; de les emanacions, sobretot, de llur pròpia vida oculta. Hi ha en els seus homes —pensem en els més característics: Gervasi, Carrau, Ramon de Montjuïc, Roby— una aspiració precisa, però projectada al lluny de la pròpia imaginació, com un miratge que brilla sobre un fons mat i monòton. Una espècie de “hobby-horse”, de “tatanet”, però en el qual no van muntats, des de dalt explicant-s’ho ingènuament tot, ells mateixos i el món; ans fan una mena d’unitat a la vida i a l’esforç llur, del desig de poder-hi muntar un dia com uns reis. L’aspiració infinita, repetidament fallida i represa, els isola: part de fora, el món continua amb el seu ordre, les seves jerarquies de valors, les seves convencions i les seves incomprensions: ells, acaben oblidant-ho, sibarites de la derieta. “Quan ens trobem sota la impressió d’un d’aquests miratges, trobem que la realitat màgica té una significació més profunda, més lògica i més correcta que la realitat indiferent i mecànica. La realitat màgica és més vital, més agradable perquè empetiteix l’home i li fa veure el món d’una manera més pessimista”. (C. V. p. 126).\nAquesta darrera frase llença, creiem, molta llum per a explicar els homes de Josep Pla. D’ell podria dir-se, com de Sterne segons Coleridge, que l’efecte dels seus retrats, de les seves obres, depèn de la presència sentida d’ell mateix, del sentit de la seva pròpia estranyesa. “Hi ha un home sol… i mil boques que canten, ploren, badallen, riuen, neixen i moren”, assegura el transparent home jove que escriu al Dr. X (LI. M. p. 74). No hi ha escapada: aquest home únic és cadascú, els mil possibles de cadascú, esdevinguts objectius en tant que realitzats en la pròpia imaginació o en tant que encarnats en altres homes de destins independents respecte a nosaltres. Aquests altres possibles són, en rigor, els únics que estimem i que no entenem; això, encara que ens hi barallem: en el fons, una simpatia instintiva ens duu sempre a assentir-hi. Josep Pla, quan no és el protagonista de les seves històries, n’és sovint el primer espectador; però també el primer que s’hi arronsa d’espatlles, que se’n va, perplex, amb el cor amanyagat, pessimista, però també amb el singular plaer d’haver viscut, en l’espectacle, una vida més, d’haver-la destruïda i d’haver-la contada. (Exemplar del que diem és la història de Ramon de Montjuïc, a la qual tornarem més avall). Potser trobaríem la raó de la nostra temença que Josep Pla no escriurà mai una novel·la pròpiament dita, en la seva pressa a resumir i esgotar en espectacle i a destruir en humorisme, tota una vida, tot un possible altre ell mateix: en la seva manca de paciència, en suma, a seguir l’evolució —tan lenta!— dels cors.\nTot plegat, aquella atmosfera a què al·ludíem, aquesta presència d’ell mateix, percebent, triant i ordenant, alhora que arbitrant i assaborint, dóna als seus millors relats un aire singular de fantasia, tènue i seca, cert, però fascinadorament viva i humana; una fantasia del quotidià, de l’anònim, que no té preu en la nostra literatura: la qual la necessitava, certament, després de les seves belles realitzacions en el pla heroic o líric (on també més aviat situaríem el cas Ruyra), per bé que no podia resignar-se a prendre per fantasia que s’ho valgui les històries dites extraordinàries sense ombra de lògica de l’extraordinari (oh diví Edgar Poe!), o enxollades en la més ordinària xaroneria.\nJosep Pla, inclús, recorre als procediments literaris més simples. En el primer quart del segle xx, quan s’ha assolit una habilitat imponderable a presentar un individu per tocs successius de suggestió al llarg de la mateixa acció en marxa, ens en traça, sistemàticament, una prèvia semblança, fisiognòmica i sovint àdhuc moral. Sterne ja ho feia; i, com ell, el nostre Josep Pla descriu amb tot detall i ordre, i per referències facecioses. Res d’abstracte, doncs: des del començament es proposa fugir del tipus; ara, que de vegades la drol·leria se l’enduu i acaba anul·lant el seu individu en caricatura: així el sergent Castellà (C. V. p. 66) o Claudina (Ll. M. p. 87). Llavors, tot d’una comença a girar la il·lusió. Per impedir que els seus homes deixin de tocar de peus a terra i flotin massa a la ventura de la fantasia, Josep Pla, també sistemàticament, els emmarca en un paisatge, que descriu en minuciosa delícia, i al qual afegeix, en els moments de més intensa individuació d’aquells, unes figuretes impersonals, decoratives, com a representants de tot l’altre fons humà: unes dones que renten (C. V. p. 52), uns pagesos que tornen amb el feix (C. V. p. 54), una gernació virolada de gent humil que fa festa (C. V. p. 81), uns vailets sense caritat (C. V. p. 130). Hem dit que els emmarca, pel procediment; però l’efecte és que els faisona en terròs de camp o en pedra vivent de ciutat: el paisatge que inaugura la narració, que la localitza, continua present per una mena d’absorció tàcita, dolosa, que va fent el seu fet mentre l’individu s’esforça a conquerir el seu miratge o a aconsolar-se d’haver-lo perdut. Il·lusions infinites d’homes obscurs: la relativitat humorística és així, des d’antuvi, posada. Cadascuna d’elles, que per a un altre no fóra res, és per a ells tota la raó de viure, el fonament de llur dignitat, llur títol a ocupar un tros de la terra amb els altres homes, sobretot llur dret a ésser generosos, a donar alguna cosa sense rebre paga ponderable. Quan ho ha perdut tot, Pardal, avergonyit, renyeix, talment, amb el seu paisatge, es ven el tros de cementiri que li pertoca i se’n va: no l’entenen, però ell, “infantívolament” té consciència d’haver conquerit la “superioritat” en la renúncia. (C. V. p. 33). Gervasi escampa la seva ànima tres vegades al dia en un toc de corn; la gent acaba per regir segons ell la seva feina; però no és això: Gervasi no és feliç, no és superior, fins que un bergantí respon des del mar al seu toc, saludant amb la bandera. “Aquell dia, la gent de terra endins va creure que Gervasi anunciava la fi del món”. (C. V. p. 26). Naturalment: per a Gervasi el món ja podia finir, després que ell hi havia posat una mica de pompa i de bellesa.\nHem arribat al punt decisiu de l’humorisme de Josep Pla, a una manera seva característica de cloure el cercle de relativitat; diríem, gairebé, a la seva teleologia. Prenguem per exemple la història de Ramon de Montjuïc: en la nostra opinió, no solament l’obra mestra, fins ara, de Josep Pla, sinó un dels joiells aportats per Catalunya a la literatura del món. Ramon, “una pelleringa humana”, té, però, una gran vanitat: ésser mig artista. “En el fons era el que en diuen els bons escriptors, un incomprès. Allò, per exemple, de tenir una ocupació, la del ball, el dia que tothom fa festa, trobava que era la demostració de la seva superioritat”. Una nit, mor “planxat com uns pantalons” dintre la manxa dels seus cavallets, que, sense saber com, s’han posat a rodar, mentre sonen “totes les trompetes destrempades de les nimfes i ballarines”. Tota la vida, tanta dolça dèria, tanta benigna presumpció, no han estat, doncs, sinó per a fer un moment d’espectacle en el món! Vénen irresistiblement a la memòria aquelles paraules d’Homer: “Els déus ho han fet, i han filat la ruïna d’aquests homes perquè hi hagués un cant també per a la gent futura”. Però els herois d’Homer es realitzaven tots ells en llurs gestes grandioses, i els homes de Josep Pla són uns infeliços obscurs, empenatxats només d’il·lusió. Fa calfred; però va més enllà, i després de la vida destrueix la mort de Ramon: la pompa de trompetes no ha estat sentida, o no ha estat compresa sinó per l’autor. S’acut de seguida que tot comentari d’ell ha d’ésser vulgar; amb tot, sembla que s’hi acarnissi i el fa: “I a l’enterrament hi havia molta gent?” pregunta a la pobra drapaire que creu Ramon un fracassat perquè “en els baguls no se li ha trobat ni un tros de paper”. La dona riu. “M’he adonat que he fet una planxa. Pensava en el darrer enterrament que m’han parlat que fou molt concorregut”. (C. V. p. 84). L’autor, doncs, ho acaba de fer tot relatiu, de destruir-ho humorísticament tot, àdhuc allò que era fora del marc de la seva història. L’home enterrat amb tant d’acompanyament, pensem, és segur que no ha mort entre esclats de trompetes i danses de nimfes. Què resta després d’això? Josep Pla ens ho diu a la fi d’altres contes, el de Pardal i el de Carrau per exemple: “la vida humana continua”, com deia Laforgue, però l’únic que dura, absolut i indiferent, és el paisatge, la terra, els estels: d’Homer hem passat, en definitiva, a l’Eclesiastès.\nHem cregut haver d’insistir en el Josep Pla creador de figures d’home, el que predomina en “Coses Vistes”, deixant de banda el Josep Pla que es limita a informar sobre homes, el simple periodista, diríem, el que surt més a “Llanterna Màgica”: tot allò de gratuït i irresponsable en el seu humor, a què hem al·ludit, es refereix a aquest. En els retrats és palesa la diferència de nivell: transfigura en uns aquella exquisida i única atmosfera de fantasia de les seves millors narracions; en altres, rapsòdies d’anècdotes ben contades, només resta un Josep Pla irrespectuós advocat del diable: paper, aquest, insuprimible, entre altres raons (citem paraules de J. M. Junoy) per la necessitat de recordar als nostres grans homes l’obligació d’ésser humils; ara, és un paper que no voldrem per a nosaltres.\nText recollit al llibre de Carles Riba titulat «Els marges», Publicacions de la Revista. 1927.\nDates dels articles:\nL’humor: 8 de setembre de 1926\nHomes: 13 d’octubre de 1926\nPaisatges: 17 de novembre de 1926\nL’estil: 26 de gener de 1927


FGC i Plataforma per la Llengua incentiven l’ús del català al tren | BellaterraDiari\nFGC i Plataforma per la Llengua incentiven l’ús del català al tren\nFGC i Plataforma per la Llengua incentiven el Tren de la llengua | FGC\nFerrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) i la Plataforma per la Llengua han presentat un programa pilot per crear parelles lingüístiques als trens perquè els viatgers aprofitin l’estona del trajecte per fer d’aprenents i d’ensenyants de català. Amb aquesta proposta, les dues institucions volen promoure que es pugui aprendre la llengua pròpia de manera informal i en un moment quotidià del dia com és el trajecte en tren en els desplaçaments regulars de les línies del Baix Llobregat i del Vallès.\nLa iniciativa El Tren de la llengua, que és el nom de la campanya, consisteix en una adaptació del programa de Voluntariat per la llengua, que des de fa 14 anys impulsa el Consorci per a la Normalització Lingüística, amb la col·laboració de la Plataforma per la Llengua des de fa 10 anys. D’aquesta manera, persones voluntàries catalanoparlants faciliten l’aprenentatge del català a les persones que estan aprenent català en un ambient distès com, per exemple, fent un cafè o conversant en un tren.\nLes persones que vulguin participar en aquest projecte, sigui per aprendre o sigui per ensenyar català, han de contactar amb la Plataforma per la Llengua per registrar-se al voluntariat lingüístic, de manera totalment gratuïta. El programa disposa d’una imatge gràfica que es difondrà en els cotxes dels trens de les línies Llobregat-Anoia i Barcelona-Vallès, les dues que s’inclouen en el projecte.\nEn aquest cas, tant els aprenents com els ensenyants portaran un distintiu i tindran un carnet del programa que permetrà obtenir descomptes en diversos equipaments culturals i establiments de tot Catalunya. Un cop finalitzi la prova pilot, es valorarà la possibilitat de mantenir aquesta iniciativa i implantar-la de forma regular. Els participants d’aquest programa, a més, podran gaudir d’un cafè gratuït a la cafeteria de l’estació gràcies a la col·laboració de Café Café, que disposa de cafeteries en set estacions de la xarxa.


La CUP Tarragona reclama un servei de menjador universal i de qualitat\nLa CUP de Tarragona presentarà en el proper ple la moció elaborada per la coordinadora SOS Menjadors Escolars Públics per engegar un debat amb la comunitat educativa que repensi la proposta del nou Decret de menjadors. En la seva línia de treball per l’educació pública, la formació anticapitalista es mostra en “total desacord” amb la proposta de decret, el qual pretén regularitzar el sistema d’externalització dels menjadors a través de concursos públics, ja que consideren que “ni garantirà l'accés universal al servei de menjador ni la seva qualitat”.\nEls independentistes argumenten que el decret “no considera que el temps de migdia també hagi de tenir valor pedagògic ni que el servei de menjador s'hagi d'entendre com a part integral del sistema educatiu”. Per part de la CUP defensen que la proposta hauria de passar per garantir que el servei de menjador sigui “universal i de qualitat”, enlloc d’entrar en el debat engegat per les empreses que demanen l’encariment dels menjadors escolars. Consideren que es tracta d’una proposta “pensada per afavorir les grans empreses del sector del càtering”.\nLa moció de SOS Menjadors Escolars Públics demana “un debat sincer amb la comunitat educativa” sobre del temps de migdia als centres educatius de titularitat pública que garanteixi l’atenció pedagògica d’aquest espai de la jornada escolar i l’autonomia dels centres per gestionar-lo. L’objectiu del text és que l’alimentació a càrrec de l’administració sigui veritablement de qualitat i es garanteixi l’atenció educativa en l’espai del migdia.\nÉs per això que la moció reclama que s’aturin els treballs d’elaboració i aprovació del Decret de menjadors i s’obri un nou cicle de debat per tal de crear de forma consensuada un nou marc regulatiu integral de l’espai de migdia. A més a més, insta el Departament d’Ensenyament a trobar la fórmula legal per tal de fer possible que les associacions de mares i pares que ho desitgin puguin continuar fent la gestió directa dels menjadors escolars fins que aquest marc s’aprovi.


1 min. Barcelona 13/09/2015 14:03\n260x339 Rull ha optat per eliminar aquest tuit per tancar la polèmica / ARA Rull ha optat per eliminar aquest tuit per tancar la polèmica / ARA\nPolèmica tancada. El coordinador general de Convergència i candidat de Junts pel Sí, Josep Rull, ha demanat "excuses" per haver difós aquest dissabte una imatge de la macro mobilització de la Meridiana amb el logotip de Junts pel Sí estampat. "Si la piulada d'ahir amb la foto de la Diada ha pogut incomodar, l'esborro i en demano excuses. Tenim massa feina per guanyar la llibertat", ha dit Rull en un tuit.\nMalgrat això, però, Rull recorda que "a la manifestació hi va haver una petició dels organitzadors de traslladar aquell clam a les urnes. I som una de les opcions del sí", i ha opinat, en un altre tuit, que "no té sentit encetar una polèmica entre els sobiranistes", perquè " la Manifestació de l'11S, evidentment, no és de cap partit, és el poble".\nLa difusió, aquest dissabte, de la imatge de la Via Lliure desbordada amb el logotip de Junts pel Sí va irritar l'entorn de la CUP, que va retreure a la llista independentista majoritària que volgués apropiar-se d'una mobilització transversal.\nUna foto de la Via Lliure amb el logo de Junts pel Sí crispa la CUP i obre la polèmica a les xarxes


Siemens AG - Uniopèdia, el mapa conceptual\n58 les relacions: Aigua, Alemanya, Arc elèctric, Autòmat, Automatització, Automòbil, Berlín, Central nuclear, Central tèrmica, Central tèrmica de Sant Adrià de Besòs, Colòmbia, Comptador, Comunicació, Comunitat Europea, Conglomerat, Construcció, Contactor, Convertidor, Cornellà de Llobregat, Electrodomèstic, Electrolux, Enginyeria, Erlangen, Estació de França, Euro, Exposició Internacional de Barcelona, Forces Elèctriques de Catalunya, Funicular de Vallvidrera, Funicular del Tibidabo, Generador elèctric, Il·luminació, Interruptor diferencial, La Robla, Línia 9 del metro de Barcelona, Lluís Muntadas i Rovira, Medellín, Medicina, Motor elèctric, Multinacional, Munic, Obelisc, Port de Barcelona, Prússia, Relé, Sant Adrià de Besòs, Segona Guerra Mundial, Societat anònima, Telecomunicació, Tercer Reich, Tramvia, ..., Transformador, Transport, Trillo, Unión Fenosa, Utrillas, Werner von Siemens, 12 d'octubre, 1847.\tAmpliar l'índex (8 més) » « Shrink índex\nNou!!: Siemens AG і Aigua · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Alemanya · Veure més »\nArc elèctric Un arc elèctric o arc voltaic és una descàrrega elèctrica que es forma entre dos elèctrodes sotmesos a una diferència de potencial dins d'una atmosfera gasosa enrarida, normalment a baixa pressió o a l'aire lliure.\nNou!!: Siemens AG і Arc elèctric · Veure més »\nUn autòmat és una màquina que funciona de manera automàtica, sense intervenció de persones.\nNou!!: Siemens AG і Autòmat · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Automatització · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Automòbil · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Berlín · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Central nuclear · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Central tèrmica · Veure més »\nLa Central Tèrmica de Sant Adrià és una central termoelèctrica de cicle combinat propietat de FECSA-Endesa situada a la desembocadura del riu Besòs, entre els municipis de Sant Adrià del Besòs i Badalona, al nord de Barcelona, actualment inactiva.\nNou!!: Siemens AG і Central tèrmica de Sant Adrià de Besòs · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Colòmbia · Veure més »\nComptador síncron de 4 bits. En electrònica digital, Un comptador (counter en anglès) és un circuit seqüencial construït a partir de biestable si portes lògiques capaç de realitzar el còmput dels impulsos que rep a l'entrada destinada a aquest efecte, emmagatzemar dades o actuar com a divisor de freqüència.\nNou!!: Siemens AG і Comptador · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Comunicació · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Comunitat Europea · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Conglomerat · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Construcció · Veure més »\nthumbUn contactor és un interruptor elèctric que s'obre o es tanca per l'acció d'un electroimant que porta integrat.\nNou!!: Siemens AG і Contactor · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Convertidor · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Cornellà de Llobregat · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Electrodomèstic · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Electrolux · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Enginyeria · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Erlangen · Veure més »\nL'estació de França és una estació de ferrocarril propietat d'Adif situada a la població de Barcelona.\nNou!!: Siemens AG і Estació de França · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Euro · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Exposició Internacional de Barcelona · Veure més »\nXemeneies al Paral·lel de Barcelona d'una antiga central de AEG que fou comprada per la Barcelona Traction. Ara s'hi troben les oficines de FECSA. Edifici de Fecsa a l'Avinguda Vilanova, al costat de l'Estació del Nord. Any construcció 1897. Cantonada Roger de Flor amb Avinguda Vilanova. Entrada principal. Forces Elèctriques de Catalunya SA, FECSA (en castellà, Fuerzas Eléctricas de Cataluña SA) és una companyia elèctrica fundada el 1951 per Joan March i Ordinas a base de la Barcelona Traction, Light and Power Company Limited (la Canadenca) de la qual el 1952 n'adquirí els béns en una complicada operació.\nNou!!: Siemens AG і Forces Elèctriques de Catalunya · Veure més »\nEl funicular de Vallvidrera és un funicular de Barcelona que uneix la part alta del barri de Sarrià amb Vallvidrera.\nNou!!: Siemens AG і Funicular de Vallvidrera · Veure més »\nEl funicular del Tibidabo és un funicular de Barcelona que uneix la Plaça del Doctor Andreu amb el Tibidabo.\nNou!!: Siemens AG і Funicular del Tibidabo · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Generador elèctric · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Il·luminació · Veure més »\nUn interruptor diferencial de 2 pols L'interruptor diferencial és un equip elèctric de protecció contra derivacions elèctriques a terra.\nNou!!: Siemens AG і Interruptor diferencial · Veure més »\nLa Robla és un municipi de la província de Lleó, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.\nNou!!: Siemens AG і La Robla · Veure més »\nL9 La Línia 9 (L9) del metro de Barcelona és una línia de ferrocarril metropolitana soterrada que actualment té 24 estacions en funcionament: 9 al tram Nord, en un tram d'11,1 km en un ramal a Santa Coloma de Gramenet i al nord de Barcelona; i 15 al tram Sud, que recorre els districtes meridionals de la Ciutat Comtal, a més de l'Hospitalet de Llobregat i el Prat de Llobregat.\nNou!!: Siemens AG і Línia 9 del metro de Barcelona · Veure més »\nLluís Muntadas i Rovira (Barcelona, 1865 - 1911), fou un enginyer i industrial català, impulsor i pioner de la indústria i els productes elèctrics, fundador de les empreses La Industria Eléctrica i Lámparas Z. Era fill de Josep Antoni Muntadas i Campeny, fundador juntament amb els seus germans de l'empresa La España Industrial.\nNou!!: Siemens AG і Lluís Muntadas i Rovira · Veure més »\nCentre de la ciutat de '''Medellín''' Medellín és una ciutat i municipi de Colòmbia, capital del departament d'Antioquia, situada al nord-oest del país, al centre de la vall d'Aburrá i a la vora del riu Medellín, que el travessa de sud a nord, a la Serralada Central dels Andes, constituint-se com el major centre urbà de la branca andina.\nNou!!: Siemens AG і Medellín · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Medicina · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Motor elèctric · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Multinacional · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Munic · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Obelisc · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Port de Barcelona · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Prússia · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Relé · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Sant Adrià de Besòs · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Segona Guerra Mundial · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Societat anònima · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Telecomunicació · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Tercer Reich · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Tramvia · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Transformador · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Transport · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Trillo · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Unión Fenosa · Veure més »\nUtrillas —Utriellas (aragonès)—és un municipi d'Aragó, situat a la província de Terol i que és la capital de la comarca de Conques Mineres, juntament amb Montalbán.\nNou!!: Siemens AG і Utrillas · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і Werner von Siemens · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і 12 d'octubre · Veure més »\nNou!!: Siemens AG і 1847 · Veure més »


À Punt - New Order triomfa en el Low Festival, ple en la segona jornada\nNew Order triomfa en el Low Festival, ple en la segona jornada\nNotícies Cultura | la Marina Baixa | 28/07/2019 11:30\nEl grup britànic New Order, durant l'actuació en el Low Festival / Morell (Efe)\nLa primera jornada del Low Festival 2019 que acull aquest cap de setmana Benidorm, a la Marina Baixa, va complir les expectatives amb vora 22.000 assistents; però la segona, encara les ha superades més. Quasi totes les mirades estaven posades en New Order, un dels principals caps de cartell d’aquesta edició.\nLa banda britànica de rock alternatiu i electrònic, referència mundial en els anys huitanta, no va decebre. Els de Bernard Sumner van entregar-se a un públic entusiasmat que va cantar i ballar tots els temes que va oferir el grup. A més, no va ploure, com va passar el dia d’abans, cosa que va entelar l’ambient.\nL’escenari Energy System va obrir a les 18:30 hores amb les mescles de Dani Zetta. També hi actuaren el grup pop Vera Green, o la madrilenya Alice Wonder, que va fer sonar la seua música alternativa. Els murcians de Viva Suecia van encendre la llum de l’escenari principal del Low, el Vibra Mahou, amb temes indie pop.\nPerò el plat fort arribava immediatament després, amb els britànics New Order. La banda de Manchester va saber estar-ne a l’altura i en el repertori no faltaren himnes com ara True Faith, Subculture o Temptation.\nAquest diumenge n’és la clausura i, previsiblement, hi haurà un ple absolut. El cartell d’aquesta nit en l’escenari principal el componen eminentment grups que canten en castellà, amb noms com ara Fangoria, Vetusta Morla i La Casa Azul. En altres espais actuaran Carolina Durante, La Zowi, M0 i Rex The Dog, entre altres artistes.


Inquietud entre els empresaris davant els intents de Podemos de canviar el model d'Estat\nMolts li han mostrat a Pedro Sánchez la seva preocupació per les actuacions del seu soci de Govern i els seus atacs a la Monarquia.\nValls espera rebre suports d'influents empresaris tant a nivell de l'àrea metropolitana de Barcelona com a nivell català i nacional.\nÉs un temps nou i un model d'Estat que descentralitza i, sobretot, ens iguala més a tots els ciutadans.\nEl Corredor Mediterrani connectarà Algesires amb la frontera francesa el 2021\nRepresentants del Govern central, les comunitats autònomes, el món empresarial i la societat civil es reuneixen en un gran acte a favor del Corredor Mediterrani a Barcelona.\nEl ministre Álvaro Nadal diu que fins que no desaparegui la incertesa seguirà havent trasllats d'empreses de Catalunya.\nCompany d'estiueig a Sanxenxo, López Seijas passa per ser l'hoteler de cambra del President del Govern i fins no fa gaire presumia de fotos amb Mas i altres destacats valedors del Procés.\nEmpresaris asseguren haver facturat al Palau treballs que havien fet per al CDC\nDos responsables de les empreses Hispart i Altraforma han reconegut haver cobrat a la institució musical més d'un milió d'euros per treballs realitzats per al partit el 2004, en plena campanya electoral.\nSegons l'organització empresarial Empresaris de Catalunya, el procés independentista "surt molt car a la classe mitjana catalana" ja que la proposta fiscal de Junqueras afectarà sobretot a pimes.


Neix una plataforma opositora al macroparc solar projectat a Palà de Torroella - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\ndavid bricollé palà de torroella (navàs) 02.03.2021 | 18:14\nUna part dels terrenys on es proposa el camp fotovoltaic | Arxiu\nEl projecte privat per fer un macroparc solar fotovoltaic a l'entorn del nucli de Palà de Torroella, en terme municipal de Navàs, ha motivat la creació d'una plataforma veïnal opositora, amb el nom de Salvem el Pla del Riols. De fet, en aquesta àrea hi ha dos projectes sobre la taula, tal i com ja ha anat informant Regió7, però el rebuig neix essencialment enfront el de més envergadura.\nSegons han explicat els seus impulsors, Salvem el Pla del Riols és una plataforma veïnal de l'entorn de Palà de Torroella, Castelladral, Valls de Torroella i altres nuclis de l'àmbit del mig Cardener, «nascuda per defensar l'ecologisme, el model agrari de país, així com el patrimoni històric i el futur de la nostra comarca, vetllant per un entorn natural, paisatgístic i cultural que doten d'identitat a la seva terra». Per aquests motius, exposen que «ens oposem frontalment al macroprojecte del parc solar definit sota la denominació de 3 Tossals, que s'emplaça a l'espai popularment conegut com el pla del Riols, un paratge d'especial interès paisatgístic i patrimonial», on es preveu la instal·lació de 30.000 panells solars en una superfície de gairebé 31 hectàrees.\nEn aquesta línia, la plataforma s'expressa partidària de «fomentar l'autoconsum sostenible on els centres de generació siguin a prop del lloc on es consumeix evitant pèrdues d'energia pel transport en línies d'alta tensió que creuen tot el territori». Així, aposten per «la sobirania energètica local, on les veïnes i veïns puguin tenir les seves petites instal·lacions fotovoltaiques particulars, comunitàries o cooperatives d'autoabastiment».\nEls integrants de Salvem el Pla de Riols deixen clar que s'oposa a la implantació «d'aquests macrocamps solars en sòl agrícola ja que repercuteixen en el despoblament del món rural, posant en en risc l'establiment i la permanència de l'actual població i de les generacions futures».\nLa plataforma subratlla que el macroprojecte de 31 hectàrees «provocarà previsibles afectacions a l'economia local. Actualment hi han diferents projectes i negocis basats en l'ecoturisme i la producció agrària ecològica i aquesta central fotovoltaica limitarà la possibilitat de projectes futurs en aquest àmbit a part del fort impacte visual que generarà». Posen com a exemple que la Vall d'Hortons, on es proposa el parc, s'ha «revitalitzat» darrerament a partir de la recuperació del cultiu de l'oli d'oliva ecològic de la varietat corbella, exclusiva de la zona de Súria, Cardona i Navàs, així com l'apicultura, «que poden veure's amenaçats per aquesta iniciativa».\nTambé sostenen que «topem amb un paratge de gran interès patrimonial» i arqueològic. Amb aquests arguments, Salvem el Pla de Riols afirma que no qüestiona que calgui fomentar les energies netes, «però caldrà buscar, amb consens, els espais adequats, per redirigir-los a zones urbanitzades com poden ser cobertes d'edificis públics i privats, instal·lacions esportives, empreses i polígons industrials i respectar la terra, el paisatge i també l'economia». La plataforma demana el suport dels Ajuntaments i el Consell Comarcal «per aturar aquest model especulatiu. Necessitem un posicionament ferm de quin model de comarca i de país volem».\nLa CUP de Navàs ja va manifestar fa un parell de setmanes, mitjançant un comunicat que va fer públic, la seva oposició als dos projectes de camps fotovoltaics que hi ha damunt la taula dins d'aquest terme municipal.


Arxius de Juan Maria Hidalgo | Diari La República Checa\nREDACCIÓ9 Agost, 2019\nJUANMA HIDALGO, el camaleó del protocol\nÉs un professional com la copa d’un pi. És exigent i autoexigent. Diplomàtic, afable, empàtic i amb capacitat d’oratòria, ha esdevingut una de les veus més populars de Salou. No és un showman però no és difícil veure’l damunt un escenari o fent de mestre de cerimònies. Sap de protocol com ningú. De fet, s’hi dedica professionalment.\nEstem parlant de Juan Maria Hidalgo (JuanMa), el cap de protocol de l’Ajuntament de Salou. Va néixer a Reus però des de ben petit viu a la capital de la Costa Daurada. Pare d’una preciosa nena, JuanMa està super vinculat a la majoria d’iniciatives i entitats del municipi.\nLa seva intervenció, des de fa 28 edicions, com a speaker en un dels esdeveniments més multitudinaris de Salou – el Cós Blanc – l’ha fet un personatge més de la cultura salouenca. La seva capacitat d’improvisació, la seva humilitat i la seva veu inconfusible el fan diferent. Les seves al·locucions són amenes i agradables. És una persona propera i tremendament cultura i observadora.\nÉs una persona entregada. Tant li veiem en una cabina de so com en un escenari presentant les màximes autoritats que visiten la ciutat. A ell li és indiferent portar vestit i corbata o una gorra. És un camaleó. Sempre sense perdre la finness i sempre atent perquè el protocol es compleixi, en JuanMa ha marcat tendències.\nEl món protocol·lari sol ser complex i rígid, però en JuanMa, amb la seva discreció, professionalitat, savoir faire i personalitat, és capaç de fer que el protocol acabi sent interessant, atractiu i fins i tot divertit. Ell evita molt el protagonisme i els focus mediàtics.\nCom ell sol dir, l’èxit del protocol és quan gairebé no es nota la seva presència. La seva darrera aparició va ser en la inauguració de les Nits Daurades de Salou…\nAra segur que molts de vosaltres s’hi fixaran molt més… Oi que sí? Feliciteu-lo si ho considereu que ho fa francament bé… Nosaltres no tenim cap mena de dubte.