Sitgesinfoguia – Declaració de l’Ajuntament de Sitges sobre la reunió entorn el trasllat de l’Escola Pia\nRepresentants de l’Ajuntament de Sitges i de la Fundació Cultural de Sitges, l’Escola Pia i l’AMPA de l’Escola Pia s’han reunit per tal de trobar una solució al trasllat del centre educatiu a un solar del barri de la Plana i Santa Bàrbara. Tal i com s’havia anunciat prèviament, la trobada ha tingut lloc després de la reunió que tècnics de l’Ajuntament han mantingut amb la Direcció General d’Urbanisme de la Generalitat de Catalunya aquest passat dilluns, 25 de març.\nLa proposta que l’Ajuntament de Sitges ha posat sobre la taula i que ara Escola Pia, Fundació Cultural i AMPA hauran d’estudiar conjuntament té la voluntat d’oferir a l’Escola Pia un solar més espaiós que l’actual per al seu futur equipament, garantint així un mapa escolar equilibrat a la vila. L’operació té en compte, en aquest sentit, la transformació del barri de Santa Bàrbara i la Plana en nova centralitat de la vila i la construcció del nou edifici de l’escola Agnès de Sitges, fins ara situat a Can Pei, al barri de Quint Mar. El municipi guanyarà, a canvi, un equipament per a ús públic al centre de la vila. L’operació plantejada proposa que l’Ajuntament cedeixi els terrenys del sector de la Plana i Santa Bàrbara a la Fundació Cultural de de Sitges en règim de concessió demanial per a un termini d’anys a determinar, seguint les directrius marcades per la Direcció General d’Urbanisme.\nL’operació proposada hauria de seguir les següents passes:\nCreació d’un grup de treball tècnic entre l’Ajuntament i la Fundació Cultural de Sitges.\nRedacció d’un avanç de Modificació del Pla general que adapti a normativa els nous usos que es preveuen pels equipaments públic i privat.\nVerificació de l’avanç per part de la Direcció General d’Urbanisme.\nEfectuar una consulta prèvia a la ciutadania del contingut de la Modificació.\nPle municipal: aprovació inicial de la modificació del Pla General, que suposa la requalificació urbanística de les finques d’equipaments públic i privat, amb la conseqüent exposició pública i període d’al·legacions.\nObtenció dels informes sectorials pertinents.\nPle municipal : aprovació provisional de la modificació del Pla General, que suposa la requalificació urbanística de les finques d’equipaments públic i privat.\nDirecció General d’Urbanisme: aprovació definitiva de la modificació del Pla General.\nAtorgar la concessió demanial, un cop efectuada l’aprovació definitiva per part de la Generalitat.\nParal·lelament a tot aquest procés, en cas d’arribar a un acord entre les parts s’hauran de determinar els detalls de la concessió demanial, fet que requereix la corresponent valoració patrimonial de les finques i instal·lacions de l’Ajuntament de Sitges i de la Fundació Cultural.\nLa reunió ha comptat amb la presència, per part de l’Ajuntament de Sitges, de l’alcalde, Miquel Forns; el regidor d’Urbanisme, Jordi Mas; el regidor d’Ensenyament, Eduard Terrado, i tècnics municipals. Per part de la Fundació Cultural, hi han assistit el president, Raul Capa, i els patrons Emili Villalba i Ivan Saldaña. En representació de l’Escola Pia, hi han pres part Ramon Beringues, director del centre, i Pedro Alonso i Octavi Raventós, director financer i assessor jurídic, respectivament, de l’Escola Pia Catalunya. Per part de l’AMPA, hi han assistit la presidenta, Marta Hernando, i la vocal Minerva Kadar.


Els ciutadans dipositen flors i espelmes en record a les víctimes de l'atemptat a Barcelona | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nEls ciutadans dipositen flors i espelmes en record a les víctimes de l’atemptat a Barcelona\nPublicat el 18/08/2017\nEl lema ‘Catalunya, lloc de pau’ aplega barcelonins i turistes al centre de les Rambles, en una Barcelona commocionada per l’atemptat.\nUn cartell amb el lema ‘Catalunya, lloc de pau’, escrit en català i en castellà, presideix des d’aquest divendres cap a les 9 del matí, el mosaic de Miró del pla de la Boqueria. L’ha deixat una dona, de manera espontània, juntament amb quatre espelmes.\nMica en mica, ciutadans, barcelonins i turistes, s’han anat acostant a aquest punt, el final del recorregut de la furgoneta que aquest dijous va perpetrar l’atemptat terrorista al centre de Barcelona, per dipositar més flors i espelmes, i petits objectes personals, i fer així, un petit homenatge a les víctimes del succés.\nLa consternació ciutadana s’ha anat fent palesa amb les cares de dolor i indignació de tots els qui s’acostaven per recordar les víctimes que ha deixat el succés.


¿Es tu primera visita? – Comedores Compulsivos Anónimos Catalunya – OA\nHome / ¿Es tu primera visita?\nEn Menjadors compulsius Anònims hem descobert alguna cosa. En la primera reunió a la qual assistim, ens vam assabentar que estàvem a les urpes d’una perillosa malaltia i que la força de voluntat, la salut emocional i l’autoconfiança, que alguns de nosaltres vam tenir alguna vegada, no constituïen una defensa enfront d’ella .\nHem descobert que les raons de la malaltia no són importants. El que mereix l’atenció del menjador compulsiu que encara pateix és això: hi ha un mètode provat i factible per mitjà del qual podem aturar la nostra malaltia.\nEl programa de recuperació d’OA està planificat prenent com a model el d’Alcohòlics Anònims. Com testifiquen les nostres històries personals, el programa de recuperació dels Dotze Passos funciona tant per a menjadors compulsius com per alcohòlics.\nPodem garantir-te aquesta recuperació? La resposta és senzilla. Si encares amb sinceritat la veritat sobre tu mateix i la teva malaltia; si segueixes venint a les reunions per parlar i escoltar la recuperació d’altres menjadors compulsius; si llegeixes la nostra literatura i la d’Alcohòlics Anònims amb una ment oberta i, el que és més important, si estàs disposat a confiar en un poder superior a tu mateix perquè dirigeixi la teva vida ia seguir els Dotze Passos el millor que puguis, creiem que sens dubte pots unir-te a les files dels que es recuperen.\nPer curar la malaltia emocional, física i espiritual de menjar compulsivament, oferim molts suggeriments, però recorda que la base del programa és espiritual, com ho evidencien els Dotze Passos.\nNo som un club de “dietes”. No recolzem cap pla concret de menjars. En OA l’abstinència és l’acció de abstenir-se de menjar compulsivament i dels comportaments compulsius amb el menjar, mentre treballem per aconseguir o mantenir un pes saludable. Una vegada que estem abstinents, la preocupació pel menjar disminueix i, en molts casos, ens abandona del tot. Descobrim llavors que, per ocupar-nos de la nostra confusió interna, hem de tenir una nova manera de pensar, d’actuar en la vida en lloc de reaccionar davant seu; en essència, una nova manera de viure.\nDes d’aquest punt de vista, vam començar el programa de recuperació dels Dotze Passos anant més enllà del menjar i la confusió emocional cap a una experiència de vida més plena. Com a resultat de la pràctica dels Passos, el símptoma de menjar compulsivament desapareix dia a dia, el que s’aconsegueix a través del procés de rendir-se a alguna cosa superior a nosaltres mateixos; com més gran és la nostra rendició, més ens adonem del nostre alliberament de l’obsessió pel menjar.\n“Però sóc massa feble. Mai ho aconseguiré! “No es preocupi, tots hem pensat i dit el mateix. L’increïble secret de l’èxit d’aquest programa és simplement aquest: la debilitat. És la debilitat, no la fortalesa, el que ens uneix els uns als altres ia un Poder Superior, i en certa manera ens confereix la capacitat de fer el que no podem fer sols / es.\nSi decideixes que ets és un / a dels nostres / es, et rebrem amb els braços oberts. Siguin quines siguin les teves circumstàncies, t’oferim el regal de l’acceptació. Ja no estàs sol / a.\nBenvingut / a a Menjadors compulsius Anònims.\nBenvingut / a a casa!\nTest de les 15 preguntes És vostè un menjador compulsiu?\nAquestes preguntes poden ajudar a determinar si és vostè menjador compulsiu. Molts membres de OA han contestat que “sí” a tres o més d’aquestes preguntes.\n¿Dedica vostè massa temps i atenció al menjar?\n¿Planeja vostè per endavant aquests afartaments secrets?\nMolest a vostè els consells d’altres persones que li recomanen “una mica de força de voluntat” per deixar de menjar en excés?\nTot i l’evidència en contra seva, ¿segueix vostè afirmant que pot fer dieta “per si mateix” quan ho desitja?\n¿Sent vostè ànsies de menjar a una hora determinada del dia o de la nit, a més de a l’hora de dinar?\n¿La seva obsessió pel menjar li fa infeliç a vostè o als altres?


Empat insuficient de la UE Llagostera amb el Sabadell B\nEl Llagostera ha esgarrapat un punt insuficient contra un dels rivals directes, el Sabadell B. Tocant la promoció de decens l'equip del Gironès haurà de patir fins a final de temporada per salvar la categoria. Oriol Alsina sap que ha de guanyar, puntuar almenys fins l'últim partit si no es vol enfonsar a Tercera.\nAmb una primera part bona pels blaugranes amb domini de la pilota i imposant-se al terreny de joc del rival el Llagostera va aconsguir ja al minut 20 el gol obra d'Albarrán i gràcies a una jugada de Fuster i Nando. Una lesió del central Manu només començar el partit va capgirar els plans del Sabadell que es va haver de refer emocionalment i funcionalment per donar-ho tot al camp. A la primera part el Llagostera va saber readaptar el joc als canvis imprevistos fets pel Sabadell degut a la pèrdua de Manu i en canvi els arlequinats van temptejar com van poder els primers 45 minuts.\nIgual que el vent que bufava i que en part va marcar el partit el Sabadell va sortir amb embranzina a la segona part. París Adot va avisar només començar el segon temps que atacaria fort i al minut 64 va enviar un missil des de fora de l'àrea directe a l'escaire.\nAmb l'empat penjat al marcador de l'estadi Palamós-Costa Brava els blaugranes van intentar la victòria amb una rematada de cap fracassada de Manel al minut 89. També el Sabadell va buscar fins el darrer moment la victòria, de nou París Adot va fer l'atac, per sort hi era Moragon que va fer l'aturada més destacada del partit.\nEl Llagostera va 15è i si no ha caigut ja a la zona de promoció de descens és per les derrotes dels seus rivals directes. La setmana que ve rep el Levante un equip que necessita la victòria com l'oxígen.


DECRET LLEI 1/2015, de 27 de febrer, del Consell, d'horaris comercials a la Comunitat Valenciana. [2015/1824]\n(DOGV núm. 7477 de 03.03.2015) Ref. Base de dades 001872/2015\nData d'entrada en vigor: 04.03.2015\nRESOLUCIÓ 556/VIII, de 24 de març de 2015, del Ple de les Corts, sobre la validació del Decret llei 1/2015, de 27 de febrer, del Consell, d'horaris comercials a la Comunitat Valenciana. [2015/2784]\nACORD de 30 de novembre de 2015, de la Comissió Bilateral de Cooperació Administració General de l'Estat-Generalitat en relació amb el Decret Llei 1/2015, de 27 de febrer, del Consell, d'Horaris Comercials a la Comunitat Valenciana. [2015/10145]\nDECRET LLEI 1/2016, de 26 de febrer, del Consell, de modificació del Decret Llei 1/2015, de 27 de febrer, del Consell, d'horaris comercials en la Comunitat Valenciana, i de la llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de Comerç de la Comunitat Valenciana. [2016/1373]\nTemàtics: comerç interior, comercialització, reglamentació comercial, gran superfície comercial, horari comercial, dia festiu, promoció comercial, venda amb rebaixa, petit comerç, comerç al detall\nEn matèria dhoraris comercials, el capítol III del títol II de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de Comerç de la Comunitat Valenciana, preveu una regulació laplicació i desplegament de la qual sha vist afectada per la modificació de la legislació bàsica de lEstat continguda en el Reial Decret Llei 20/2012, de 13 de juliol, de mesures per a garantir lestabilitat pressupostària i de foment de la competitivitat, i en la Llei 18/2014, de 15 doctubre, daprovació de mesures urgents per al creixement de la competitivitat i leficiència, que van donar una nova redacció a diferents articles de la Llei 1/2004, dhoraris comercials.\nLesmentada modificació normativa ha proporcionat nous criteris perquè els ajuntaments resulten determinants en la flexibilització del règim dhoraris aplicable al seu territori, especialment pel que fa a zones de gran afluència turística. Desta manera, atés que els ajuntaments són els que coneixen en millor mesura els requeriments de les empreses comercials que subiquen en els seus territoris, com els servicis que necessita la demanda dels residents, turistes i visitants dels seus municipis, es propicia lescenari idoni per a aconseguir una adequada conciliació dels interessos del comerç local amb els dels seus clients potencials i la possibilitat de propiciar noves sinergies entre turisme i comerç amb els consegüents beneficis per a ambdós sectors.\nNo obstant això, les circumstàncies que es van incorporar a lesmentada Llei 1/2004, a lempara de les quals es pot instar la declaració de zona de gran afluència turística, necessiten una concreció que atorgue més seguretat jurídica i reduïsca el marge de discrecionalitat a què es presten si no es fixen uns paràmetres precisos. En este apartat shan pres en consideració les propostes realitzades pel sector a través dels representants de distintes entitats que estan integrades en lObservatori del Comerç Valencià.\nLabsència duna normativa autonòmica que concrete eixos criteris i la diversitat dinterpretacions a què han donat lloc distints preceptes de la legislació bàsica de lEstat per part de les administracions i dels operadors econòmics, genera controvèrsies sobre el seu abast. Estes diferències entre els operadors i lAdministració autonòmica shan substanciat, primer, en recursos administratius contra les decisions dels òrgans de la Generalitat competents en matèria de comerç i posteriorment per mitjà de la interposició de recursos davant de la jurisdicció contenciosa administrativa que poden derivar en sentències contràries amb la consegüent fallida de la política comercial autonòmica. En conseqüència, la gravetat de les situacions que podrien donar-se per no disposar duna normativa que proporcione uns criteris certs i determinats aconsellen abordar amb immediatesa una nova regulació de la matèria. Daltra banda, els terminis estipulats per a la tramitació de la modificació duna llei i el moment actual, pròxim a la finalització de la legislatura, justifiquen el recurs a la figura del decret llei. En atenció a això, sestimen que concorren motius suficients que justifiquen la necessitat i la urgència de la publicació i lentrada en vigor duna regulació que modifique i ajuste a la realitat de la Comunitat Valenciana les disposicions legals en matèria dhoraris comercials.\nIgualment, en consonància amb lanterior, cada ajuntament sol·licitarà un diumenge o festiu per al seu municipi en els casos en què es produïsca una acumulació de dates inhàbils, mentre que se circumscriu la concessió dhoraris excepcionals a circumstàncies realment extraordinàries i ocasionals.\nAixí mateix, sinstrumenten els procediments administratius corresponents dacord amb els principis de simplificació administrativa continguts en el Segon Pla de Simplificació i Reducció de Càrregues Administratives, Pla SIRCA-2 (2013-2015), aprovat pel Consell el 10 de maig de 2013, així com en el que disposa la Directiva 2006/123/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 12 de desembre de 2006, relativa als servicis en el mercat interior, i en la Llei 17/2009, de 23 de novembre, sobre el lliure accés a les activitats de servicis i el seu exercici. En tots estos procediments resulta essencial la consulta prèvia al Consell Local de Comerç o òrgan semblant i als representants de les entitats del sector interessats.\nA la vista dallò que sha exposat, resulta despecial interés modificar, sense més dilacions, lesmentada Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de Comerç de la Comunitat Valenciana, en matèria dhoraris comercials, i constituïx el dit aspecte el fet habilitant dextraordinària i urgent necessitat que lEstatut exigix en larticle 44 per a ladopció dun decret llei.\nPer allò que sha exposat, i a lempara del que preveuen els articles 44 i 49 de lEstatut dAutonomia de la Comunitat Valenciana, a proposta del conseller dEconomia, Indústria, Turisme i Ocupació i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 27 de febrer de 2015,\nArticle únic. Modificacions de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat\nEs modifica el capítol III del títol II de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de Comerç de la Comunitat Valenciana, horaris comercials, que queda redactat tal com figura en lannex del present decret llei.\nPrimera. Legislació laboral\nLaplicació de qualsevol règim dhoraris comercials previstos en el present decret llei es desplegarà sense alteració ni menyscabament de la legislació laboral vigent.\nSegona. Incidència econòmica en la dotació de gasto\nLa implementació i posterior desplegament deste decret llei, no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de gasto assignada a la conselleria competent per raó de la matèria, i, en tot cas, haurà de ser atés amb els mitjans personals i materials desta conselleria.\nPrimera. Expedients en tramitació\nEls expedients en tràmit corresponents a sol·licituds que hagen sigut presentades amb una antelació superior a dos mesos des de lentrada en vigor del present decret llei es resoldran dacord amb la normativa anterior. A les sol·licituds presentades després del dit termini i que estiguen pendents de resolució sels aplicarà la present normativa.\nSegona. Zones de gran afluència turística\nLes zones de gran afluència turística que estigueren declarades amb anterioritat a lentrada en vigor del present decret llei mantindran esta consideració, en els termes en què van ser declarades, durant un termini màxim de dos anys.\nAmb, almenys, tres mesos danterioritat a finalitzar el dit termini, els ajuntaments corresponents hauran de sol·licitar una nova declaració de zona de gran afluència turística destes, dacord amb el que preveu el present decret llei.\nQueden derogades totes les disposicions del mateix rang o dun rang inferior que soposen al que disposa el present decret llei.\nEste decret llei entrarà en vigor lendemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.\nValència, 27 de febrer de 2015\nEl conseller dEconomia, Indústria, Turisme i Ocupació,\nModificació del capítol III del títol II de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de Comerç de la Comunitat Valenciana\nArticle 17. Horari general\n1. Lhorari global en què els establiments comercials podran desenrotllar la seua activitat durant el conjunt de dies laborables de la setmana serà, com a màxim, de 90 hores.\n2. Amb caràcter general, els diumenges i festius es consideraran no laborables. No obstant això, shabilitaran per a cada any 10 diumenges o festius en els quals els establiments podran romandre oberts al públic per a desenrotllar la seua activitat comercial.\n3. Cada comerciant determinarà lliurement lhorari corresponent a cada diumenge o dia festiu en què exercisca la seua activitat.\n4. Es faculta els ajuntaments perquè puguen substituir fins a dos diumenges o festius dels habilitats per dos dies festius en el seu àmbit local. La decisió que sadopte serà de compliment obligatori per a tots els establiments que no puguen acollir-se al règim de llibertat horària. Esta determinació haurà de ser adoptada per lòrgan municipal competent, oït el Consell Local de Comerç, o, a falta daixò, de lòrgan semblant i de les entitats més representatives del sector dàmbit autonòmic, i ser comunicada a la conselleria competent en matèria de comerç amb antelació al 31 de gener de cada any.\nArticle 18. Calendari de diumenges i altres dies festius\n1. El calendari de diumenges o festius que shabiliten per a un període de 12 mesos, que coincidirà amb lany natural, es determinarà per mitjà duna resolució de la conselleria competent en matèria de comerç, amb audiència prèvia de lObservatori del Comerç Valencià, convocat a este efecte amb dos mesos dantelació a linici de lany del qual es tracte.\n2. Per a la determinació de les dates habilitades caldrà ajustar-se al següent orde de criteris:\na) Lobertura, almenys, en un dia festiu quan es produïsca la coincidència de dos o més dies festius continuats.\nb) Lobertura els diumenges i festius corresponents als períodes de rebaixes.\nc) Lobertura els diumenges i festius de major afluència turística a la Comunitat Valenciana.\nd) Lobertura en els diumenges o festius de la campanya de Nadal.\n3. La resolució corresponent es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana perquè sen prenga coneixement, amb anterioritat al començament de lany a què es referisca.\nArticle 19. Fixació i publicitat de lhorari comercial\n1. Lhorari dobertura i tancament dels locals comercials serà lliurement fixat per cada comerciant, i respectarà, en tot cas, els límits màxims establits per la present llei que siguen aplicables, sense perjuí dallò que sha establit, per raons dorde públic, en una altra normativa aplicable.\n2. Els establiments comercials hauran dexposar, en els accessos i de manera visible des de lexterior del local, els dies i les hores dobertura i de tancament.\nArticle 20. Establiments amb llibertat horària\n1. Els establiments dedicats principalment a la venda de pastisseria i rebosteria, pa, plats preparats, premsa, combustibles i carburants, floristeries i plantes, productes culturals, les denominades botigues de conveniència, així com les instal·lades en estacions i mitjans de transport terrestre, marítim i aeri, tindran plena llibertat per a determinar els dies i les hores en què romandran oberts al públic a la Comunitat Valenciana.\n2. Sentendrà per botigues de conveniència aquelles que, amb una superfície útil per a lexposició i venda al públic no superior a 500 metres quadrats, romanguen obertes al públic, almenys, díhuit hores al dia i distribuïsquen la seua oferta, en forma semblant, entre llibres, periòdics i revistes, articles dalimentació, discos, vídeos, joguets, regals i articles diversos. La distribució entre les distintes gammes darticles ha de dur-se a terme de forma semblant entre si, sense exclusió de cap destes i sense que predomine netament una sobre les altres.\n3. També tindran plena llibertat per a determinar els dies i les hores en què romandran oberts al públic els establiments de venda de reduïda dimensió diferents dels anteriors, que disposen duna superfície útil per a lexposició i venda al públic inferior a 300 metres quadrats, exclosos els pertanyents a empreses o grups de distribució que no tinguen la consideració de xicoteta i mitjana empresa segons la legislació vigent.\n4. Els establiments comercials integrats en instal·lacions de prestació de servicis turístics, dedicats exclusivament al servici dels usuaris destes, gaudiran així mateix de llibertat dhoraris a fi de poder ajustar el seu funcionament als de la instal·lació principal.\n5. Als efectes del present article seran establiments dedicats principalment a la venda de productes culturals aquells que dediquen almenys el 80 per cent de la superfície comercial a loferta de productes la finalitat del qual siga cultivar, desenrotllar i formar els coneixements humans i lexercici de les facultats intel·lectuals.\nTindran la consideració de productes culturals, els llibres en suport escrit o informàtic, periòdics, revistes, suports de gravació musical, instruments musicals, DVD, articles de col·lecció, articles de dibuix i belles arts, antiguitats, obres dart, productes dartesania popular, trages regionals i records.\nArticle 21. Zones de gran afluència turística\n1. Els establiments ubicats en les zones de gran afluència turística, tindran plena llibertat per a determinar els dies i les hores en què romandran oberts al públic a la Comunitat Valenciana.\n2. La declaració de zona de gran afluència turística, que podrà estendres a tot o a una part del terme municipal o del nucli urbà, fixarà per a cada cas les condicions daplicació, i hi inclourà els períodes a què sestén.\n3. La declaració de zona de gran afluència turística es durà a terme per la direcció general competent en matèria de comerç a sol·licitud de lajuntament interessat, amb audiència prèvia del Consell Local de Comerç, o, a falta daixò, de lòrgan semblant i de les entitats més representatives del sector dàmbit autonòmic.\n4. La declaració de zona de gran afluència turística basant-se en les circumstàncies que sindiquen a continuació, haurà dacreditar-se segons els paràmetres que sespecifiquen:\na) Existència duna concentració suficient de places en allotjaments i establiments turístics.\nEl nombre total de places que soferisca en hotels, hostals, pensions, apartaments, càmpings, cases rurals i albergs, de la zona per a la qual se sol·licita la declaració serà, almenys, de 15 places per cada 100 habitants, segons les dades oficials de lAgència Valenciana del Turisme. El compliment deste requisit serà suficient per a acreditar la condició de zona de gran afluència turística durant els períodes de Setmana Santa (de Diumenge de Rams a dilluns de Sant Vicent) i estival (del 15 de juny al 15 de setembre). Per a períodes diferents dels indicats shaurà dacreditar que locupació de places en allotjaments i establiments turístics siga superior al 50 per cent en el període sol·licitat.\nb) Existència duna concentració suficient en el nombre de segones residències respecte al que constituïxen residència habitual.\nEl nombre de vivendes de segona residència serà almenys dun 20 per cent del total de vivendes del municipi, segons lúltim cens oficial de vivendes publicat per lInstitut Nacional dEstadística, o segons el certificat de lajuntament que acredite els dits percentatges, en els supòsits en què no foren coincidents. El compliment deste requisit serà suficient per a acreditar la condició de zona de gran afluència turística durant els períodes de Setmana Santa (de Diumenge de Rams a dilluns de Sant Vicent) i estival (del 15 de juny al 15 de setembre).\nPer a períodes diferents dels indicats shaurà dacreditar que el volum de generació de residus sòlids urbans en la zona, durant el període sol·licitat, siga superior en un 50 per cent a la mitjana anual de lany anterior.\nc) Que haja sigut declarat Patrimoni de la Humanitat o en el que es localitze un bé immoble dinterés cultural integrat en el patrimoni històric artístic.\nShaurà dacreditar per lajuntament no sols la declaració com a tal sinó que rep almenys 300 visites diàries els diumenges i festius, que es promociona i publicita com a Patrimoni de la Humanitat o Bé dInterés Cultural, així com que el 20 per cent dels visitants, en els sis mesos anteriors a la sol·licitud, residixen en lestranger o en municipis situats a un mínim de 100 quilòmetres de distància del bé declarat Patrimoni de la Humanitat o dinterés cultural.\nLa declaració de zona de gran afluència turística emparada en esta circumstància podrà estendres a un perímetre de fins a 1.000 metres.\nLa declaració de zona de gran afluència turística haurà de coincidir amb els dies o el període en què se celebre, incloent-hi el dia anterior i el posterior, i es limitarà a làmbit territorial de la seua influència immediata, que mai superarà els 1.000 metres de distància respecte del lloc de celebració.\nEl nombre de creueristes de lany anterior al de la sol·licitud haurà de superar els 40.000, dacord amb les dades oficials que proporcione lautoritat portuària.\nLa declaració de zona de gran afluència turística emparada en esta circumstància no podrà estendres a un perímetre superior als 1.000 metres, i es limitarà als dies de permanència del creuer.\nAlmenys el 40 per cent dels clients dels establiments comercials de la zona per a la qual se sol·licita la declaració, en els sis mesos anteriors a la sol·licitud, hauran de ser residents en lestranger o en municipis situats a un mínim de 100 quilòmetres de distància de làrea comercial.\nEste aspecte es podrà acreditar per mitjà destudis elaborats per lajuntament o bé a instàncies deste amb dades extretes dorganismes oficials, cambres de comerç, Agència Valenciana del Turisme o entitats comercialitzadores de targetes de crèdit/dèbit que acrediten fefaentment estes dades.\nArticle 21 bis. Procediment\n1. La sol·licitud haurà dacordar-se per lòrgan municipal col·legiat competent, dacord amb el que preveu la legislació sobre règim local i a la distribució de competències de lajuntament interessat, amb audiència prèvia del Consell Local de Comerç, o, a falta daixò, de lòrgan semblant i de les entitats més representatives del sector dàmbit autonòmic.\n2. La sol·licitud shaurà dacompanyar de la documentació següent:\na) Certificat del secretari de lajuntament que arreplegue lacord de lòrgan municipal col·legiat competent pel qual es decidix instar la declaració de zona de gran afluència turística, que precise lextensió territorial a què es referix i els períodes per als quals se sol·licita esta consideració, així com que acredite que sha donat audiència al Consell Local de Comerç o, a falta daixò, a lòrgan semblant i a les entitats més representatives del sector dàmbit autonòmic.\nb) Quan la sol·licitud de lajuntament vaja dirigida a la declaració de zona de gran afluència turística duna determinada àrea del terme municipal, haurà dadjuntar-se pla en què es delimite la dita zona i justificació de la dita delimitació.\nc) Documentació i estudis que justifiquen la concurrència de les circumstàncies en què es fonamenta la sol·licitud, segons el que preveu larticle anterior.\n3. Presentada la sol·licitud, en el cas que resulte incompleta o no reunisca els requisits exigits, es requerirà lajuntament sol·licitant perquè en el termini màxim de 10 dies, des de la recepció del requeriment, la complete o esmene, amb indicació que si així no ho fa es considerarà que ha desistit en la petició, dacord amb el que establix larticle 71 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.\n4. La direcció general competent en matèria de comerç, a la vista de la sol·licitud, podrà demanar tota la informació que estime necessària per a la resolució del procediment, en especial es podrà sol·licitar linforme de lAgència Valenciana del Turisme i de la Cambra Oficial de Comerç corresponent.\nEstos informes no seran vinculants i seran evacuats en el termini de 10 dies des de la recepció de la petició.\n5. La sol·licitud es resoldrà pel titular de la direcció general competent en matèria de comerç, en el termini màxim de tres mesos des de la presentació.\n6. La resolució serà notificada a lajuntament interessat dacord amb el que establix larticle 58 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, que difondrà el seu contingut entre els interessats, i haurà de publicar-lo, almenys, en el tauler dedictes de lajuntament i en la pàgina web municipal. Igualment es comunicarà a lObservatori del Comerç Valencià.\nArticle 21 ter. Vigència\nLa declaració de zona de gran afluència turística mantindrà la seua vigència mentres no desapareguen les circumstàncies que van donar lloc a la declaració. En este cas, la direcció general competent en matèria de comerç podrà procedir-ne a la revocació.\nArticle 22. Autorització dhoraris excepcionals\n1. Els horaris excepcionals són aquells que es concedixen, a petició de lajuntament interessat, en virtut de circumstàncies especials no periòdiques que incrementen les oportunitats de negoci del comerç local per increments puntuals i excepcionals de la demanda, a causa de la major afluència de visitants, en dates concretes.\n2. Tota excepció satorgarà per als dies concrets, sense que puga estendre la vigència més enllà de lany natural per al qual es concedisca.\n3. Podran sol·licitar la concessió dun horari excepcional al règim general els ajuntaments per als establiments ubicats en la zona on es produïsca lexcepcionalitat del seu terme municipal.\n4. Els horaris excepcionals, no superaran un màxim de dos diumenges o festius a lany en cada municipi, sense que això compute en el límit de 10 diumenges i festius a què es referix larticle 17.\nArticle 22 bis. Procediment\n1. La sol·licitud dhorari comercial excepcional es dirigirà al servici territorial competent en matèria de comerç.\n2. En les sol·licituds sexpressarà el dia o els dies excepcionals per al quals sinsta lautorització, les raons en què sempara la petició i les condicions que, si és el cas, es pogueren adoptar per al seu exercici.\n3. La sol·licitud dhorari excepcional es presentarà, almenys, amb dos mesos dantelació a la data per a la qual se sol·licita lhorari.\n4. A les sol·licituds sacompanyaran les dades i els documents següents:\na) Certificat del secretari de lajuntament que arreplegue lacord de lòrgan municipal col·legiat competent i que acredite que sha donat audiència al Consell Local de Comerç o, a falta daixò, a lòrgan semblant i als representants del sector interessats.\nb) Descripció detallada de les activitats i/o establiments, làmbit territorial a què sestén la sol·licitud i la data per a la qual se sol·licita.\nc) Menció o relació de les sol·licituds individuals presentades pels comerciants interessats, si les hi haguera.\n5. La resolució de les sol·licituds correspon al servici territorial corresponent competent en matèria de comerç.\n6. Per a la resolució de les sol·licituds dhoraris comercials excepcionals es podrà demanar aquells informes que sestimen convenients per a la resolució de lexpedient.\n7. El servici territorial corresponent resoldrà sobre la sol·licitud en el termini màxim de dos mesos des de la presentació.\n8. La resolució a què es referix lapartat anterior serà notificada a linteressat dacord amb el que establix larticle 58 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.\nLajuntament difondrà el seu contingut entre les persones interessades, i haurà de publicar-la, almenys, en el tauler dedictes de lajuntament així com en la pàgina web municipal.\nAcumulació de diumenges o festius\nArticle 23. Acumulació de diumenges o festius\nQuan hi haja una acumulació de diumenges i/o festius per ser consecutius, els ajuntaments sol·licitaran lhabilitació com a mínim dun destos, sempre que hi haja petició de part interessada, sense que això compute en el límit de 10 diumenges i festius a què es referix larticle 17.\nArticle 23 bis. Procediment\n1. La sol·licitud dhabilitació per acumulació de diumenges i festius es dirigirà al servici territorial competent en matèria de comerç.\n2. En les sol·licituds sexpressarà el dia per al qual sinsta lhabilitació, les raons en què sempara la petició i les condicions que, si és el cas, es pogueren adoptar per al seu exercici.\n3. La sol·licitud es presentarà amb anterioritat al 31 de gener de cada any.\nb) Diumenge o festiu lhabilitació del qual se sol·licita.\nc) Menció o relació de les peticions individuals presentades pels comerciants interessats.\n6. El servici territorial corresponent resoldrà sobre la sol·licitud en el termini màxim de dos mesos des de la seua presentació.\n7. La resolució a què es referix lapartat anterior serà notificada a linteressat dacord amb el que establix larticle 58 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.


Utilitza Macro-Mite per:\nPupes de trips\nOus, larves i pupes de les mosques de l'humus (esciáridas)\nLarves de lyprauta\nTubs de cartró que conté 50 000 àcars depredadors (tots els estadis) en vermiculita\nCom funciona Macro-Mite?\nEls adults i nimfes s'alimenten de pupes de trips i altres insectes del sòl. Els àcars poden ser vists en i sobre el sòl i al voltant de la base de les tiges de les plantes. No es transfereix a la pròpia planta. Els àcars disminueixen les infeccions de trips o mosques esciáridas.\nAplicació de Macro-Mite\nInverteixi el tub i sacsegeu-lo amb cura abans del seu ús.\nEsparza el material sobre la terra o al test\nCondicions de maneig òptim de Macro-Mite\nPer a un resultat òptim, el sòl ha d'estar humit, enriquit amb humus i tenir una estructura oberta. La temperatura mínima per a un desenvolupament adequat de Macro-Mite és 15 ° C.\nEmmagatzematge després de la recepció: 1-2 dies a les fosques


Pensione Serena Moghegno Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 4 allotjaments a Moghegno.\n-, Moghegno, Moghegno, Suïssa, 6677 - Veure al mapa\nMés informació sobre Pensione Serena\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Pensione Serena és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Moghegno. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nPensione Serena ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de llançadora, àrea de TV/saló compartit.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Esquí, pistes de tennis de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Pensione Serena.


Hospitals en Itawamba county - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Mississippi - Eua - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Eua › Mississippi › Hospitals en itawamba county\nHospitals en itawamba county Mississippi > Eua\nSom un dels millors directors que existeixen actualment relacionats amb Hospitals en Itawamba county. Hem passat mesos compilant tota la informació dels hospitals Eua per oferir als nostres usuaris tota la informació més rellevant sobre hospitals.\nLes 23401 persones que viuen Itawamba county tenen serveis mèdics ambulatoris prop de la seva residència. Però moltes vegades, depenent de l'estat de salut del moment, cal anar a un dels Hospitals en Itawamba county per rebre l'atenció mèdica deguda. Aquí podeu trobar tots els telèfons de contacte i adreça d'aquests hospitals.\nHospitals en Itawamba county per categoria\nÉs important tenir cura de la salut pública, ja que la nostra salut no ha de dependre de la quantitat de diners que tenim. Posem a la vostra disposició una àmplia llista d'hospitals públics a Itawamba county (Eua)\nSi no sap per on començar el tractament o la teràpia, us recomanem que consulteu de manera crítica i consulteu opinions sobre hospitals privats Itawamba county (Eua). Introduïu i accedireu a una llista completa amb cadascun d'aquests hospitals. Visiteu els seus llocs web per conèixer més profundament sobre cadascun i prendre una decisió acurada\nHospitals en Itawamba county per ciutat\nVeure tot: Hospitals en Itawamba county per ciutat\nLlistat de hospitals pròxims a Itawamba county\nTrace Regional Hospital- (Situat a 71.69 km)\nCoffee Health Group- (Situat a 84.29 km)\nNorth Mississippi State Hospital- (Situat a 28.88 km)\nGilmore Memorial Regional Medical Center- (Situat a 35.24 km)\nPioneer Community Hospital of Aberdeen- (Situat a 53.62 km)\nSanders Clinic- (Situat a 32.86 km)\nRussellville Hospital- (Situat a 64.24 km)\nMagnolia Regional Health Center- (Situat a 74.95 km)\nHelen Keller Hospital- (Situat a 79.63 km)\nOktibbeha County Hospital- (Situat a 98.83 km)


Benet Campabadal, un símbol del teixit industrial de les Corts | betevé\nBenet Campabadal, un símbol del teixit industrial de les Corts\nRedacció | divendres, 11 de des. del 2015, a les 18.57\nLa façana de l'antiga fàbrica de Benet Campabadal es conserva pràcticament igual a quan va obrirles portes l'any 1915. S'hi feien cintes de seda de merceria i confecció. I era una de les poques fàbriques que hi havia a una zona tan rural com eren de les Corts. El propietari, Gabriel Benet Campabadal, era l'ànima de l'empresa que donava feina a veïns -sobretot dones- de Les les Corts i Sants. Entre ells, el Josep Moran, que va treballar al departament de Personal. JOSEP MORAN, lingüiísta i veí de les Corts “El senyor Benet era molt religiós, en el bon sentit de la paraula. Fins i tot socialment. Estava molt vinculat a la parròquia. Per Setmana Santa -estic parlant d'abans del concili- venia un capellà i feia uns sermons a les senyores. Bé, hi havia un ambient paternalista perquè les senyores teniíen nens i fills i no podia haver-hi un ambient tens.” Campabadal, fins i tot, va arribar a disfressar-se de rei mag per repartir regals entre els fills dels treballadors, i contractava bandes de música per les festes de lLa Mercè. Els productes Campabadal eren dels millors del sector. Es va invertir molt en publicitat, fins i tot es va fer un concurs de cartells i expositors de cartró. La publicitat s'exhibia en els propis vehicles de la fàbrica. Tot i l'èxit, l'empresa va tancar les portes a la dècada del 1980. “La crisi general del tèxtil, van tancar totes. Ara això ho fan a la Xina, van tancar totes.” La fàbrica va quedar uns anys abandonada fins que se li van donar nous usos. Ara, es treballa per fer-hi la nova biblioteca del districte de lLes Corts. L'espai conservarà la tradicional nau en dent de serra que forma part del paisatge de lLes Corts des de fa 100 anys.\nEra una fàbrica de cintes de seda per a la merceria i la confecció i va estar activa des de 1915 fins als anys 80 del segle XX, quan va tancar per la crisi del tèxtil. Portava el nom del seu propietari, Gabriel Benet Campabadal, i donava feina, principalment, a veïnes de Sants i de les Corts. Campabadal era molt paternalista amb els seus empleats. Es preocupava que gaudissin de les festes assenyalades com ara les de La Mercè o Nadal, dates en les quals fins i tot es disfressava de rei d’Orient.\nLa Benet Campabadal és tot un símbol de les Corts, especialment per la seva nau principal: de planta única i amb una coberta de dents de serra que encara es manté. La fàbrica, que està situada entre els carrers de Comtes de Bell-lloc i Novell, va estar abandonada un temps després del tancament, fins que s’hi van trobar nous usos. Durant anys es va utilitzar com a magatzem per al districte de les Corts i va ser la seu de la Fundació Centre del Vidre fins que aquesta es va traslladar al Poble Espanyol. Ara és la seu de l’Ateneu de Fabricació de les Corts i s’hi estan fent obres per construir-hi a nova biblioteca del districte.


menorcapeu: de març 2011\nUns 14 Km. rodons i 3 hores i un quart per recórrer-los. Com a novetats, destacar tres portals nous, pals de senyalització de direcció i distància -tema que mereix comentari a part-, el pont que travessa el torrent canalitzat del Barranc de Torre Vella i un talús ben acabat per salvar un petit desnivell en la zona propera a Binicalaf Nou. Per cert que m'ha cridat molt l'atenció, al davant de la casa de la finca citada, la instal·lació d'un pal on oneja la bandera de Suïssa. No és que sigui especialment xovinista, però no deixa de sorprendre'm aquesta nova moda importada, em sembla, dels arxipatriòtics EE.UU.\nQuant als nous indicadors de direcció i distàncies, el comentari vol fer referència a l'aparent diversitat de criteris aplicats per a llur instal·lació en els tres trams que he actualitzat aquests darrers dies. Per exemple, sortint del tram rural que acaba a l'oest de Son Bou, no hi ha cap indicador de zona compartida amb vehicles, ni de direcció ni de distància fins al punt següent. Tampoc n'hi ha de zona compartida a l'inrevés. L'accés al tram rural que comença a l'est de la urbanització de Son Bou està senyalitzat 50 m. abans i no és fàcilment visible des d'aquest punt. Quan s'arriba a Cala en Porter (oest), tampoc no hi ha indicador de zona compartida, ni de direcció ni de distància, de manera que t'has de buscar la manera de descobrir que el següent accés a zona rural, per continuar cap a Canutells, està amagat al darrera d'un enorme arbust situat a 170 m. a l'esquerra del camp de futbol, al qual s'hi arriba seguint els indicadors que duen a la Zona Esportiva de Cala en Porter. Entre ambdós accessos, tret del panell amb mapa que hi ha a l'accés oest, de moment no es troba cap altre senyalització. De camí cap a Canutells, no hi ha cap pal fins travessar el camí a Cales Coves. Després n'hi ha al camí a Binicalaf Nou i un tercer que ens informa que hem arribat a Canutells, però, un cop aquí, no se'n veu cap que expliqui per on s'ha de continuar. Si intuïm que hem de travessar el complex hoteler i prendre la carretera que du a Sant Climent, hi trobarem l'indicador de zona interurbana i distància fins al següent accés.\nAmb la reserva que aquest tram que avui comento encara no s'hagi acabat de senyalitzar, particularment el tros que va des de l'arribada a Cala en Porter per l'oest fins a Canutells, la primera impressió que tinc és que hi ha una certa anarquia a l'hora d'instal·lar aquests nous senyals. Amb tot, vull esperar a recórrer més trams, per tal de poder copsar-hi millor les pautes aplicades i, si s'escau, comentar-ne les discordàncies segons el meu parer.\nQuant a la fiabilitat de les distàncies, es pot considerar correcta... encara que en algun indicador apareixen 300m. de més fins a l'objectiu. Potser per allò de la qualitat de la supervisió que comentava fa uns dies.\nPublicat per rodadorcat a 12:37 Cap comentari:\nPoc més de 10 Km. i 2 hores i mitja. També he pogut constatar novetats positives. Alguns cartells que assenyalen l'arribada a un tram compartit amb vehicles, inclouen la distància fins al següent accés rural. S'ha millorat el pas per un pendent a l'alçada del Macar Petit, amb plans escalonats protegits per carreus, i s'han instal·lat proteccions de baranes de llenya en un parell de punts amb talussos que podrien ser perillosos. Benvingudes totes les mesures de prevenció!.\nAquest cop, vista l'experiència dels errors detectats en els indicadors del tram Cala Galdana-Son Bou, he fotografiat tots els cartells del trajecte per tal de poder verificar-ne les dades posteriorment, sobre un mapa i amb les indicacions del GPS. Val a dir que no he trobat cap discrepància i que les distàncies que hi consten m'han semblat correctes. D'altra banda, i també a diferència del tram recorregut ahir, crec que faria falta l'arranjament o canvi d'un parell o tres de portals (entre Tirant i Santa Teresa). I, posats a ser detallistes, potser seria adequat situar un altre pal indicador a la part est de la platja de Binimel·là, a tocar del cartell amb mapa.\nPublicat per rodadorcat a 17:37 Cap comentari:\nDesprés d'una llarga aturada, reprenc les actualitzacions sobre l'estat del Camí de Cavalls. Avui he esmerçat gairebé 3 hores i mitja en recórrer els 15 Km. i escaig que separen l'accés de Cala Galdana est (carrer del Camí de Cavalls) i l'accés oest de son Bou (carrer d'Atalis, a tocar de l'aparthotel Jardí de Menorca). Feia tres mesos que no hi passava (entre Sant Tomàs i Son Bou en feia sis!) i he quedat agradablement sorprès per les millores que s'estan realitzant -encara avui hi havia almenys cinc treballadors de Tragsa desbrossant- les quals comento tot seguit.\nEn primer lloc, cal destacar l'augment de portals, ja que a cop d'ull diria que n'hi ha més de mitja dotzena de nous. No sé si tots eren necessaris, però imagino que els acords amb la propietat són els que determinen la seva instal·lació, de manera que ben posats estan.\nSegonament m'he trobat amb la novetat dels cartells indicadors de direccions i distàncies. Bona incorporació, tot i que al llarg d'aquest tram es palesen algunes incoherències entre els successius indicadors (apareixen i desapareixen alguns Km. fantasmes), posant en evidència una certa manca de rigor o de supervisió. També se n'han posat d'altres que assenyalen el començament de trams "compartits" amb vehicles a motor i, per això, recomanen precaució. Molt bé! El que encara no sé s'hi s'ha fet és col·locar senyalització en zones urbanes i interurbanes per tal de facilitar la continuïtat cap als trams rurals, els accessos a alguns dels quals no són gaire evidents. Espero tenir l'oportunitat de comprovar-ho pròximament.\nEspecial menció mereix el pont que salva el torrent del Barranc de Trebalúger en èpoques de pluja abundant. Sembla que aquest cop s'han volgut assegurar –recordeu que l'anterior pont se'l van endur els aiguats de l'hivern 2009-2010- i han fet quelcom que m'ha recordat la "pel·li" "El pont sobre el riu Kwai". És realment un pont magnífic: ample, amb baranes altes i massisses, i més llarg que el substituït. Sembla que ara ja podrà ploure el que vulgui, que el pas està garantit.\nFinalment, dir que s'ha solucionat amb encert la travessa del Torrent de Son Boter, que en temps de pluja esdevenia de difícil trànsit a causa del fang. La passera, feta amb carreus de marès, va d'allò més bé per salvar els 150 m. de torrent sense haver d'enfangar-se.\nPublicat per rodadorcat a 13:08 Cap comentari:


Glovo i Deliveroo s'embutxaquen 40 milions anuals a Catalunya en salaris i Seguretat Social que no paguen\nNomés en salaris deixats de pagar, les multinacionals de repartiment digital s'estalvien a Catalunya el 55% respecte del sou que hauria de cobrar un 'rider' si estigués donat d'alta en el conveni d'Hostaleria de Catalunya\n02.10.2019 - 16:03\nLuís Pérez, Gonzalo del PIno i José Luís Paradas, presenten l’estudi de l’impacte de les plataformes digitals de repartiment a Catalunya foto: Tomeu Ferrer\nLes empreses de repartiment que usen les plataformes digitals com a eina principal (Deliveroo i Glovo) tenen a Catalunya unes 3.000 persones al seu servei. Com aquestes treballadores i treballadors no tenen un salari fixat i es paguen elles mateixes la Seguretat Social, els costos per a les companyies cauen de manera important. En salaris les pèrdues sumen 25,8 milions, mentre que la menor recaptació per a la Seguretat Social arriba a 13,7 milions, en total 40 milions, segons han explicat el secretari de Política Sindical de la UGT estatal, Gonzalo del Pino i Luís Pérez director del Servei d’Estudis confederal de la UGT.\nEn l’àmbit estatal la xifra que les multinacionals de repartiment de menjar a domicili s’estalvien usant el seu peculiar sistema de relació laboral sumaria 168 milions, dels quals 92 milions correspondrien a salaris deixats de pagar als seus treballadors i 76 milions més serien les cotitzacions no realitzades a la Seguretat Social.\nEn roda de premsa, José Antonio Paradas, secretari de polítiques sectorials de la UGT de Catalunya, ha explicat que l’estudi realitzat pel sindicat ha comptat per una banda quins serien els salaris que s’haurien de pagar als poc més de 3.000 repartidors si estiguessin integrats en el conveni interprovincial d’hostaleria i Turisme de Catalunya. El salari brut seria, segons va indicar, de 19.294,22 euros per treballador, amb un total de 58,6 milions. Aquí es pot consultar l’informe complet.\nPer contra, segons l’enquesta feta per UGT, el salari mitjà que cobren els denominats Riders suma 10.800 euros a l’any. Però aquests diners són bruts, perquè d’ells s’han de pagar l’assegurança d’autònoms, que va a compte seu.\nLa diferència entre el que haurien de pagar i el que paguen és de gairebé 8.500 euros per persona, cosa que representa un estalvi per a les dues multinacionals objecte de l’estudi del 55% o dit en xifres totals les plataformes digitals de repartiment s’estalvien de pagar només en salaris a Catalunya 25,5 milions d’euros.\nEls repartidors de @ridesrsxderechos es concentren davant la delegació d’una de les empreses que els contracten\nI la Seguretat Social?\nL’estudi fet per la UGT ha topat amb el problema de saber quan s’estalvien de pagar les plataformes perquè no tenen assegurats els seus repartidors, cosa que es pot traduir en beneficis per al capital. Un element amb què tant Pino com Pérez han partit de la premissa que inicialment els repartidors s’acullen a la tarifa plana que permet que els autònoms quan comencen a treballar només paguin el primer any 60 euros mensuals. Després aquesta quantitat va augmentant de manera creixent. Cal tenir en compte que la cotització base mínima dels autònoms suma 283 euros al mes.\nCom a hipòtesi de treball s’ha considerat que el 20% dels repartidors s’acolliria a la tarifa plana, ja que de les enquestes es dedueix que el 80% dels riders fa més d’un any que fan la feina per a les esmentades plataformes digitals. A Catalunya això suposaria que les cotitzacions dels autònoms sumarien 8,7 milions, comptats en la proporció 20% de tarifa plana i la resta a preus creixents. La xifra canvia si s’eleva la part de la tarifa plana al 50%, cosa que sumaria 6,27 milions, i, si es comptés que la tarifa plana afectés el 80% del col·lectiu l’aportació, sempre a càrrec dels treballadors seria de 3,8 milions d’euros.\nPer contra, UGT ha calculat que tenint en compte la remuneració ponderada dels convenis, les cotitzacions al règim general de la Seguretat Social que s’haurien de pagar a Catalunya sumarien 22 milions, dels quals 13,7 correspondrien a l’aportació de les empreses i 8,3 als treballadors.\nEls sindicalistes de la UGT fan altres comptes, el fet d’estar donats d’alta a la Seguretat Social en el règim general dóna drets als treballadors en el que es considera salari diferit, és a dir, vacances pagades, jubilació i indemnització en cas d’accidents o malalties professionals.\nA més s’ha de comptar que els riders molts cops han de pagar de la seva butxaca despeses essencials per fer la seva feina, com és el telèfon mòbil o el manteniment de les bicicletes amb les quals fan el repartiment. Això sumaria una despesa de 450 euros al mes de mitjana, segons l’estudi estatal.\nA més de l’estudi, UGT ha posat en marxa una web: Tu respuesta sindical que serveix per què els treballadors d’aquest sector s’informin dels seus drets i entrin en contacte amb el sindicat. Això permetrà, han afirmat Pino i Pérez, que l’organització obrera creï en una de les dues grans empreses una secció sindical d’àmbit estatal.\nCom a conclusió, Luis Pérez, ha lamentat que en aquest model de treball hi ha “dos grans perdedors”. Per una banda, el rider, que ha de fer la seva feina sota un règim d’autònoms; ha de fer front a les despeses de manteniment de la seva bici o moto i en alguns casos ha comprat amb un crèdit que els ha fet l’empresa; i no té dret a descans i vacances. Per l’altra, ha citat la Seguretat Social, ja que calcula que deixa d’ingressar a Espanya 50 milions d’euros “en un moment que estem discutint com finançarem les pensions”.\ninforme UGT sobre Deliveroo i Glovo\nEmpreses com Glovo i Deliveroo s'estalvien 168…


Darrers comentaris - Serpensortia - Galeria - Harry Potter en Català\nSerpensortia. Segon encanteri de la sèrie de representacions gràfiques de cada encanteri.\nFa sortir una serp de la vareta.\nParaules clau: Serp / Serpensortia / Encanteri\nData de creació: 11 de Setembre de 2015\nVisualitzat: 25 visites\nComentari 1 a 17 de 17\nAntares_Black [11 de Setembre de 2015 a les 04:02 PM]\nJa sé que la petició anterior era el de l'Expectro Patronum. Hi estic treballant (és complicat). De moment, teniu el Serpensortia.\nEstà fet a llapis, repassat amb tinta xinesa i pintat amb colors de fusta. Abans que ningú ho pregunti: la serp me l'he inventada (vull dir que no és cap espècie de serp).\nAgatha Black [11 de Setembre de 2015 a les 04:33 PM]\nUooooooo! Que guapo!\nÉs el millor de moment, de tota la sèrie que tens d'encanteris! M'agrada moltíssim! M'encanta el detall que la serp faci d'S, les lletres queden molt bé així brincant al voltant de la serp i... bé, la serp és una PASSADA. T'ha quedat preciosa.\nQue no surti d'aquí, però m'agraden molt les serps. Són elegants i boniques i sinuoses i fortes i poderoses. Molen molt. Però vosaltres SHHHHH! XD\nFelicitats pel dibuix. Ja et dic, dels que has fet fins ara, el meu preferit!\nUnoi [11 de Setembre de 2015 a les 05:35 PM]\nUauuuu!! M'encanta! Aquí es veu la teva part Slytherin Aquest i el Wingardium Leviosa són els únics de la sèrie d'encanteris o me n'estic perdent algun?\nAgatha Black [11 de Setembre de 2015 a les 08:03 PM]\nHahaha, no, tens raó, Unoi, com que n'havíem estat parlant amb l'Antares d'uns quants que tenia pensats, tenia en la ment que ja havia fet el Protego, també (en la meva ment ja existeix!) XD Però no, he vist que només són aquests dos, de moment! Tanmateix, aquest és el que m'agrada més! XD\nArwen Black [16 de Setembre de 2015 a les 07:37 AM]\nUaaaaaaaaaauuuu... Literalment (o vocalment en aquest cas?), m'ha sortit dir-ho fluixet però en veu alta quan he vist el dibuix xD\nEm declaro fan de les lletres que fas, al Wingardium Leviosa pensava que hauries tret l'estil d'algun lloc i quan vas dir que no em vaig quedar doncs aquí igual... I què dir de la serp, està colocada així tant elegant! I es nota la textura... T'ha quedat preciós ^^\nAquesta sèrie de representacions gràfiques d'encanteris M'ENCANTA i això que encara en queden!\nAntares_Black [20 de Setembre de 2015 a les 11:45 PM]\nOh! Ja havia vist els vostres comentaris, perdoneu que no els respongués abans!\nJa em teniu aquí!\nAgatha: Vaja, és a dir que ja tens part de la sèrie dels encanteris al teu cap... No cal que en faci més, doncs... hahhahaa És broma!! M'alegro que t'hagi agradat tant!! La veritat és que no m'ho esperava pas! De fet, no m'hauria sorprès llegir de tu alguna cosa semblant al que ha dit l'Unoi sobre “la meva part Slytherin”. I m'esperava encara menys que t'agradessin tant les serps (no pateixis: no ho direm a ningú...). És veritat que encaixa amb tot el que m'has explicat i amb la teva afició al misteri i a les històries fosques (tot i que no vull dir que la serp sia un animal pròpiament fosc... Però ja sabem tot el simbolisme que l'acompanya). I si, a més, dius que està ben feta i que ha quedat tan bé; jo més que contenta!! ^^\nQue bé que t'hagi agradat també el disseny de la representació de l'encanteri. El fet que la serp formés la lletra essa inicial era el més suggerent que se m'acudia. L'estrella ha de ser precisament la serp, és la protagonista de l'encanteri i per tant també l'ha de ser al dibuix. La resta de lletres de la paraula són senzilles i queden al seu voltant perquè en depenen. Em va semblar encertat que fos així.\nEm sabrà greu si el Protego (i els altres possibles que també hi tens) no correspon a les teves expectatives... Bé, només en tenim dos, a la sèrie, de moment. A veure si et puc sorprendre més encara amb algun altre!\nUnoi: hahahahaa Això de la meva “part Slytherin” m'ha fet gràcia! A veure, és un sortilegi que m'agrada, però no és que sia el meu preferit. M'agrada molt, però no tant com per dir que deixi veure la meva part Slytherin Sí, Unoi. Com t'ha dit l'Agatha, només n'he penjat dos. En tinc algun altre d'acabat, però els vaig reservant per no penjar-los gaire seguits. Ella no els ha vist, però sí que és cert que en vam parlar (i, sí, el proper hauria de ser el Protego) i m'ha fet gràcia saber que a la seva ment ja hi són! hahahhaaaa\nArwen: Tinc una fan de lletres! hehee Això està bé! Prova-ho, tu també! És un món infinit! Les lletres tenen una forma per si mateixes (si no, perdrien el seu significat), però les pots fer ballar una mica al teu gust!!! A mi m'encanta!\nDel que dius de la textura... Sí, es nota lleument per la barreja de colors. No he marcat gaire les escates (encara que sí que n'he destacat el relleu de l'abdomen) perquè volia que semblés una serp especial, com irreal. Per la mateixa raó que no li he dibuixat les ninetes dels ulls, i sembla que ni tan sols miri (o que estigui hipnotitzada).\nI sí!! Encara en queden uns quants, d'encanteris!! =D\nI a veure si tu penges algun dibuix! Que, des que vas penjar la vareta aquella tan guai, vull veure més coses teves!\nPer cert, vaig fer el disseny d'una vareta (pensada per una persona concreta que aquest any hauria començat primer a Hogwarts). Vam tenir una conversa significativa per aclarir-me quines característiques havia de tenir i ell va tenir l'última paraula en el disseny merament estètic: volia una vareta amb un cap de serp. Naturalment, el vaig complaure i la vaig dibuixar amb un cap de serp al mànec. Si tant us agraden les serps (en especial pel que has dit tu, Gee), he pensat que si ho voleu en podria penjar un escanejat i així la veieu. Exposada per un ull crític amant de les serps. Ja direu\nArwen Black [21 de Setembre de 2015 a les 04:53 AM]\nJo tinc dissenys de varetes dibuixades, però ni càmera ni excusa per imprimir algo i aprofitar l'escàner de la copisteria, per això encara no ho he penjat... Ho dic perquè quan pengis el que dius que vas regalar (ja ho dono per sentat perquè tots el volem veure, a que sí? xD) doncs que no sembli que em copio, hmm és que el primer dibuix que vaig penjar a la pàgina també trobo que semblava que hagués copiat la idea de l'anterior i no m'agrada TT per això ho aclaro T.T M'ha agradat molt això que les lletres envolten la serp perquè depenen d'ella... I lo de les ninetes dels ulls hmm interessant, m'alegra saber-ho perquè no ho hauria entès que tenia un motiu :3\nAntares_Black [21 de Setembre de 2015 a les 02:38 PM]\nNo entenc per què dius «doncs que no sembli que em copio, hmm és que el primer dibuix que vaig penjar a la pàgina també trobo que semblava que hagués copiat la idea de l'anterior i no m'agrada TT per això ho aclaro T.T». Els anteriors Fan Arts que s'havien penjat no anaven de varetes... Ningú no va pensar que haguessis copiat res.\nDoncs ja penjaré el dibuix de la vareta del cap de serp (només t'hi has manifestat tu, però suposo que n'hi ha prou amb un xD). De fet, en tinc una pila, de dibuixos de dissenys de varetes (i, a part, totes les seves característiques. hehee no m'estic de res... xD), però no tinc pensat penjar-los pas (o sia que no ho faré). Si els volguéssiu veure, ja els duria en alguna quedada que féssim... Penja si vols els teus. Només ho deia perquè, ja que ets l'encarregada de l'apartat de Fan Art (ets tu, oi?), doncs per veure més coses teves\nArwen Black [23 de Setembre de 2015 a les 10:06 AM]\nEm referia a un dibuix anterior penjat fa uns anys (si prems el meu nom i després la imatge de la vareta, on diu "Prem per veure tots els fitxers enviats per...", el veuràs) Mmm més coses meves a gillyweed999.deviantart.com/gallery (no per ser l'encarregada sóc molt bona xD) (no hi tinc gaires coses però hi veuràs els que vaig fer de les fics de l'Agatha)\nUo doncs és clar que (ens)/m' agradaria veure els teus dissenys (Espera, estem parlant de tu? Que estàs tant informada i t'encanta aquest tema! ^^ clar que no entendria les característiques xD) No sé si ho he entès però m'ha semblat que prefereixes no penjar-los per algun motiu aliè a mi, si és així perfecte :3 (que no sigui per mi, no volia liar la troca que els meus són senzills i només penjaré un fitxer on estaran totes)\nhermione potter [30 de Setembre de 2015 a les 07:59 PM]\nFet a llapis flipant.\nLA serp a primera vista fa una mica de por, t'ho havia de dir, però crec que amb el rosa de l'encanteri queda més contrastat (bé, a mi no em facis gaire cas sobre temes de dibuix perquè en sóc la púrria de la família).\nginny loovegod [30 de Setembre de 2015 a les 09:08 PM]\nMoro d'enveja amb els teus dibuixos, de veritat! et surten tots massa guays! la serp t'ha quedat impressionant i molt detallada! i les lletres com sempre precioses hehehe ^^\nDoncs això, que m'encanten tots els teus dibuixos! Ho fas molt bé, de veritat ^^\nHarryHermione Potter [17 de Octubre de 2015 a les 03:03 PM]\nM' encanta, m' encanta, m' encanta, és realment preciós!!!\nArwen Back: veig anar a veure el teu compte de gillyweed999! Els dibuixos molen i, per cert, m'encanta el teu nick!! Els de les fics de l'Agatha, els tinc controlats\nhermione potter: Què vol dir això de «sóc la púrria de la família»???!! >.< Segur que no és així, dona!!! hahahaaa Així que fa por xD Mola! Sí, el magenta suavitzava molt la cosa ^^\nginny lovegood: Quines coses que em dius!! :$\nHarryHermione Potter: Mercès per comentar-me els dibuixos sovint!\nCass Ross [25 de Setembre de 2016 a les 10:06 PM]\nÉs molt guai, tot i que potser no el millor (això està influenciat perquè a mi les serps no m'agraden). Tot i així, que la S sigui la serp en si, i les lletres estiguin enllaçades per la cua t'ha quedat molt bonic.\nI a veure quan fas el Patronus!!\nAntares_Black [26 de Setembre de 2016 a les 07:05 PM]\nLes serps desperten sentiments força oposats en cada persona, oi? Tot i així, m'alegro que t'agradi el dibuix!\nEl Patronus es troba en procés! Ja el tinc en compte, ja! I, com deies, ara que han sortit els tests a Pottermore, seria encertat penjar-lo.\nA veure què hi puc fer!\nirinawatson06 [04 de Abril de 2017 a les 10:50 PM]\nwow, està molt be! m'ha agradat que la 's' sigui la serp i també m'ha agradat molt com has intercalat les lletres amb el cos de la serp\nMarc piju [28 de Juliol de 2017 a les 10:46 PM]


24. Fisiopatologia de la sèrie vermella.  | Conceptes cínics i patológics. Ténciques de diagnostic (UAB) | Unybook\n24. Fisiopatologia de la sèrie vermella. (2014)\n24. Fisiopatologia de la sèrie vermella.\nFisiopatologia de la serie vermella.\nLes cèl·lules de la sang venen a partir de les cèl·lules pluripotencials que es creen en el moll del os. Cèl·lules creades en les primeres fases fetals.\nEs un procés que passa per diferents etapes, que dona finalment: - Eritròcits, hematies o glòbuls vermells: han perdut el nucli.\nLeucòcits: hi han diferents tipus.\nPlaquetes: fragments cel·lulars sense nuclis. Relacionades amb l’hemostàsia, amb parar l’hemorràgia.\nGlòbuls blancs: relacionats amb la defensa davant d’infeccions i cossos estranys.\n2. Glòbuls vermells.\nTransporten l’origen des de els alvèols fins les cèl·lules. També transporten part del CO2 que els teixits deixen anar fins els pulmons.\nL’hemoglobina es una proteïna molt important en aquestes. Te quatre cadena de globina i te un grup hemo i en cada una hi ha una molècula de ferro.\nL’afinitat de l’hemoglobina per l’oxigen varia segons una certa de condicions. Una de les mes important es el pH, de manera que aquesta intervé en l’equilibri àcid-base del organisme.\nQuan s’arriba els teixits s’allibera amb més o menys facilitat el oxigen.\n Reducció de la capacitat de transport d’oxigen de la sang.\nNormalment esta relacionada amb una reducció del nombre de glòbuls vermells, però no es l’únic factor. Es fa un anàlisis de sang per tal de saber el hemograma, quantificació dels elements, entre ells trobarem l’hemoglobina. Sempre s’haurà de mirar el rang de normalitat que dona cada laboratori, ja que es poden modificar una mica.\nNosaltres la diagnosticarem quan tinguem una hemoglobina inferior a 12g per decilitre en el homes i 11g en la dona. D’aquesta manera, la capacitat de transport queda disminuïda.\n3.1. Adaptació a l’anèmia.\nNo hi ha molt marge de temps per sobreviure sense oxigen. De manera que tindrem diversos mecanismes per protegir l’organisme. Aquests s’activaran amb la hipòxia, amb el dèficit de oxigen en el teixit.\nEls tres mecanismes mes important son: cardiovascular, respiratori i eritrocitari.\nL’activació d’aquests sistemes dependrà de - La intensitat de la hipòxia: a major intensitat, major reacció.\nLa velocitat d’instauració: si es lentament el cos s’autocompensarà amb aquests mecanismes però si es de forma aguda serà més perillós a l’organisme, no dona temps a que es posin en marxa tots els mecanismes.\n- Capacitat d’adaptació individual Estat cardiocirculatori: entre els mecanisme de compensació es troba el cardiovascular de manera que tindrem menys recursos per combatre-la.\nEdat: mes debilitat en nens i ancians.\nRedistribució del volum al cervell i al cor sobre tot, ja que es tracta d’òrgans molt vulnerables. Alhora augmenta de la despesa, augment de la freqüència cardíaca i augment de la velocitat de renovació del l’oxigen. (es molt habitual una taquicàrdia per compensar l’anèmia) Adaptació respiratòria.\nAugmentem la freqüència respiratòria per augmentar la capacitat d’arribada d’oxigen als teixits.\nAugment dels hematies per augment de l’eritropoetina (proteïna renal). [prohibida en esport, considerada dopatge] per altra banda disminueix l’afinitat de l’hemoglobina per l’oxigen de manera que el cedeix amb mes facilitat als teixits 3.2. classificació.\nFem servir el numero de reticulòcits (hematies immadurs a la sang) Anèmia amb reticulocitosi.\nLa medul·la òssia comença a fabricar mes glòbuls vermells per la detecció de l’anèmia. A les hores veiem un augment de reticulòcits en sang.\nNo tenen a veure amb una malaltia en el moll de l’os: - - Hemorràgies o Aguda: traumatismes o Crònica: lesions tracte digestiu, gincecologiques Hemòlisi (destrucció d’hematies) o Hereditària: esferocitosi, abetalipoprotinemia, talasemies, anèmia cels falciformes o Mediada per anticossos: reacció transfusional, lupus o Infecciosa: malària o Altres: coagulació intravascular disseminada Anèmia amb disminució de reticulocitocits.\nEn aquestes veiem una disminució anormal del nombre de reticulòcits o formes joves en la sang. On la medul·la òssia no respon a la anèmia.\nEn aquest cas hi ha alteració de la medul·la com seria el cas de l’aplàsia medul·lar. En diseritropoiesi, els eritròcits surten mal formats. En desplaçament de l’eritropoesi (molt habitual en càncers) es formen altres coses en comptes de cèl·lules vermelles. I quan hi ha insuficiència de matèria prima com: eritropoietina, ferro, globina, vitamina B12, àcid fòlic.\n- Pal·lidesa cutània i mucosa: Son els responsables del color vermell de la sang, de la pell i de les mucoses.\nAstènia i fatiga.\nIcterícia en cas d’hemòlisi: color groc de la pell per un augment de la bilirubina en sang. El fetge allibera molta bilirubina. En recent nascut hi ha un cert grau Taquicàrdia d’esforç, palpitacions: mecanismes compensadors. Palpitacions és més patològic.\nBuf sistòlic funcional: soroll en el cor en anar més ràpid. Mecanisme adapatatiu.\nAngor: pas que ve avanç de l’angina de pit o infart de miocardi. Dolor toràcic.\nCalmabres a extremitats inferiors.\nVertígens, lipotímia(mareig en poc segons): per falta d’irigacio en el sistema vestibular o en el cervell.\nAcúfens, alts visuals.\nComa anèmic si Hg<3g/dL s’ha de compensar afegint volum i hemoglobina.\nHem de mirar el volum corpuscular i el volum reticulocitari per trobar l’origen de l’anèmia principalment. A partir d’aquí poden donar el diagnòstic dels diversos tipus de anèmies: Perden la coloració, més petits, no ben formats... dependents de l’origen de la malaltia.\n4. Síndrome policitèmia o poliglobúlia.\nAugment patològic dels glòbuls vermells.\n4.1. Classificació Policitèmia vera: primera, excessiva producció d’hematies, problema en el glòbul vermell.\n- Augment dels hematies superior al 25% Hematòcrit superior al 60% en els homes, al 55% en les dones Augment de l’hemoglobina en 20g/dL en homes i 18,5 en dones.\nProliferació clonal de la cèl·lula pluripotencial, però no son cèl·lules malignes. Es pot deure a una producció per hipòxia o un síndrome de la secreció inapropiada de l’eritropoetina (EPO).\nEs tracta de un trastorn clonal adquirit. Alteracions predominalment eritroides, cèl·lules intermitges per arribar al glòbul vermell. Provoca un augment d’eritròcits (eritrocitosis) Si fem un creixement in vitro de les colònies esteroides sense EPO trobem que no hi ha alteracions en el gen d’aquesta proteïna sinó que tenim progenitors eritroides hipersensibles a IGF-1.\nPsedopoligobulia: secundaria, intentem compensar un altre problema.\n- Microcítica o Elevació del numero d’hematies o Hematòcrit normal o Volum corpuscular mig disminuït o Hemoglobina normal o baixa - Relativa o Volum globular absolut normal o Hematòcrit elevat o Hemoglobina elevada Aquestes secundaries solen ser causades per: Hipòxia: malaltia respiratòria còrnica, derivació dreta-esquerra, tabaquisme, intoxicació per CO2, alçada.\nExcés EPO: tumors, quists renals, estenosi arterial renal, neoplàsies, endocrins.\nAltres: andrògens (els homes tenen més i per tant tenen més glòbuls vermells), hipertransfusió (transfusions de concentrats d’hematies).\n- Orelles, galtes, llavis, nas envermellits.\nAugment del treball cardíac: hi ha més viscositat de la sang.\nCongestió cefàlica Alteracions visuals Astènia, debilitat i fatiga Alteracions vasos perifèrics Alteracions viscositat de la sang 4.3. Diagnòstic.\n Policitèmia vera: eritorpoietina normal o disminuïda  Secundaries: eritropoietina augmentada Color més intens, major quantitat.


Entrevista a una víctima de violència de gènere: - perspectivavioleta\n“Al final se’ns criminalitza a les víctimes, no als maltractadors”\nSecretària de les Dones de FSC-CCOO\nAquesta és la declaració d’una dona que ha sofert violència masclista i que avui ho pot explicar, però que no està lliure del perill. És un relat d’una successió de fallades en el model i de com al final és la víctima la que es converteix en la proscrita a la qual tothom assenyala.\nEntrevistar a una dona víctima de violència de gènere i trobar que després d’anys se segueixen cometent les mateixes fallades i segueix existint la mateixa falta de coordinació entre l’Administracions Públiques és desarenador. Però més encara quan comprovem que és la dona la que ha hagut de canviar la seva vida i qui és públicament assenyalada per totes les persones del seu entorn. És ella qui sofreix un empitjorament de les seves condicions en la seva vida i en el treball, a més de patir desarrelament familiar.\nAquest és el testimoniatge d’una dona víctima de la violència masclista. Ella és empleada pública, monitora d’esports. Ara està al programa on els gossos són la protecció de les dones (Projecte ESCAN: teràpia per a les dones víctimes de violència de gènere). Gràcies a aquest programa, ella comença a realitzar de nou la seva vida, no sense dificultats, després de 18 anys d’ansietat.\nResulta curiós després de l’entrevista reconèixer a moltes dones en ella i fins i tot un procés que segueix estant des de l’inici i cada vegada es reprodueix més en les més joves. A més fa visible les fallades que es produeixen en la cadena de protecció per a les víctimes de violència, en més d’una ocasió, dels maltractadors masclistes. Quan tot falla i quan tot és igual però segueix havent-hi problemes per solucionar, on queda la intimitat de les víctimes?\nQuants anys has suportat i quants has estat abans de reconèixer-ho?\nCrec que tota la vida. Amb ell he estat 18 anys, vaig començar amb gairebé 20 anys. M’ho he plantejat moltes vegades. Al mes de ser nuvis, molts regals, molt comprar-me… En una ocasió vaig quedar amb unes amigues i ell em va dir que no anés. Em vaig anar i es va enfadar. Sopant amb elles, ho veia passar per a dalt i per a baix, enfadat. Quan vaig tornar a la meva casa, estava esperant en la porta i em va dir: “Bé, doncs ja veig que són més important les teves amigues que jo”. I aquí ja va ser la primera enganxada. “Doncs no em voldràs tant, perquè jo a tu sí que et vull. Jo donaria la meva vida per tu. Ja saps que ets el meu amor”. Ja l’endemà va venir amb uns pendents. “Veus? Sí que t’estimo. Potser ahir ho vaig fer malament. Havia d’haver-te deixat amb les teves amigues, però ho vaig fer malament”.\nI després ja, moltes vegades deia que com anava vestida, pentinada, etc. En una ocasió que anava amb minifaldilla: “Nena, te’n recordes dels pantalons que et vaig regalar l’altre dia? Doncs canvia’t perquè mira, et fa aquí una molla en la cama. És que has de fer més esport”. I jo: “Com es preocupa per mi, què em poso? Uns pantalons?”. I clar, ja penses que amb algunes coses vas malament i puges i et canvies.\nUn altre dia arribo amb un escot: “Nena, mare meva, si és que això et queda de folgat! Puja la samarreta que et vaig regalar l’altre dia”. I jo pujava com una idiota. Vaig arribar a la universitat i cada dia, quan sortia, aquí estava. I jo deia: “Com m’estima. Fixa’t, ve fins a la porta”.\nTambé va intentar posar-me en moltes ocasions en contra dels meus germans, dels meus pares, dient que ells l’única cosa que intentaven era aprofitar-se de mi. Quan va néixer el meu fill, preferia que em quedés sola al fet que vingués la meva mare a ajudar-me. Recentment parida i s’enfadava. De fet la meva mare venia d’amagat. És ara quan ho he reconegut i amb molta ajuda.\nEl maltractament va ser continu fins al moment en què vas decidir denunciar?\nVaig trigar molt a ser conscient. És més, va anar fins i tot posterior a l’última pallissa que em va donar. En el treball sempre estava dolenta. Quan estava amb ell tenia moltes baixes perquè estava malalta. El mòbil, el Whatsapp, quan parlava… “A veure, amb qui has parlat?”, vaig arribar a no poder demanar ajuda. Ell va ser molt sibil·lí. Els meus pares ho van veure venir: “No m’agrada com et tracta”. De fet, una vegada davant del meu pare em va fer un gest que no em va arribar a pegar un bufetada, però em va donar en la boca i el meu pare va dir: “Si et torno a veure fer-li això a la meva filla, fins aquí arribem”. Jo em vaig enfadar amb el meu pare, vaig estar sis mesos sense parlar-li, ho vaig passar molt mal. Havia deixat de parlar al meu pare, quan el meu pare m’havia defensat. Als meus pares no els acabava d’agradar però clar, jo li havia triat i havien d’acceptar-ho. La nit que va anar a matar-me, va cridar als meus pares, a veure com estaven. El meu pare havia tingut una angina de pit. Ja estava ben, però ho va cridar i li va dir: “Cuida’t”. El que els va resultar xocant.\nDesprés va succeir. En 2015 hi ha una fallada grossíssima. Va venir la policia local. El progenitor del meu fill crida a la meva mare: “Que vinguis un moment, que hi ha un problema”. I la meva mare va dir: “Com que hi ha un problema?”. I va dir: “Que si pots venir a casa a pel nen, que hi ha hagut un problema”. Quan arriba la meva mare, la casa estava acordonada per la policia. Hi havia cotxes enmig del carrer, damunt de la vorera. I la meva mare l’única cosa que diu quan veu als policies: “I la meva filla?” Perquè li veu a ell amb el nen. I li responen: “Coixa vostè al nen i vagi’s”. La meva mare pensava que m’havia matat. Quan la meva mare va ficar al nen en el cotxe va ser i li va dir que per favor la meva filla, la meva filla… i li van respondre: “Deixi al nen on pugui i vagi’s a l’hospital a veure a la seva filla”. La meva mare va arribar a l’hospital sense saber si jo estava viva o morta. Quan vaig veure entrar a la meva mare va ser horrorós. La meva mare estava desencaixada. A conseqüència del que em va fer aquesta nit, al cap de sis mesos em van haver d’operar d’un neumotórax bilateral. Aquella nit jo tenia el tòrax necrosado. Anem, que he estat dues vegades gairebé morta gràcies a ell. El meu fill es va quedar traumatitzat. Va estar 21 dies sense parlar i sense menjar, del que va veure la nit que em va agredir. Sense menjar i sense parlar, solament a força de líquids. Es ficava en una caseta que tenia de Ikea i com si estigués boig. I que hagi d’anar amb el seu pare!\nEn 2016 vaig posar una denúncia per saltar-se l’ordre d’allunyament, perquè arriba un moment en el qual ja no puc més. Cada dia passava prop de mi, cada dia del 2016. Un dia em manava petons, un altre dia es posava en el pas de vianants i em saludava. També m’assetjava a les xarxes socials i jo vaig cridar per preguntar com es podia denunciar. No es pot fer gens. I amb una ordre d’allunyament de cinc anys, 500 metres, que s’ha saltat dia sí, dia també. Se m’ha arxivat una de les denúncies amb un vídeo on està a menys de 200 metres de la meva casa per falta de proves, perquè el fiscal ho va veure conseqüent i a la setmana d’arxivar aquesta denúncia se’m va presentar i es va passar la mà pel seu coll.\nLa teva vida amb el teu gos ha canviat?\nQuan vaig veure el projecte ESCAN em vaig emocionar perquè veus a una altra dona com tu amb aquesta llibertat per sortir i anar on vulgui i veus que tu estàs com sempre, haig d’anar acompanyada a tots els costats. Jo, per exemple, era veure que fosquejava i a mi m’entrava el telele, em posava fins a nerviosa. M’havia d’anar a la meva casa, tancar les portes, mirar totes les finestres. I ara ha canviat.\nDes del 2015, dos anys i mig, vaig estar amb por de sortir al carrer fins al dia 26 de desembre del 2017. En la fira del 2015 vaig sortir un dia amb els meus pares i la meva família envoltada, perquè el meu fill volia anar a la fira. La policia em va dir que millor que no sortís. El podia sortir cada dia a la fira, cada dia de festa i el meu fill i jo tancats a casa. És que hem fet alguna cosa ell i jo? No. Al final se’ns criminalitza a les víctimes, no als maltractadors.\nAra estic bé. Des que està el gos, ja no tinc por, em dóna la vida totalment. Encara que venja, el gos l’hi menja. És més, el projecte el be que té és que t’obliga a sortir, perquè tu has de treure al gos. El gos ha de fer les seves necessitats i ha d’entrenar cada dia. Ja tens obligacions, mentre que tu abans potser et quedaves a casa plorant i ara no.\nEls meus problemes ara són en entrar en un bar. Jo ara puc estar aquí, en la terrassa, però aquí dins no em deixen entrar. Diu Mercadona que l’ordenança no em permet entrar en cap comerç però m’ho permeten Carrefour, IKEA i el Corte Inglés. Ja per si mateix, jo vaig marcada. Quan veuen que no es pot tocar, primer em miren a veure si veig. I clar, quan em veuen que jo miro, doncs diran: “aquesta dona no és cega”.\nNo puc viatjar amb el gos. En la comunitat de Múrcia sí que puc entrar en els autobusos i en els trens de rodalies. Aquí he sol·licitat a la Regidoria poder pujar als autobusos, que reconeguin els gossos de teràpia. I ja anar a hotels o similars és una odissea. Quan vas a fer un viatge, tens el límit que només pots anar en el teu cotxe per tenir habilitat el teu gos. I si no tinc cotxe? Hi ha noies en el projecte que no tenen cotxe, que han de dependre que algú les porti.\nEl projecte ESCAN el bé que té és que t’obliga a sortir, perquè tu has de treure al gos.\nQuines mesures et proporcionen per a la teva seguretat i prevenció?\nLes desarrelades sempre han estat les dones. Per què una dona amb la seva prole s’ha de desplaçar a una altra ciutat i ha de deixar la seva xarxa familiar, de suport, els fills i filles, han de deixar a la seva gent? Els desarrelats i desarrelades són els fills, filles i la dona, perquè en definitiva ha d’anar-se d’una ciutat, i busca’t tu la vida on vas, i sola!\nSola, perquè jo aquí tinc als meus pares, tinc treball. La meva mare ve corrent si la necessito, però si jo estic en un altre lloc no. Tens els teus amics, les teves amigues. És la teva xarxa de suport. Quan em veuen corrent, vénen. Em donen suport . Totes aquestes coses són molt importants.\nLes que estem marcades som nosaltres. A mi l’única cosa que se m’ofereix a la meva regió és una casa d’acolliment. No hi ha més mitjans per poder-nos posar, perquè jo tinc el meu treball, jo tinc la meva vida, tinc la meva família. Llavors, haig de marxarr jo? Que els hi portin a ells!\nA tots junts?\nSí, jo els posaria a tots junts. M’ho he plantejat moltes vegades. Com seria, per exemple, una casa d’acolliment que en comptes que fora de dones, que sí les necessitem, fora una casa de maltractadors i que ells hagin de fitxar amb el dit, no amb una targeta. De quina hora a quina hora treballes? De 9 a 2. Bé, doncs tu de 9 a 2 sals del treball i has d’anar i estar dins, com si fos una semipresó. Que ells no tinguin la llibertat que nosaltres no tenim. El primer any em crida el meu policia de seguiment i em diu: “Mira, hem estat plantejant el teu cas i gairebé el millor que pots fer és que no surtis aquest any a les festes”.\nLes desarrelades sempre han estat les dones.\nEn el treball sí que m’estan recolzant, encara que hi hagi unes poques persones que no. Que per a una hòstia que m’han donat, que bé, que m’estan adaptant els horaris. Paraules textuals. Jo vaig demanar un trasllat al gerent perquè no aguantava més. Vaig haver d’anar un dia al col·legi. Al meu fill li va donar un atac d’ansietat per la situació, Em van dir que fos al més aviat possible perquè no hi havia manera de calmar-ho, necessitava veure’m. Havia passat uns dies amb el seu pare i no sé què va succeir, han estat tantes que no ho recordo. Com seria perquè a mi em cridessin del col·legi, quan els deia que no em cridessin, que no alarmessin a la criatura. Tinc una situació que no vull que es vegi ningú en aquesta, però normal no és. Quant a la resta de la gent, hi ha moltes persones que em donen suport , el meu cercle em recolza molt. Però clar, els que et piquen, i més quan estàs malament…\nAra ja estic bé amb l’horari però en un centre en el qual no tinc lloc on deixar al gos. L’altre dia ho vaig deixar en un magatzem. El primer dia vaig arribar amb ell i em van dir que no hi havia lloc per deixar al gos. Vaig pujar a la meva casa corrent. Quan vaig deixar al gos, vaig baixar i llavors pujava el meu veí. Mira, quan baix per l’escala, que l’escala té un recodo, i veig a un home… em vaig posar a cridar: “socors, auxili!”. Jo sense el gos em veig desvalguda. I el meu veí, comença: “Venja, que sóc jo, tranquil·la, ha passat alguna cosa?” Clar, el veí em va acompanyar al treball perquè em feia por, a les 6.45 del matí. Jo no hauria de tenir, entre cometes, por, però clar…\nComet sents ara en la vida?\nAra la meva vida és nova i diferent, la qual cosa vull és gaudir i ser feliç. Solament em lleva la felicitat el tema que segueixi veient al nen. Això és el que pitjor porto i més pels casos que se senten. Amb una ordre d’allunyament de cinc anys, a 500 metres. No deixa de ser un noi de 7 anys i fins als 12 anys has d’anar, perquè fins als 12 anys no s’escolta als fills.\nJo ara no tinc por de parlar. Estic disposada a posar-me davant d’un polític, és que m’és igual amb qui hagi de parlar.\nEn el psico-social també han d’estar més preparats, perquè no ho estan. A l’assistenta social que em va tocar, li feia classe… clar, imagina’m a mi fent classe. Jo sóc una tia segura i després em veus allí en un despatx plorant i explicant-li. Crec que han d’estar més preparats tant els jutges com els fiscals i els advocats. Hauria d’haver-hi un protocol que abasti també a la família extensa, a la família més propera. Això seria part de la violència de gènere.\nLes víctimes coneixem les fallades. Jo et puc dir: “sent, què et semblen les estructures que hi ha?”, i tu em vas a dir: on estan els forats, on falla això? El policia de seguiment es queda curt. He tingut tres, perquè són els policies que s’estan prejubilant. Llavors els posen en aquesta activitat, segona activitat. Però al primer que vaig tenir, que li vaig dir: “T’ho demano per favor, veuen un dia amb mi”. Jo el que volia és que ell fos el meu testimoni, però no ho va fer. A més li vaig dir: “Per favor, si només és un dia que et vinguis a la sortida o a l’entrada, va a anar”. I no, no ho va fer. Llavors, per a mi que el policia de seguiment et truqui per telèfon i et digui: “Com vas?”. Doncs un dia m’ha cridat i potser no em ve de gust parlar i no li he agafat el telèfon, i ara per exemple em crida: “Què tal vas?”. Doncs des que tinc al gos sempre és la mateixa resposta. Gràcies al gos, estic bé.\nLa violència institucional en l’agenda feminista A les dones se’ns exigeix molt més a causa de la cultura masclista


El migcampista posa punt final a una etapa de set temporades a Montilivi i continuarà la seva carrera al Club Bolívar, de la Primera Divisió de Bolívia\nGranell, durant un partit del Girona | Europa Press\nRedacció Octubre 6, 2020 8:26 pm\nPunt final a l’etapa d’Àlex Granell a Montilivi. El Girona ha informat aquest dimarts que el capità marxa del club blanc-i-vermell després de set temporades al primer equip en direcció al Club Bolívar, de la Primera Divisió de Bolívia i presidit per Marcelo Claure, propietari del 35% de les accions de l’entitat gironina. Després de l’ascens frustrat de la temporada passada, Granell fa les maletes i finalitza una trajectòria farcida de moltes alegries, però també de decepcions.\nFormat a les categories inferiors del Girona, Granell ha jugat 233 partits amb la samarreta del primer equip, durant els quals ha celebrat 16 gols i repartit 34 assistències. És, evidentment, el jugador amb més compromisos com a professional a l’entitat de Montilivi. “El club vol agrair-li no només el seu compromís i treball com a futbolista, sinó també els valors que, com a jugador i capità, ha transmès. Gràcies i molta sort, Àlex”, s’ha acomiadat el Girona.\n👏 Per sempre blanc-i-vermell! #GràciesGranell ❤🤍 pic.twitter.com/jww5vKAY67\n“Gironins i gironines, avui és un dia molt especial i difícil. M’havia imaginat moltes vegades com podria ser la meva arribada al club, però mai m’havia imaginat com seria el comiat. Avui se separen els nostres camins, prenc una decisió important en la meva carrera esportiva. Aquests sis anys que he passat aquí han estat els millors de la meva vida. Els he viscut amb una intensitat i unes emocions exagerades. He gaudit moltíssim jugant a Montilivi. Em dona pau i tranquil·litat saber que he participat en els millors anys de la història del Girona. La decisió no és gens fàcil, però penso que és el millor per tothom. S’ha de saber tancar bé les etapes. Ara emprenc un nou camí i nous reptes, que és el que necessito. Sempre tindreu un gironí que des de la distància estarà animant com ho ha fet sempre des de dins del camp“, s’ha acomiadat Granell.


cal rèflex: Reagrupament-Alt Urgell, en marxa\n(P. s.— A Viure als Pirineus han fet un exercici de pseudoperiodisme al més pur estil E-notícies. Han copiat literalment l’esborrany (esborrany!) de nota de premsa que he preparat per discutir-lo amb els companys associats i que podeu llegir en aquesta entrada. Ningú no els ha enviat cap comunicat oficial ni res. Visca la Pepa! A més, no esmenten la font del copia-enganxa i han posat cometes dissimuladament i barroerament. Periodisme del bo, per distreure's. He he.)\nAhir vam constituir l'assemblea de l'Alt Urgell de Reagrupament en una reunió a la Seu amb Joan Carretero, altres membres d'RCat i una colla d'associats de la comarca. Comencem amb ganes de treballar per difondre el missatge i per ampliar la xarxa d'implicats (des de 6 euros podeu associar-vos a RCat) en aquest projecte renovador i ambiciós.\nMassa ambiciós? Quan vaig dir al doctor que deu diputats em semblen un bon resultat amb vista a les eleccions nacionals, em va respondre que no, que hem d'aspirar a la majoria, que hem de treballar pensant que podem aconseguir aquesta majoria decisiva que faci que el Parlament declari la independència l’any que ve. I per què no? Volem el pa sencer abans no s'assequi, oi?\nEn qualsevol cas, si fracassem en el nostre intent, em sembla que va quedar molt clar que Reagrupament serà al Parlament per pactar amb qui vulgui el dret i l’exercici de l’autodeterminació i la regeneració de la política, els dos grans eixos de l’associació.\nSuposo que si el doctor llegís aquest apunt hi estaria d’acord.\nEncara no coneixia Joan Carretero personalment, tot i que l’he sentit i llegit prou per tenir una idea de la persona i el polític. És un home seriós i afable, fins i tot catxondo, o sigui que la fama d’orc (esquerp) no sé d’on la treuen.\nÉs un home normal del Pirineu, coi.\nDesprés de presentar-nos, em va preguntar si era de la Seu.\n—No, del Pla de Sant Tirs, però sóc fill d’Igualada. I la meva mare és filla de Barbens, on vostè va fer de metge uns quants anys.\nAixò li va fer gràcia, em sembla.\n—Vuit anys, hi vaig ser. Encara me’n recordo quan no hi havia cap carrer asfaltat... Quants anys tens tu?\n—Eres petit. [...] I saps que vaig jugar a futbol amb l’equip del Barbens i vaig ser-ne el president, llavors que hi vam posar la grada?\n—No, no ho sabia. He he, que bo!\nPugem cap a la sala. El discurs ja me’l sé, però el mirall que ens posen al davant ens mostra una realitat política catalana que em sobrepassa i em deixa perplex. I el que no sabem. Cal una regeneració, cal transparència i limitació de mandats. Cal un canvi radical.\nBé, no m’allargo. Acabo d’escriure un esborrany de nota de premsa que passaré als reagrupats que ens vam trobar ahir per veure què en pensen. La copio aquí per si algú hi està interessat.\nComencem a treballar amb il·lusió. T’hi apuntes?\nde Reagrupament a l’Alt Urgell\nBusca associats que vulguin implicar-se en una candidatura per declarar la independència i regenerar la classe política\nEl dilluns 29 de juny es va constituir l’assemblea comarcal de l’Alt Urgell de l’associació Reagrupament. La trobada, en què va participar el líder de Reagrupament, Joan Carretero, va servir per escollir la gestora amb què s’organitzarà la delegació comarcal i per fixar-ne els objectius i l’estratègia.\nLa primera finalitat és difondre els dos punts clau del projecte de Reagrupament: aconseguir una majoria parlamentària que proclami la independència de Catalunya l’any que ve i la regeneració política. L’altra prioritat és captar associats de l’Alt Urgell i residents a Andorra que, a partir d’una quota mínima de 6 euros, s’impliquin directament en aquest projecte innovador.\nL’assemblea comarcal de l’Alt Urgell, com la mateixa associació a escala nacional, neix amb la voluntat de no ser un partit tradicional, sinó una entitat sense jerarquies, transversal, d’ampli espectre ideològic, que aplegui la població que considera que la via autonomista s’ha esgotat i que l’únic camí que ens queda és disposar d’un estat propi de manera immediata. Un cop assolit l’objectiu, Reagrupament es dissoldrà i serà llavors quan podrem centrar-nos en les ideologies, decidir si volem ser més de dretes o d’esquerres. És, doncs, la priorització de l’eix nacional.\nEl segon gran eix que defensa Reagrupament és inseparable del primer. La situació de desafecció que hi ha a Catalunya envers la classe política és un problema greu que s’ha de resoldre amb una regeneració urgent. L’associació aposta per l’austeritat, la meritocràcia, l’excel·lència, la limitació de mandats, una transparència efectiva i plenament visible, com també la fi del clientelisme i de la xarxa d’ocupació en què s’han convertit les nostres administracions [Això ho canviaria; hi posaria: els partits i les administracions]. En definitiva, tal com ha subratllat Joan Carretero: “Nosaltres no ens volem guanyar la vida amb la política”, sinó que treballem amb un objectiu clar i a curt termini, amb un principi i un final, allunyat de l’ambigüitat i la supeditació actuals de les altres forces polítiques nacionalistes.\nEls reagrupats creiem en el nostre projecte, tenim la il·lusió i el convenciment que no solament és possible sinó que també és l’única sortida que té el país actualment per sobreviure culturalment i per garantir el benestar dels catalans. Pensem que podem aconseguir el nostre objectiu l’any que ve i convidem tots els catalans de l’Alt Urgell i d’Andorra a sumar-se a un nou moviment, diferent dels partits tradicionals, perquè sembla que ha quedat prou clar que no n’hi ha cap que estigui disposat a prioritzar la llibertat de Catalunya, cosa que, al capdavall, és la millor política social que podem fer. Per patriotisme i per dignitat, és l’hora que l’independentisme de veritat torni al Parlament i es faci efectiu.\nLes persones interessades a formar part de l’assemblea comarcal de Reagrupament o que vulguin rebre més informació sobre l’associació, poden contactar-hi a través de l’adreça alturgell@reagrupament.cat.\nAlt Urgell, 1 de juliol del 2009\n"...Que tinguis sort\nÀnims !!!! i sobretot salut.\nBons estiu família\n1 de juliol de 2009 a les 7:21\nGràcies, home, igualment.\nAixò de 'bon estiu' sona a vacacions, punyeteru.\n1 de juliol de 2009 a les 8:57\nClar, vacances. El normal.\nBona sort amb l'aventura! Amb uns milers com tu el país seria una altra cosa. Aviam com evoluciona.\n1 de juliol de 2009 a les 10:06\nJo també t'estimo, Puigma, encara que facis vacances de profe.\nVes que no et piqui una medusa o t'agafi una insolació.\n1 de juliol de 2009 a les 17:07\nEp! enhorabona Reagrupats de l'Alt Urgell, el mateix dia vam constituir-nos a Gràcia amb un gran èxit de participació.\nAixò no hi ha qui ho pari!\n1 de juliol de 2009 a les 17:26\nHola, Epístoles i pistoles,\nMolta sort i endavant les atxes!\nSi no ho fem nosaltres, qui ho farà? Els de la pluja fina i les mans netes? La intel·lectualitat apoltronada? Les sectes de la menjadora? Els de l'ambigüitat del segle XX?\n1 de juliol de 2009 a les 18:58