L’Aprenentatge servei innovació en el treball comunitari – Impuls\nImpuls > Actualitat > L’Aprenentatge servei innovació en el treball comunitari\nL’aprenentatge servei és una activitat complexa que integra el servei a la comunitat amb l’aprenentatge de continguts, competències, habilitats o valors. L’APS té una intencionalitat pedagògica i comunitària. És una proposta innovadora que parteix d’elements tan coneguts com el servei voluntari a la comunitat i l’adquisició d’aprenentatges. L’aprenentatge servei és, doncs, un projecte educatiu amb utilitat social.\nAquesta perspectiva ens dóna una altra visió del treball comunitari, on el protagonisme és compartit entre els més joves i els seus centres educatius, els i les educadores, la comunitat en el seu conjunt i les persones facilitadores de l’experiència.\nLa setmana que ve tenim la possibilitat de conèixer més, la VIII Trobada estatal d’Aprenentatge-Servei se celebra enguany 2015 a València i li correspon al Grup promotor d’APS de la Comunitat Valenciana la seua organització, allí ens veiem.\nBeauftragen sie autor hausarbeit schreiben kbickel01 ber content\n← El Consell Municipal d’Infància, exemple de participació\nJoc de taula com a eina educativa →


Can Caralt obre per vacances amb una àmplia programació cultural | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nCan Caralt obre per vacances amb una àmplia programació cultural\nCicle de concerts gratuïts que es farà durant quatre divendres d’agost als jardins de Can Caralt a Llavaneres\nLa tercera edició del festival de música oferirà durant quatre divendres d’agost un concert i una visita comentada al Museu Arxiu.\nVelvet Cadles, Wom Quartet, Eduard Canimas i Marc Ferrer Trio són els grups que actuaran a Can Caralt, obert per vacances, Tots els actes musicals estan organitzats per la regidoria de Cultura i la Comissió de Festes de Sant Andreu de Llavaneres. Els concerts començaran a les 22h i disposaran de servei de bar. Abans, a les 20h, es podrà fer una visita comentada al Museu Arxiu de Sant Andreu de Llavaneres i a la Pinacoteca.\nDivendres 10 d’agost: Velvet Cadles\nEs tracta d’un quintet vocal barceloní que format per Mamen Salvador (contralt), Miguel Ángel García (primer tenor), Agustí Burriel (segon tenor), Eduard Peregrin (baríton) i Juan Ibáñez (baix). El seu repertori inclou clàssics del doo-wop i composicions pròpies en un show ple de ritme, virtuosisme i bones vibracions. Un concert fàcil de gaudir i difícil d’oblidar.\nDivendres 17 d’agost: Wom Quartet\nClara Luna (piano i veu), Laia Fortià (bateria i veu) i Gemma Abrié (contrabaix i veu) són tres representants de la nova generació de músics del panorama català amb un nou repte musical: poder cantar i tocar un instrument alhora. El seu estil navega entre el jazz, la bossanova, el soul o el pop a través d’arranjaments propis.\nDivendres 24 d’agost: Eduard Canimas\nMúsic i cantant, Eduard Canimas va començar la seva trajectòria musical als anys vuitanta tocant en bars de Girona amb el seu amic Adrià Puntí, amb qui versionava des de LouReed fins a Pau Riba o David Bowie. Les seves cançons, a mig camí del surrealisme i espiritualitat, es poden situar en les òrbites galàctiques de Jaume Sisa i Pau Riba. Estilísticament basculen entre la cançó d’autor i el rock.\nDivendres 31 d’agost: Marc Ferrer Trio\nAquesta formació neix el 2015, quan el pianista Marc Ferrer té la inquietud d’encapçalar un projecte en solitari fent composicions pròpies i clàssics del Blues i el Jazz. Per portar-ho a terme compta amb dos dels millors músics del gènere d’aquest país, com són en Pep Rius al contrabaix i l’Olivier Rocque a la bateria. El resultat és un projecte molt íntim que farà vibrar el públic.\nCan Caralt, Carretera de Sant Vicenç, 14- Sant Andreu de Llavaneres


Sabatilles esportives veganes de dona amb teixit de vellut, sostenibles i ecològiques. Slow Nature®\nSabatilles de vellut Wika en microfibra ecològica.\nmida 36 37 38 39 40 41 42\nSabatilles esportives veganes amb plataforma de 4 cm fabricades amb teixit de vellut vegà. Té reblons metàl·lics platejats (sense níquel) i cordons de polièster. Disponible en color bordeaux i negre. No utilitzeu crema de polir.


El projecte BODEGA, Premi Fundació Banc Sabadell a la Innovació en Arquitectura – Fundació Banc Sabadell\nMés d'un centenar d'arquitectes, estudiants d'arquitectura i altres professionals de més de 15 països diferents han participat en la recerca del projecte.\nEl Premi Fundació Banc Sabadell a la Innovació en Arquitectura, convocat en el marc de la Mostra d’Arquitectura Internacional del Col·legi Oficial d’Arquitectes de Catalunya (COAC), ha estat atorgat al projecte BODEGA, dirigit i coordinat per Edouard Cabay, Carles Sala i Relja Ferusic. Tres arquitectes formats en la ETSAB i l’Architectural Association de Londres.\nAquest premi reconeix el treball d’arquitectes que aposten per solucions inèdites i innovadores, aportant noves solucions, propostes, sistemes o processos. En el cas de BODEGA, el projecte es basa a relacionar les necessitats del món del vi a Catalunya amb les possibilitats que ofereix l’arquitectura contemporània.\nMés sobre BODEGA\nEl canvi climàtic afecta també a l’enologia, de manera que els mètodes més tradicionals de producció de vi estan evolucionant ràpidament. Aquest projecte posa al servei dels enòlegs el coneixement tecnològic i científic de l’arquitectura. Es tracta de tornar a recuperar el valor de materials que sempre han estat presents en l’elaboració del vi (ceràmica, fusta, vidre…) amb l’objectiu de recuperar-los, però des d’una nova perspectiva: la que aporten els nous coneixements científics.\nLa recerca abasta aspectes com el paisatge de la vinya, el celler i el seu context rural, el procés d’elaboració del vi (collita, fermentació, criança, coupage i envelliment), el disseny dels espais de producció, i els espais per al tast de vins. La propera fase del projecte és construir un espai de tast, que se situarà en la Finca Mas Rodó, en el Penedès, i consistirà en una estructura de fusta amb una pell activa de cristall i Corian, desenvolupada expressament per Cricursa i DuPont.


Jazztrònica Fest & Market de març amb Dego & Kaidi I Blue Lab Beats\nEl festival de jazz i electrònica torna aquest 2022 amb una edició cada mes, la primera a la sala Utopia126, us ho expliquem!\nLa primera edició d’aquest 2022 del Jazztrònica Fest & Market promet ser tot un regal pels amants del jazz, l’electrònica, la gastronomia i els markets. Aquest festival, que va arrencar l’any passat amb tres edicions, exhaurint totes les entrades, amplia ara el seu concepte i també els seus escenaris. Podrem gaudir d’artistes internacionals referents del món del corrent nu-jazz i jazz d’avantguarda i, a més, Jazztrònica segueix apostant per portar a la ciutat artistes locals novells i futures promeses.\nCom a caps de cartell d’aquesta edició, a l’escenari principal actuaran els djs britànics Dego & Kaidi Tatham i la banda britànica Blue Lab Beats, que porta el jazz a un nivell superior en combinar-lo amb el hip-hop, l’afrobeat i l’electrònica. A més, també podrem gaudir amb la música de Dj Torner Quartet, amb el trompetista del prestigiós segell Blue Note Records Erik Truffaz.\nI, a la segona zona d’escenaris, el dj Ishmael Sustraivibez, que va ser resident de la primera edició del festival, i Breixo Martínez, membre de l’equip de djs de Discos Paradiso, delectaran els assistents amb les seves session.\nA més de bona música, en aquest festival pensat per passar-hi el dia trobareu una zona gastronòmica, amb foodtrucks que oferiran propostes per a tots els paladars, la fira del disc i del llibre organitzada per Gran Price Vinyl Riots, una zona infantil i una zona de market de roba vintage, complements i art que compta amb la col·laboració de Flea Market Barcelona. I tot i que la seva ubicació habitual són els jardins del TNC, aquesta primera edició, per risc de pluja, es celebrarà a la sala Utopia 126. Feu-vos amb les vostres entrades i no us ho perdeu!


7 de desembre de 1676, l'astrònom danès Ole Romer fa la primera estima\nastronomía · 07 de desembre, 2020\n7 de desembre de 1676, l'astrònom danès Ole Romer fa la primera estimació de la velocitat de la llum\nTal dia com avui (7 de desembre) del 1676, a França, l'astrònom danès Ole Romer fa la primera estimació de la velocitat de la llum\nOle Christensen Rømer va néixer el 25 de setembre de 1644 a rhus, es va fer famós per ser la primera persona a determinar la velocitat de la llum l'any 1676 amb un valor inicial de 225.000 km/s.\nRømer va estudiar el moviment del satèl·lit "Ío" de Júpiter amb un telescopi, en adonar-se que temps entre els eclipsis del satèl·lit de Júpiter és menor quan la distància a la Terra decreix, i viceversa. Després de fer els càlculs obté un valor de 214.000 km/s.\nAquest valor, 214.000 km/s, està allunyat dels 299 792 km/s actuals. Però és un càlcul molt acceptable per a l'època en desconèixer-se la distància exacta que separava Júpiter de la Tierra. Fins aleshores es pensava que la seva velocitat era infinita.\nRømer també va realitzar diversos invents:\nel micròmetre per observar eclipsis\nel telescopi meridià (anteull meridià).\nel 1701, Ole va idear una escala de mesura de temperatura anomenadaGrau Rømer, que avui ja ha caigut en desús.\nCom curiositat comentar que una història plausible en relació de la escala de Rømer amb la creació de la escala Fahrenheit és que Daniel Gabriel Fahrenheit , va conèixer l'existència de l'escala de Rømer, i va anar a visitar-lo el 1708. Després d'aquesta visita, Fahrenheit va millorar l'escala, incrementant el nombre de divisions per un factor de quatre; quedant establerta com la escala Fahrenheit, en 1724.\n- intentaré guanyar a la llum\n- tu m'has dit que la llum té una velocitat\n- doncs intentaré guanyar a la llum\n- amb una catapulta?\n- i com ho faràs?\n- facil. Pujo, tallo la corda, surto disparat i veig que passa si vaig més ràpid que la llum\n- saps que només tens una oportunitat?\n- si... però, i si vaig més ràpid que la llum?\n- no sé... quina emoció!\n- menuda coca t'enganxaràs


Constantí mostra la seva solidaritat amb una gran participació en la campanya de donació de sang | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nConstantí mostra la seva solidaritat amb una gran participació en la campanya de donació de sang\nImage del Pavelló Poliesportiu de Constantí\nLa campanya especial de donació de sang que s’ha celebrat aquest divendres 20 de març al Pavelló Poliesportiu de Constantí ha estat tot un èxit. El Banc de Sang i Teixits ha fet aquesta campanya per recollir reserves donada la situació excepcional provocada pel coronavirus, el Covid-19. Es vol així augmentar les reserves i garantir l’assistència sanitària als hospitals.\nHan estat prop de 40 persones les que aquest divendres a la tarda s’han traslladat fins al Pavelló Poliesportiu per donar sang. Tot un èxit de participació, i és que no es va poder agafar a totes les persones i fins i tot alguns van haver de marxar sense poder fer la donació, un fet força inusual. Des de l’Ajuntament de Constantí, a través de les xarxes socials oficials, es va donar les gràcies a la col·laboració ciutadana i es va agrair la solidaritat dels convilatans en les circumstàncies actuals.\nDurant la donació es van prendre les mesures de precaució adequades: els donants es van poder rentar les mans i disposaven de gel esterilitzant en arribar al Pavelló, es va guardar la distància mínima d’un metre amb la resta de persones i se’ls va donar un bolígraf d’un sol us per emplenar el qüestionari. També se’ls va prendre la temperatura i el personal sanitari portava guants i mascareta.\nLa donació de sang és aquests dies una de les activitats imprescindibles que la ciutadania pot fer per afavorir el funcionament del sistema sanitari i l’atenció als pacients dels hospitals. Des de l’arribada del coronavirus, el nombre de donacions ha baixat i durant els propers dies es preveu que ho faci encara més.\n18/11/2019 Constantí organitza un acte de reconeixement a la seva Gent Gran\n19/02/2018 Constantí celebra el Carnaval amb un gran èxit de participació


L’Ajuntament de Figueres programa la jornada promocional 2×1 al parc d’atraccions de les Fires i Festes de la Santa Creu – Guia de Roses\nHome ALT EMPORDÀ FIGUERES L’Ajuntament de Figueres programa la jornada promocional 2×1 al parc d’atraccions de les Fires i Festes de la Santa Creu\nL’Ajuntament de Figueres programa la jornada promocional 2×1 al parc d’atraccions de les Fires i Festes de la Santa Creu\nEl parc s’obrirà el dijous 27 d’abril a partir de les 5 de la tarda i tancarà el diumenge 7 de maig.\nL’Ajuntament de Figueres ha programat una jornada promocional al parc d’atraccions de les Fires i Festes de la Santa Creu amb la oferta de 2×1 per al dijous 27 d’abril. Així, el parc, que com cada any s’instal·la al Recinte Firal de Figueres, obrirà un dia abans del que és habitual, a partir de les cinc de la tarda, i tancarà el diumenge 7 de maig.\nL’Ajuntament ha aconseguit fer aquesta jornada promocional després que les negociacions dutes a terme pel regidor de Fires i Mercats amb l’Associació de Firaires de les Comarques Gironines donessin els seus fruits, ja que cal recordar que l’any passat aquesta jornada promocional no es va poder celebrar.\nEl regidor de Fires i Mercats, Jordi Masquef, assegura que es tracta d’una jornada de caràcter lúdic i social, pensada especialment per a les nenes i els nens, que pretén que la gent amb menys recursos pugui gaudir de totes les atraccions del parc a un preu mòdic.\nL’Ajuntament de Figueres anima a fer difusió a les xarxes socials dels hashtags #SantaCreu17 i #Figueres, per tal de fer arribar les activitats de les festes a tothom, i recorda que, enguany, l’aplicació per a mòbils de la Santa Creu 2017, amb informació ampliada de totes les activitats i actes, també estarà disponible per a Iphones.\nprevious Figueres celebrarà la diada de Sant Jordi amb una desena d’activitats culturals durant tres dies\nnext Inici del concurs de fotografia


Elaboració de vi de tina | Mapes de Patrimoni Cultural\nElaboració de vi de tina\nElaboració de vi de tina El Pont de Vilomara i Rocafort\nTina de l'Arbocet\nEl celler Abadal, propietat de la família Roqueta, ha recuperat la tècnica d'elaboració del vi de tina, tan característic d'aquesta zona. Ho ha fet en una tina de pedra seca ubicada a les vinyes del mas Arbocet, que dona nom al vi que en surt.\nEs tracta d'un projecte experimental pioner, centrat en l'elaboració de vi a partir de varietats autòctones com el sumoll, la pansera, el punxó fort, el garnatxot, o el mandó, picapoll, cua de moltó, malvasia de Manresa entre d' altres. La vinya és amb ceps de més de 70 anys, seguint mètodes tradicionals. Per elaborar el vi de tina, el cupatge es fa a la vinya, collint les varietats blanques i negres al mateix moment i fermentant tot el raïm junt.\nEs verema en caixes i el cupatge majoritari de negre amb un percentatge de raïm blanc (pansera) es realitza a la mateixa vinya. Encubat i fermentat en tina de pedra seca. Encubat del raïm mixt entre la manera tradicional, aixafant el raïm sobre el brescat amb els peus i deixant caure el most, pells i rapa a la tina, i l'encubat actual, desrapant el raïm per tal de separar la totalitat de la rapa, eliminant un 70% de la rapa. La fermentació s'inicia sense cap additiu, essent els llevats propis del raïm els responsables de la mateixa. Fermentació sense control de temperatura. La temperatura del raïm a l'entrada no va superar els 16ºC i la fermentació no va sobrepassar els 25ºC. Es fa un control diari de densitats, temperatura i tast per valorar la seva evolució. Es realitzen dos descubats després de 17 i 26 dies de maceració.\nTast: color vermell cirera amb reflexos blavosos brillants. El nas destaquen les notes fresques de fruita vermella licorosa (gerds, maduixeta de bosc) amb tocs de garrofa i anís i fons especiat. Sensació aromàtica marcada de notes balsàmiques (pi, romaní, fullaraca) que recorda el paisatge que l'envolta.\nEn boca té una entrada golosa i una acidesa viva que manté en un perfil estructurat recte i que anirà perfilant-se amb el pas del temps. Marcada tipicitat.\nMiquel Palau és l'enòleg d'Abadal que té cura d'aquesta elaboració. L'any 2017 rep el Premi Honorífic al Futur, atorgat per la Guía de Vins de Catalunya 2018, que premia la trajectòria i la innovació.\nValentí Roqueta funda Abadal l'any 1983, en honor a les arrels i a la tradició vitivinícola de la família al Bages, que es remunta al segle XII, en concret a l'any 1199. El celler està ubicat a Santa Maria d'Horta d' Avinyó, al voltant de la masia familiar on s'han elaborat vins durant més de nou segles.\nEn la seva aposta pel territori com a camí de diferenciació i identitat, Abadal treballa per afermar la tradició vitícola de la zona amb innovació i modernitat.\nSeguint una línia d'investigació clara, tant en el treball de recuperació de varietats autòctones del Bages - com per exemple picapoll i mandó -, com en la investigació de tècniques de vinificació ancestrals, amb l'objectiu de posar en valor referents històrics del Bages. El Bages és una zona tradicionalment vinícola que va arribar a tenir més de 30.000 ha. de vinya, però entre finals de segle XIX i el primer quart del segle XX la va perdre gairebé tota, degut a la fil·loxera i a l'arribada de la revolució industrial.\nL'any 2009 Abadal impulsa la línia de treball Paisatges 1883 -anomenat d'aquesta forma per ser l'any de màxim esplendor de la viticultura del Bages -, que s'inspira en el coneixement vitícola i l'herència varietal de la família Roqueta. I un dels projectes en que es concreta Paisatges 1883 és el Vi de Tina Mas Arbocet.\nEl projecte del Vi de Tina neix l'any 2012, de la voluntat d'Abadal de recuperar una forma de vinificació antiga, per tal d'experimentar i veure com donar més identitat als vins actuals, aplicant-hi els coneixements obtinguts. Amb la recuperació del patrimoni de pedra seca del Bages, a l'hora aconseguint que els vins siguin més autèntics i més identificats amb el territori.\nAquestes tines, joies de la viticultura i l'arquitectura ancestral, estan construïdes a partir de pedra seca i, úniques a Europa i al món, actualment al Bages hi ha més de 100 conjunts i es troben únicament en aquesta zona. A l'interior de la tina hi ha rajoles de ceràmica cuita, que entren en contacte directe amb el raïm al fermentar. Abadal recupera aquestes vinificacions per experimentar quines sensacions aporta al vi un material menys inert que el que es fa servir en l'actualitat. El raïm s'aboca a la tina i s'aixafa de forma suau amb els peus, fermentant-se dins la tina a la temperatura natural d'aquesta.


La Seguretat Social perd 4.187 afiliats estrangers a Catalunya - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa Seguretat Social perd 4.187 afiliats estrangers a Catalunya\nEn conjunt, suma 36.591 persones més al Principat el novembre respecte a l'any anterior\nEl nombre d'estrangers afiliats a la Seguretat Social va disminuir en 4.187 persones al novembre, un descens del 0,95 %, cosa que situa en 437.439 la xifra total d'inscrits forans.\nD'acord amb les dades publicades ahir pel ministeri d'Ocupació, la Seguretat Social a Catalu-nya va sumar 36.591 persones mé que l'any passat, xifra que suposa un creixement interanual del 9,13 %.\nPer règims, la majoria dels ocupats estrangers està enquadrada en el Règim General, 366.793, dins dels quals s'inclou el Sistema Especial Agrari (15.596) i el de Llar (33.346). A aquest règim el segueix el d'Autònoms, amb 69.911 persones, i el Règim Especial del Mar, 735.\nDel total de treballadors estrangers, 292.055 procedeixen de països de fora de la Unió Europea, mentre que la resta, 145.385, ho fan de països comunitaris.\nEn l'àmbit estatal, el nombre d'estrangers afiliats a la Seguretat Social va disminuir en 14.516 persones aquest mes de novembre, fet que suposa una pèrdua del 0,78 % i situa en 1.836.498 la xifra total d'inscrits forans. La Seguretat Social va sumar el mes de novembre a Espanya 131.577 ocupats més que en el mateix mes del 2016, fet que suposa un creixement del 7,72 % interanual, l'increment més gran en un mes de novembre en els últims deu anys. L'afiliació va augmentar a Múrcia (3 %), Comunitat Valenciana (2,80 %), Andalusia (2,10 %), Canàries (1,49 %), Madrid (1,34 %), la Rioja (0,68 %) i País Basc (0,43%).


Agost | 2009 | IGUALADA HOQUEI CLUB | Pàgina 2\nPrimer assaig de pretemporada del PROINOSA Igualada que ha tret un empat de la seva visita a la complicada pista de parquet fosc de Sant Narcís. Més enllà del resultat final davant d’un rival veteranitzat amb els últims fitxatges i més rodat … Continua llegint →\nEl PROINOSA Igualada juga aquest divendres el primer partit de pretemporada. Serà a la pista del primer rival de la Ok Lliga, el GEiEG, però a diferència del partit que obrirà la competició, en aquesta ocasió són els igualadins els … Continua llegint →\nFORMATJÉ: MAI NO HAVIA ESTAT EN UN LLOC AIXÍ\nPublicat el 20 Agost 2009 per ihc\nTercer dia d’entrenament doble de la setmana. Al matí ja s’han treballat alguns detalls tàctics que el tècnic, Joan Carles, vol posar en pràctica aquesta temporada. A la tarda els jugadors han afrontat una sessió física molt forta sota la … Continua llegint →\nSegon dia de pretemporada del PROINOSA Igualada. Ja han aparegut les clàssiques agulletes i els jugadors van una mica cansats després de 4 sessions dures de treball. Sortosament els ensurts del primer dia han quedat en un no-res i tant el Ton … Continua llegint →\nEl PROINOSA Igualada 2009-2010 ja ha estrenat la pretemporada. Ho ha fet, a diferència dels últims anys, amb un primer entrenament amb patins a les Comes marcat per l’atracció de les dues noves incorporacions, Torner i Formatjé. Les altres novetats … Continua llegint →\nHa arribat el dia. Aquest dilluns a 2/4 d’11 del matí comença la temporada 2009-2010. Els jugadors del PROINOSA Igualada arrencaran amb una sessió de patins a les Comes al matí i amb treball físic a la tarda a l’Estadi … Continua llegint →\nUN CAP DE SETMANA I JA ESTÀ\nPublicat el 15 Agost 2009 per ihc\nDilluns arrenca la pretemporada del PROINOSA Igualada HC. Aquest serà l’últim cap de setmana sense soroll de patins. Per endavant, tota una temporada d’il.lusions dipositada en un grup jove que ha de seguir creixent com a col.lectiu. Serà una temporada … Continua llegint →\nHORARI DEL DIA 1\nPublicat el 14 Agost 2009 per ihc\nEls jugadors dels PROINOSA Igualada ja tenen hora d’arrencada de pretemporada. la plantilla del primer equip de l’IHC ha estat convocada a les Comes a 2/4 d’11 del matí per fer una sessió de patins. A la tarda a partir … Continua llegint →\nFORMATJÉ: HI HA MOLTES GANES DE COMENÇAR\nPublicat el 12 Agost 2009 per ihc\nA només 96 hores de l’inici de la pretemporada els jugadors del PROINOSA Igualada són en aquests moments la demostració pràctica de les ganes que hi ha que torni d’una vegada l’hoquei. La plantilla nota, igual que l’afició, els 3 … Continua llegint →\nELS RIVALS ES REFORÇEN\nEls jugadors del PROINOSA Igualada esgoten les últimes hores de les vacances (el dia 17 tornen a la feina) mentre els rivals segueixen reforçant-se. L’últim de fer-ho és el GEiEG, amb qui els igualadins estrenaran tant els partits de pretemporada … Continua llegint →


Community Manager: Molt més que la gestió d’eines. – A new IS hope\nCommunity Manager: Molt més que la gestió d’eines.\nMolt més que gestionar eines\nMolt es parla de la feina del Community Manager, les Xarxes Socials, Social Media, SEO (Search Engine Optimization), SMO (Social Media Optimizacion) i el canvi que han comportat per a les relacions entre la empresa i el públic-consumidor.\nTot això es cert, i abaix hi han les plataformes que ho suporten, però no deixa de ser veritat que la part més complexa d’aquesta gestió es:\nIntel·ligència per a avançar-se als esdeveniments.\nRecursos (persones i temps) per a aplicar els 2 primers.\nQue la empresa realment ho vulgui fer. (La més important de totes, habitualment només es part de una estratègia de cartó-pedra i les prioritats estan ubicades en altres apartats)\nSi tot això s’acompleix… ja pots continuar amb els següents 3 apartats:\nAnàlisi Analitzar els missatges i entendre el contingut.\nHauria de tenir 3 apartats diferenciats:\nDesplegament: Quanta gent ha vingut a veure el meu contingut i des d’ on.\nImpacte: Quanta gent a desplegat el meu contingut, des d’ on\nFeedback: Com ha respòs (positivament, negativament, redistribució sense comentari,…)\nMalauradament, per la manca de temps, acaba sent un recompte numèric.\nEstratègia La peça clau.\nSobre l’anàlisi fet i el coneixement dels objectius de la empresa es fa la planificació dels següents passos.\nResposta Generació de les respostes buscant impacte viral.\nSeleccionar el contingut adient o crear-lo de nou.\nDesplegament a les plataformes.\nRecerca de líders d’opinió que puguin ampliar el desplegament.\nAquestes activitats poden desplegar-se en mil-i-una taula de activitats diàries, accions, tasques, KPI, etc… ja que no deixa de ser un flux continu d’activitat, però cal recordar que aquestes accions haurien de ser conseqüència de la estratègia i no una acció per si mateixa.\nGoogle PageRank Informació estadística, d’impacte, seguiment, recurrents, etc…\nKlout Permet gestió de diverses xarxes socials i integració de altres eines.\nFormSpring Permet obtenir feedback, sol·licituds de suport, dels usuaris\nRadian 6 Eina cara però que suporta clients de diverses plataformes, integració amb eines d’anàlisi estadístic i anàlisi semàntic.\nFacebook Màxim desplegament\nAudiència personalitzada. Tractament individual.\nFacilitat d’ús. Al 2015 continua essent la plataforma de més impacte.\nTwitter Promocional amb notícies de darrera hora.\nEls usuaris esperen un flux constant de novetats.\nYouTube Perfecte per a mostrar presentacions institucionals, congressos.\nPer a instruccions detallades només si cal fer coses manualment (muntar, desmuntar, etc…)\nInstagram Ubicació de les fotos utilitzades a Blogs, etc..\nPermet ampliar fàcilment la difussió i compartició addicionalment a la resta de plataformes\nLinkedIn Adient per a perfil professional i enllaç de CV dels professionals que formen part de la empresa.\nAjuda a mostrar una imatge de empresa consolidada, professional i ben preparada.\nWordPress Son l’eina que la gent corrent utilitza per a publicar el contingut.\nMolt important enllaçar-los i seguir per a detectar qui es líder d’opinió, que diuen, etc… al marge del “meu” discurs cap al públic general.\nEnredando: Optimizar contenidos en Páginas Web (ESP)\nEines de SEO-SEM (ENG)\nSemrush: Optimització de Anchor Text (ENG) [2016-01]\n17 Agost 2013 22 gener 2016 GlobusCommunity Manager, Xarxes socialsCommunity Manager, Eines i Software, Instagram, Pinterest, SEO, Social Media, Tools, Twitter, Xarxes socials\nEntrada anteriorCloud Computing i Protecció de dades Personals\nSegüent entradaCloud Computing: L’anàlisi de Riscos


80 grams | Comunicació literària: 80grams celebra 3 anys de literatura catalana\n80grams celebra 3 anys de literatura catalana\n80grams celebra aquesta setmana el seu tercer aniversari. Ja són tres anys compartint amb vosaltres tot el que es mou al món editorial català, i la literatura feta en la nostra llengua.\nDes de la seva creació 80grams ha anat creixent mica en mica i ho ha fet gràcies als blocaires que dia a dia ens visiteu i compartiu amb nosaltres la passió per la literatura catalana. Algunes de les novetats més destacades d'aquests tres anys de vida ha estat el programa de ràdio que fem cada dilluns a Ràdio Ciutat de Badalona i la introducció del bloc al Facebook, on ja tenim 159 seguidors, i al Twitter, amb 77 seguidors.\nEsperem que us continueu animant a participar i a deixar els vostres comentaris a bloc i a les xarxes socials. Nosaltres us prometem que seguirem treballant amb la mateixa ilusió del primer dia, aquesta setmana ja fa tres anys!\nCalpurni 2 de novembre de 2011, a les 22:35\nL'enhorabona i a continuar amb la tasca!\nUnknown 2 de novembre de 2011, a les 23:04\nJordi oniric 3 de novembre de 2011, a les 0:59\nMoltes felicitats a tots plegats, per poder seguir gaudint de la nostra llengua i defensar-la allà on calgui. Com deia aquell..."la feina ben feta no té fronteres". Felicitats Laura.\nNúria Martí Constans 3 de novembre de 2011, a les 10:09\nesperança camps 3 de novembre de 2011, a les 11:17\nmoltes felicitats!!! continuau endavant.\nBlocs de Lletres 3 de novembre de 2011, a les 16:59\nTeresa Costa-Gramunt 3 de novembre de 2011, a les 17:20\nMoltes felicitats i energies per continuar\nSalvador Macip 3 de novembre de 2011, a les 21:13\nTres anys són un munt! Moltes felicitats i a continuar!\nAnònim 7 de novembre de 2011, a les 9:38\nMoltes Felicitats!! Moltes gràcies per la vostre tasca, tan útil i interessant per tants.\nVols llegir? 13 de novembre de 2011, a les 9:32\nDesde la comarca de l'Anoia i més concretament, de de Vilanova del Camí, on dia a dia, i setmana rere setmana posem en circulació via ràdio i internet, el "VOLS LLEGIR?", volem felicitar-vos pel l'excel.lent treball que realitzeu. Ja no parlem d de competència, que sempre ha de ser sana, sinó que crec que ens uneix un mateix objectiu: difusió de la lectura. Un cop més, felicitats per aquests TRES ANYS! Salutacions, Josep Maria Solé.


Ràdio Balaguer - El diumenge dia 17 de gener de 2021, l'associació de jovent El Brot Jove de Menàrguens organitza el primer Geocatching Menarguí, una activitat per buscar codis QR 'amagats' pel voltant del municipi\nEl diumenge dia 17 de gener de 2021, l'associació de jovent El Brot Jove de Menàrguens organitza el primer Geocatching Menarguí.\nL'activitat consisteix en buscar codis QR 'amagats' pel voltant del poble, organitzats amb grups bombolla o parelles. Cada codi plantejarà un enigma o pregunta.\nL'activitat es pot realitzar caminant o amb bicicleta (un circuit diferent per cada modalitat) amb l'ajuda d'un telèfon mòbil.\nPer inscriure-s'hi cal enviar un Whatsapp al 618546934 amb els noms i cognoms i la modalitat amb què es vol realitzar l'activitat (abans de dissabte 16 de Gener al matí).\nEl lloc de sortida serà a la sala a partir de les 10 del matí. Per tal de complir les mesures de prevenció de la COVID-19, es farà de forma esglaonada, per tant, l'organització comunicarà a cada grup participant l'hora de sortida. A més, hi haurà un obsequi per cada participant.


La Generalitat es basa en el Tribunal de Comptes per a atribuir a Camps la responsabilitat en el forat de la F1 - Diari La Veu\nEscriba el número 510629\nLa participació directa de l'expresident de la Generalitat, Francisco Camps, en l'assumpció dels pagaments i deutes de l'organització de la Fórmula 1 a València és el que al·lega l'Advocacia de la Generalitat a la jutgessa perquè no tanque la investigació, segons van avançar aquest dimecres l'Agència EFE i la Cadena Ser. Aquesta actuació la descriu el Tribunal de Comptes com "una operació prèviament orquestrada" perquè la Generalitat assumira els deutes d'una empresa privada.\nEn un document de deu fulls es descriu detalladament i cronològicament com es va prendre la decisió d'assumir el cànon de la Fórmula 1, els deutes de Valmor i la compra d'aquesta empresa privada per un euro, unes decisions que van suposar la pèrdua de milions d'euros que haurien d'haver revertit en serveis per a la ciutadania en plena crisi econòmica.\nDiari La Veu ha tingut accés a l'escrit on s'argumenten els motius pels quals l'Advocacia s'oposa al tancament de la investigació de la Fórmula 1 contra Camps, decretada pel jutjat d'instrucció número 2 de València i que té obertes encara dues peces més sobre l'organització de la Fórmula 1. No només es demana la investigació a l'expresident de la Generalitat, sinó també respecte de la resta d'investigats que ja van ser apartats, com ara Belén Reyero, ja que va ser l'instrument essencial de Camps, des d'una postura d'absoluta rellevància en l'estructura de l'Administració valenciana.\nTambé demana la unió de la peça principal a la segona, això és la compra de Valmor per la societat Circuito del Motor SA i la posterior fusió d'ambdues empreses. Aquesta operació va constituir la culminació del compromís de Camps d'assumir les pèrdues que va ocasionar l'organització de la Fórmula 1. L'Advocacia assenyala que el primer pas d'aquesta nefasta decisió va ser entregar a Valmor l'organització d'una competició per a la qual aquesta empresa no estava preparada ni esportivament ni econòmicament.\nPer això es va haver d'acudir a una empresa pública de la Generalitat, Circuito del Motor y Promoción Deportiva SA, que es va fer càrrec de l'organització sense percebre cap retribució econòmica. Camps va ser conscient en tot moment, i així ho va manifestar l'aleshores vicepresident Vicente Rambla, segons consta en l'informe de la UDEF, on es recullen els informes de la situació que elaborava Reyero com a enllaç directe entre Camps i la Fórmula 1.\nPagament d'un cànon pels drets d'organització\nLa segona fita d'aquest compromís personal de Camps va ser l'assumpció del pagament d'un cànon pels drets d'organització a la Formula One Administration (FOA) per part de l'empresa pública de la Generalitat Sociedad de Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana (SPTCV), segons va declarar al jutjat en aquesta causa Vicente Rambla.\nA més, hi consta la declaració escrita de Bernie Ecclestone, on reprodueix el correu electrònic de Reyero de maig de 2009, en què dona compte que el govern valencià pagaria el cànon de 2009 a causa dels problemes financers que hi havia. És més, parlant en nom de Camps, Reyero li deia que la Generalitat volia ser responsable de pagar el cànon i de les obligacions administratives, res més.\nEcclestone va respondre que aquesta desinteressada i deliberada assumpció de responsabilitats era contrària al dret anglés. I, segons l'Advocacia, tampoc no està d'acord amb la normativa espanyola. És per això que va entrar la Sociedad de Proyectos Temáticos com a copromotora de la Fórmula 1, amb la particularitat que les obligacions assumides no tenien cap dret o contrapartida.\nAquest compromís perquè l'Administració assumira les pèrdues va ser exigit per l'aleshores president de Bancaixa, José Luis Olivas, en una reunió celebrada al despatx de Camps al Palau, el 23 de febrer de 2007, casualment, segons va documentar Reyero com a assessora del oresident. Aquest compromís va intentar plasmar-se en l'esborrany d'un conveni, segons consta en les actuacions.\nCamps, responsable directe\nL'Advocacia també aporta l'argument del Tribunal de Comptes en l'acta de liquidació provisional prèvia a l'exigència de responsabilitats comptables de 2015. En aquest document s'assenyala la responsabilitat directa de Camps en la decisió d'interposar l'empresa Valmor Sports entre la Fórmula 1 i l'empresa pública Circuito del Motor, sabedor que no estava capacitada.\nÉs més, formalment es va pactar que Valmor abonaria una contraprestació pels serveis del Circuito del Motor, però mai no es va pagar cap factura ni tampoc l'empresa Circuito la va exigir. Així, va continuar organitzant la prova any rere any sabent que no cobraria res, mai, segons assenyala l'Advocacia. Així ho destaca també l'informe de la Sindicatura de 2011.\nEn l'acta de liquidació es dona compte de la firma del contracte de 31 de juliol de 2009, on s'alliberava Valmor Sports de la seua principal obligació financera, que era el pagament de l'elevat cànon. Rambla va manifestar que sense l'aprovació de Francisco Camps i de Gerardo Camps no s'hauria adoptat aquesta decisió.\nEl resultat va ser que la Generalitat, a través de Sociedad Proyectos Temáticos, va abonar el cànon a la FOA per 24 milions de dòlars en 2010 i de 32,6 milions de dòlars en 2011.\nUna actuació "al marge de tot procediment administratiu"\nCamps havia demanat l'arxivament d'aquesta investigació basant-se en el fet que no s'havia alçat a Bankia de la seua condició d'avalista. Tanmateix, l'Advocacia insisteix que l'actuació de Camps es va fer al marge de tot procediment administratiu i que el Tribunal de Comptes considera que va ser "una operació prèviament orquestrada perquè la Generalitat assumira els deutes que generara l'organització" de la competició, com consta en la reunió del 23 de febrer de 2007 entre Camps i Olivas.\nRespecte a l'acta de liquidació provisional de Valmor, destaca la compra d'aquesta empresa per part de Circuito del Motor per valor d'un euro. En realitat, s'estaven comprant els deutes acumulats.\nL'Advocacia descriu les reunions entre Reyero i la representant de Valmor, inclòs el viatge de Camps a Londres, per a evidenciar la intervenció directa de l'expresident de la Generalitat en la decisió de comprometre tot el sector públic autonòmic en un negoci que se sabia ruïnós i per al qual s'eludiren deliberadament els controls més rigorosos de l'Administració de la Generalitat interposant societats públiques sobre les quals no va haver-hi cap control ni fiscalització, ni de la Generalitat ni de l'Advocacia.\nEscriba el número 392680


Formigó cel·lular - Construimos Tu Casa\nEn CONSTRUIMOS TU CASA apostem fort pel formigó cel·lular, ja que està compost per matèries primeres 100% naturals, com són la sorra silícicica, ciment, calç i l’aigua. I no només ens importa el fet que és natural, si no que a més té propietats excepcionals: és massís, sòlid, aïllant tèrmic i acústic, ifnífugo, lleuger, ecològic, econòmic i/o similars. Per aquests motius, ho podem trobar al mercat residencial (cases unifamiliars i col·lectius), equipaments (escoles, residències de tercera edat, hotelería i/o similars) i la construcció d’edificis públics. Tant és així, que s’estipula que a l’any es construeixen aproximadament 500.000 cases unifamiliars cada any (a escala europea) amb aquest material.\nPropietats del formigó cel·lular\nAltres avantatges destacables d’aquest material és que “respira”, és a dir, deixa passar el vapor d’aigua produït pels inquilins cap a fora. D’aquesta manera s’eviten problemes com la humitat, condensació i l’aparició dels fongs. A més, el formigó cel·lular és classificat com a material mineral de classe A1 de reacció al foc, és a dir: Resisteix al foc de manera òptima i no deixa passar el fum. Si hi hagués un incendi i tinguéssim la nostra casa feta d’aquest material, els murs de formigó cel·lular actuarien com a tallafocs durant unes 6h aproximadament. A part de l’aïllament tèrmic, també és aïllant acústic. Absorbeix entre 5 i 10 vegades més que un material amb acabo llis. I el més important de tot: com ben hem dit amb anterioritat, és un material respectuós amb el medi ambient en totes i cadascuna de les fases de la seva vida. Es construeix amb matèries primeres que són gairebé inesgotables en el nostre sistema, per la qual cosa és sostenible. Contacti amb el nostre departament comercial per rebre informació personalitzada o demaneu un pressupost. Contacti amb el nostre departament comercial per rebre informació personalitzada o demaneu un pressupost.


Atrapat pel dengue - Bicicleta i Manta\nAtrapat pel dengue\nBy Raimon on 25/08/2015 in Coses meves, Les Amèriques, Volta al món\nFa una setmana que tinc el dengue i que estic tancat en una pensió del centre de la ciutat de Guatemala. La veritat és que últimament les he passat magres, però com que feia temps que el meu historial viatger –mononucleosi, sarna, malària, picades d’insectes varis…– em recorda que cal completar tota la col·lecció, m’estic prenent la convalescència amb força calma i tranquil·litat, tot intentant treure’n alguna cosa de profit…\nTot va començar el dimarts passat quan, amb la bici i la roba de ciclista a punt per posar-me a pedalar l’endemà a primera hora, vaig sortir a fer l’últim volt per la capital. Em trobava perfectament bé i em mirava el fum dens i l’asfalt eixordador de la ciutat amb condescendència, tot pensant, rialler, que al cap de poques hores els deixaria enrere i m’endinsaria en algun bosc tropical o m’estiraria en alguna platja paradisíaca del Pacífic. Però de cop i volta, mentre creuava un pas de zebra, un calfred petrificant em va recórrer l’espinada i em va fer sentir com si un d’aquells autobusos escolars reconvertit en monstre de colors m’aixafés l’esquelet des del crani fins als peus.\nAl cap d’una hora d’anar fent passets com un home de noranta anys vaig aconseguir, a la fi, tornar a la meva pensió. Em vaig allitar i vaig procurar respirar profundament i pausada a fi d’oblidar el dolor creixent que em recorria els ulls i les articulacions. Però l’autobús monstruós tornava a trepitjar-me els ossos una vegada rere l’altra, fins que de la porta de conductor en sortia una silueta misteriosa que se m’acostava. Era el malvat d’en Cèl·lula, que s’abraonava contra mi i em xuclava la poca energia que em quedava.\nA la nit, als dolors físics i als malsons s’hi van sumar les febrades, els tremolors i les suors fredes. A les tres de la matinada els llençols estaven tan xops que vaig haver de desplegar el sac de dormir i estirar-me al terra per intentar entrar en calor, però vaig continuar suant com un porc i tremolant com una fulla fins ben entrat el matí.\nQuan em va haver baixat la febre vaig aconseguir dormir un parell d’hores i acumular una mica d’energia per aixecar-me i anar veure un metge. Abans de sortir al carrer vaig intentar dutxar-me, però cada cop que m’ajupia per agafar el necesser, la tovallola o la roba neta que guardava dins del remolc, havia d’estirar-me una estona per calmar la taquicàrdia que m’ocasionava qualsevol mínim esforç. Les sensacions eren molt similars a les de la malària que vaig patir ara fa uns anys.\nAl cap de dues hores de fer i desfer i de no arribar enlloc, vaig abandonar la idea de dutxar-me i vaig eixir al carrer amb un aspecte decrèpit i vergonyant (bàsicament per la fama que tenim a Llatinoamèrica). Coses de la vida, al sortir de la pensió es va posar a ploure i l’aigua em va servir per treure’m les lleganyes i camuflar una mica els cabells bruts i llefiscosos. La Creu Roja era a menys d’un quilòmetre i vaig tardar trenta cinc minuts de rellotge en arribar-hi –comptant el pit stop que vaig fer a la paradeta d’un venedor ambulant que em va cedir la seva cadira plegable en veure’m apurat.\nEl doctor Mendoza no va tardar ni dos minuts a diagnosticar-me el dengue. Tal i com vaig ser advertit quan vaig passar la malària, em va dir que res d’aspirina ni d’ibuprofè, sobretot! En tractar-se de medicaments anticuagulants, podrien provocar-me una hemorràgia interna –’Dios no lo quiera’– i fer-me morir dessagnat. Així que em va receptar ‘puro paracetamol y mucha paciencia para aguantar el dolor.’ Abans d’acomiadar-nos em va ensenyar aquest mapa i em va recomanar el següent: ‘La llaman la enfermedad quebrantahuesos, o sea que si tenés a alguien que te cuide para que no te tengás que levantarte de la cama, mucho mejor.’\nDesprés d’encaixar-li la mà i de passar per caixa a pagar els 20 quetzales que valia la consulta, me’n vaig anar a comprar frijoles negros refritos, plàtans, pomes i papaies per poder passar una setmana sencera sense haver de sortir de l’habitació –com a Trainspotting.\nLes dues nits següents van ser tan dures com la primera, però a la tercera ja vaig deixar de tenir febre i somnis paranoics semiconscients que es repetien en bucle fins al matí.\nAixò sí, una setmana després de contraure el virus continuo caminant com un vellet i tornant esgotat a l’habitació cada cop que en surto per anar al lavabo compartit de la pensió.\nPerò més enllà dels dolors i de la manca d’energia, el pitjor de tot és el mono que tinc d’agafar la bici després d’haver-me estat tres setmanes senceres aturat –abans del dengue, ja n’havia estat parat dues–. Necessito recuperar la sensació d’aventura i llibertat de quan pedalo per pobles i muntanyes desconeguts. He d’oxigenar la ment i tornar a generar les endorfines que la bicicleta em proporciona en el meu dia a dia.\nSi em quedo gaire temps més en aquesta pensió sòrdida i sorollosa corro el risc d’apalancar-m’hi més del compte. El paio de l’habitació del costat és insuportable i no parar de fumar una herba putrefacta que s’escola per les parets de la meva habitació. A més a més es tira uns rots i uns pets vomitius. I a sobre té una nòvia cridanera que ja no sé com mirar-me quan me la creuo pel passadís. He d’acabar amb el dengue i amb aquest ‘virus oportunista’ –així el va anomenar el doctor Mendoza– que se m’ha instal·lat a la gola el més aviat possible. Necessito respirar aire pur per tornar-me a sentir bé.\nMalgrat que tinc els ànims una mica decaiguts i que la ciutat on sóc, la pensió on m’estic i la rata que corre per sota del meu llit no m’ajuden a recuperar les bones vibracions, no és el primer cop que passo per una trifulga com aquesta i per tant sé que l’experiència juga a favor meu. No només perquè sé com cuidar-me i passar les hores mortes, sinó també perquè he après a passar-ho malalment d’una manera més o menys constructiva que m’ajuda a valorar –o més ben dit, m’ajudarà– tot de coses que abans no sabia apreciar. D’això n’estic convençut.\nI si la decaiguda d’ànims m’ha de servir d’alguna altra cosa, potser també sigui per baixar del núvol particular on passo la majoria dels dies en ruta i recordar que la gent que no somriu és possible que tingui motius de sobres per no fer-ho.\nDesprés d’escriure tot aquest rotllo em sento complerament esgotat. Així que una de dues: o bé me’n vaig a descansar una estona al llit (per fi m’han canviat els llençols) o bé agafo la pastilla de sabó, vaig fins al safareig i començo a rentar la roba suada per tal d’estar al peu del canó el dia que pugui tornar a pedalar. Què faig?\nDengue, Guatemala, Malaltia, slider\nPer Oaxaca i Chiapas\nHe perdut el passaport (me’n vaig al Carib)\n9 Responses to Atrapat pel dengue\nMarià Brunet 26/08/2015 at 20:43 #\nPrimer de tot m’en alegro molt de la teva millora, anims i ja que da menys per seguir el teu somni.\nDespres dir-te que la teva narrativa l’he trobat genial!!!, dedica’t a la escriptura narrativa, jo seré un dels teus fans i seguidor, una abraçada molt forta\nRaimon 28/08/2015 at 2:33 #\nGràcies, Marià! Que t’agradin els meus relats significa molt. Cuida’t!\nRosa Maria 26/08/2015 at 21:19 #\nBona nit Raimon,\nEspero que les hores et vagin a favor teu, recuperant-te i trobant-te amb nova energia per reprendre el viatge!\nCuida’t molt i ves informant!\nRaimon 28/08/2015 at 2:34 #\nMerci pels ànims, Rosa Maria. A veure si faig un Skype amb l’Índia i em distreuen… Una abraçada cap a Sabadell!\nInès 27/08/2015 at 13:24 #\nHola Raimon. Primer de tot desitjar-te que et recuperis i que puguis abandonar aquesta pensió aviat. Segon, felicitar-te pel teu relat. Realment es pot intuir pel què estàs passant. Havia sentit parlar del dengue però mai m´havia trobat amb una descripció tan detallada. Molts ànims per tirar endavant i molts desitjos de que renovis les teves energies per tal de continuar el teu viatge.\nRaimon 28/08/2015 at 2:35 #\nUna altra abraçada, Inès! Espero que no hagis de passar mai pel dengue i que amb el relat n’hagis tingut prou. :) Gràcies i salut!\nJosepa 27/08/2015 at 18:18 #\nHola Raimon, Caram!! amb el dengue dels nassos. S’han acabat les “pegues” a partir d’ara tot pla i baixada…\nEl relat fabulós, la descripció talment de novel.la negra i la reflexió final…. després d’una experiència com aquesta i d’altres que has passat, no es d’estranyar que baixis del núvol, encara que quan tornis a respirar aire net i fresc, tornaràs a carregar les piles i ho veuràs tot diferent.\nUna experiència mes que has superat. I això si, ara ets mes savi i aquesta saviesa et donarà força.\nUna abraçada i sigues i estigues bonet!!\nRaimon 28/08/2015 at 2:36 #\nHola, Josepa! Procuraré recuperar-me aviat aviam si així puc explicar batalletes una mica menys doloroses… Records al Vallès i al Berguedà! I moltes gràcies pels teus comentaris. :)\nGerard 30/08/2015 at 20:49 #\nAu va, tot això seran anècdotes que engrandiran la teva aventura i el teu històrial mèdic! Una abraçada mestre.\nRespon a Gerard Feu clic aquí per cancel·lar la resposta.


malgratcomunicacio.cat - Portal multimèdia de l'Ajuntament de Malgrat de Mar - El ple d'aquest dijous aprovarà la Carta de Serveis de l'Oficina d'Atenció al Ciutadà\nEl ple d'aquest dijous aprovarà la Carta de Serveis de l'Oficina d'Atenció al Ciutadà\nL'Ajuntament de Malgrat de Mar celebra aquest dijous el ple ordinari corresponent al mes de gener. Serà una sessió telemàtica amb sis punts en l'ordre del dia. D'aquests destaca l'aprovació de la Carta de Serveis de l’Oficina d’Atenció al Ciutadà (OAC). També es farà la presa de raó de l'increment del 0.9% de les retribucions del personal, i dels regidors i regidores de l'Ajuntament, d'acord amb allò disposat a la Llei 11/2020, de 30 de desembre, de Pressupostos Generals de l'Estat, publicat en el BOE de data 31.12.2020.\n12-01-2021 / 16:49:08\n12-01-2021 / 17:09:47\nEls ciutadans i ciutadanes que vulguin formular una pregunta al ple de la corporació ho poden fer a través del correu participacio@ajmalgrat.cat. La sessió ordinària del ple de gener es podrà seguir en directe a partir de les 19h pel canal de Youtube de l'Ajuntament de Malgrat de Mar i a través d'Ona Malgrat al 107.4FM i malgratcomunicacio.cat\nImatge d'arxiu ple telemàtic. Foto: Ajuntament de Malgrat


Consignes d'actuació del personal - Fundació UAB - UAB Barcelona\nEdifici Blanc Desplegar la navegació\nEl desenvolupament del procés d'implantació d'aquest Pla d'Autoprotecció serà portat a terme pel titular de la instal·lació, María Luz Pacheco, com a Cap d'Emergències d'aquesta, actuant en nom del titular de la instal·lació, Montserrat Balagueró.\nL'organització supervisarà i facilitarà el suport necessari per tal d'implantar i mantenir actualitzat el pla. Especialment, de manera que garanteixi:\n• que totes les persones implicades en el pla el coneguin, així com les seves responsabilitats i funcions en matèria d'emergències,\n• que s'hagin definit i facilitat i es gestionin adequadament els mitjans i recursos necessaris per garantir l'eficàcia del pla,\n• que el pla es mantingui operatiu, provant-lo mitjançant simulacres (com a mínim un anual) garantint-ne així la seva correcta implantació\nPer tant, per garantir la implantació del pla caldrà l'estreta col·laboració de tot el personal, donades les característiques de l'edifici i la presència d'un gran nombre de personal docent i d'alumnes, a qui s'haurà de proporcionar la informació necessària.\nCal establir, un cop detectada la situació de risc, la comunicació als equips d'emergència. I en cas de confirmació de la situació d'emergència, s'efectua la comunicació a la resta d'usuaris així com la petició de recolzament i ajuda externa si fos necessari.\nNombre d'efectius implicats en situació d'emergència\n(veure llistat complet)\nHORARI Cap d'Emergència Cap d'Intervenció Equip d'Intervenció Equip d'Evacuació Equip de Primers Auxilis Central de Control\nde 9:00 a 21:00h 1 (1) 1 (1) 11 24 (11) 5 2(2)\nde 21:00 a 8:00h festius i caps de setmana 1 - 1 - - 1\nEntre parèntesis s'indica el nombre de suplents\nL'Equip d'Intervenció, davant de qualsevol comunicació per part d'un usuari, treballador o del Centre de Control, Alarma i Comunicacions (CAC) o recepció, ha de presentar-se a l'espai afectat. En totes les accions ha de primar el manteniment de la integritat i la seguretat de l'equip.\nA continuació, trobareu les fitxes d'actuació de cada un dels usuaris de la instal·lació:\nCap d'Emergència (CE)\nTitular: María Luz Pachecho\nSuplent: Josep Anton Arellano\nLocalització: Planta primera\nTelèfon de contacte: 671 08 35 70 / 696 78 68 12\nÉs la màxima autoritat en matèria d'emergències al centre.\n• Prepara i supervisa els simulacres.\n• Analitza els informes dels sinistres.\n• Rep la informació del CI, del personal dels diferents equips d'emergència.\n• Rep informació específica sobre la situació que s'està produïnt en cas d'emergència sobre què està passant, des de quan està passant, on està passant, com està la situació, quina persona està intervenint i com contactar amb ella.\n• Un cop obté la informació, determina si cal declarar la situació d'emergència i per tant activar el pla. Ha d'avisar al centre de control.\n• En cas d'emergència, determinar evacuació parcial o general o bé confinament.\n• Ha d'avisar a quins cossos operatius externs cal avisar.\n• S'ha de desplaçar al centre de control equipat amb l'armilla de color blau.\n• Durant l'emergència, manté contacte amb el Cap d'Intervenció.\n• Coordina els equips d'emergència.\n• Adeqúa les actuacions pertinents als mitjans operatius existents.\n• Decretar la finalització de la situació d'emergència.\n• En cas de participació d'ajudes externes, ha de transferir el comandament de l'emergència, oferir els mitjans disponibles, seguir les seves indicacions, informar de la finalització de l'emergència.\n• Coordina la tornada a la normalitat. Avaluar el nivell d'emergència i reposar els mitjans que s'han utilitzat.\nCap d'Intervenció (CI)\nTitular: Carme Gata\nSuplent: César Torrero\nTelèfon de contacte: 669 69 87 17 / 7066\n• Supervisa l'actuació de l'EI.\n• Col·labora amb el CE.\n• En cas d'emergència, avisa a l'EI i es desplaça amb ell al lloc dels fets.\n• Verifica l'emergència i informa al CE sobre:\n- Què està passant\n- Des de quan està passant\n- On està passant\n- Com està la situació\n- Quina persona està intervenint\n- Com contactar amb ella\n• Informa constantment dels canvis/evolució de la situació.\n• Si pot, controla la situació amb els mitjans disponibles.\n• Ha d'adoptar mesures preventives necessàries.\n• Segueix indicacions rebudes pel CE.\n• En cas d'extinció, controlar que aquesta ha estat efectiva.\n• En cas d'arribada de cossos operatius, segueix les seves instruccions.\n• Si no pot controlar la situació, ha de sortir del lloc d'emergència i ha d'evacuar la zona ivisant al CPA d'emergència i els membres de l'EE.\n• Un cop al Punt de Trobada, ha de rebre informació dels diferents EE de les diferents zones i transmetre informació al CE.\nEquip de Primera Intervenció (EPI)\nPer veure informació sobre el titular, suplent, així com la localització i contacte, consulta el llistat de distribució dels equips d'emergència.\nSón les persones entrenades en tècniques d'extinció d'incendis. Estan sota les ordres del CI i mantenen amb ell una relació estreta en situació d'emergència. Quan es produeixi un avís d'una situació que pot desencadenar una emergència s'ha d'equipar amb armilla reflectant de color groc i s'ha de desplaçar fins al lloc dels fets.\nDurant l'emergència, s'ha de verificar l'existència d'aquesta situació. Un cop verificada, s'ha d'informar al CI de:\n• Què està passant.\n• Des de quan està passant.\n• On està passant.\n• Com està la situació.\n• Quina persona està intervenint.\n• Com contactar amb ella.\n• Ha d'informar constantment sobre els possibles canvis/l'evolució de la situació d'emergència.\n• Si pot controlar la situació ha d'intervenir amb els mitjans que tingui disponibles.\n• Ha d'adoptar les mesures preventives necessàries.\n• Ha de seguir les indicacions que vagi rebent del CI.\n• Si s'ha pogut controlar la situació, ha de verificar l'extinció completa de la font de l'emergència.\n• Si no pot controlar la situació ha de sortir del lloc de l'emergència i ha d'evacuar la zona avisant al CI i/o al CE i/o als membres de l'EE.\nActivació per Avís telefònic o Avís verbal\n1. Confirmar la situació al lloc de la incidència.\n2. Internar controlar la mateixa amb els mitjans propis (extintors, mànegues).\n1. En cas d'incendi declarat, confirmar la situació al CE que iniciarà trucades i activarà sirenes.\n2. Tancar les portes.\n3. En cas de detectar fum a la zona d'intervenció que impossibiliti les accions d'extinció, no entrar i comunicar immediatament la situació al CAC.\nEn cas de risc exterior\n1. Estar disponible, localitzable.\n1. Recolzar en les tasques de la resta d'equips.\n2. En cas de confinament, tallar sistemes i recolzar tasques de tancament de portes i finestres.\nEquip d'Evacuació i Confinament (EAEC)\nSón les persones encarregades d'observar que les vies d'evacuació estan lliures d'obstacles. En el moment de l'emergència, coordinaran l'evacuació de les persones vers les vies d'evacuació practicables.\nQuan es produeixi una situació que pot desencadenar una emergència, s'ha de rebre un avís del CE informant que s'ha activat el pla d'emergència i que s'ha decretat l'ordre d'evacuació (total o parcial). Aquest avís es pot produir de dues maneres:\n• Activació de l'alarma contínua.\n• Avís del Centre de Control i/o del CI.\n• S'ha d'equipar amb armilla reflectant de color groc i, a ser possible, portar un telèfon mòbil.\n• Ha d'evacuar la seva zona per la via assignada.\nUn cop a l'exterior de l'edifici, s'ha de dirigir al Punt de Trobada Exterior, per la via més ràpida. Un cop allà:\n• Ha d'informar el Cap d'Intervenció i/o Cap d'Emergència de l'estat d'evacuació de la seva zona, així com de les incidències que s'hagin pogut produir.\n• Ha de transmetre totes aquelles instruccions rebudes del CE a les persones evacuades per tal de redreçar-les cap a un lloc o un altre.\nMode activació: Sirena\n• Davant l'activació de la sirena, iniciar l'evacuació.\n• Deixar l'activitat desenvolupada.\n• No recollir els materials.\n• Guiar als usuaris per les zones establertes.\n• Si la via assignada es troba bloquejada pel fum, utilitzar l'alternativa.\n• Tanqueu portes al vostre pas.\n• En cas de no poder sortir de la zona, tanqueu les portas, situeu roba a les escletxes de la materixa, feu-vos veure i aviseu de la vostra situació.\n• Un cop a l'exterior, uniqueu-vos amb el vostre grup al Punt de Reagrupament i aviseu quan us sigui possible de l'evacuació de la vostra zona al CE.\nMode d'activació: sirena\n• Un cop a l'exterior, ubiqueu-vos amb el vostre grup al Punt de Reagrupament i aviseu quan us sigui possible de l'evacuació de la vostra zona al CE.\nL'interior de la instal·lació pot ser la millor mesura d'autoprotecció en alguns casos de risc extern. Per això, caldrà mantenir-se a l'interior dels edificis, no obrir finestres, en alguns supòsits fins i tot aturar els sistemes de climatització i mantenir la tranquil·litat entre els usuaris.\nMode d'activació: avís verbal/trucada\n• En el moment de rebre l'ordre, porteu a terme les instruccions rebudes (tancament de portes RF sector, portes de sortida, tasques informatives, tancament de finestres).\n• Espereu rebre notícies.\nCentre de Control i Alarma (CAC)\nTitular: Raquel Muñoz (matí)/ Raquel Jiménez (tarda)/ Albert Roca (nit)\nSuplent: Nelida Falcó (matí) / Óscar Jiménez (tarda)\nLocalització: Centre de Control (Planta baixa)\nTelèfon de contacte: 7004\n• Recepcionen tant les trucades d'emergència com les detectades per mitjans automàtics.\n• És el lloc al que es dirigeix el Cap d'Emergència per dirigir les operacions.\n• La persona aquí situada és la responsable de la central telefònica.\n• Ha de vigilar i controlar les centrals de detecció i de comunicacions.\n• En cas de d'activació de la central de detecció ha de trucar immediatament al Cap d'Intervenció, indicant la localització.\n• Ha de rebre totes les notificacions d'emergència.\n• Ha de demanar informació del succés, qui truca i des de quin lloc.\n• Ha d'avisar el Cap d'Emergència i el Cap d'Intervenció, ha d'alertar o avisar els cossos operatius externs.\n• Ha de rebre comunicacions dels diferents equips que hi estan actuant, en relació a la situació de l'extinció, l'evacuació, els perills, etc.\n• Ha de mantenir durant l'emergència una línia lliure per altres gestions.\n• Ha d'activar el sistema d'alarma o avís per procedir a l'evacuació del personal de l'Edifici Blanc quan el Cap d'Emergència ho cregui oportú.\n• Només el Cap d'Emergència pot autoritzar la comunicació d'un nou nivell d'emergència.\n• Ha de comunicar l'avís de fi d'alarma quan el Cap d'Emergència l'autoritzi.\n• En cas d'activació de la central, avisen als CE i equips d'intervenció.\n• En comunicació constant amb el director de protocol i el CI.\n• Localitzen telèfons d'ajuda externa per si cal la seva utilització.\n• Mantenen les línies lliures per a l'emergència.\nEn cas d'evacuació\n• Es dirigeixen al Punt de Reagrupament\n• Es manté al seu lloc.\n• Mantenen les línies telefòniques lliures per si cal la seva utilització i manté el llistat de telèfons ben visibles.\nEquip de Primers Auxilis (EPA)\nEn rebre instruccions del Cap d'Emergència:\n• S'ha d'equipar amb armilla reflectant de color taronja.\n• Ha d'agafar la farmaciola.\n• S'ha de dirigir al lloc indicat per tal d'atendre els possibles ferits.\n• Un cop arribin els cossos operatius externs, s'ha de posar a la seva disposició i ha de col·laborar amb ells en tot moment.\n• En cas de no rebre instruccions d'actuació en primers auxilis, donarà recolzament a l'Equip d'Evacuació.\nTitular: Personal d'empresa externa, variable\nSuplent: Personal d'empresa externa, variable\nTelèfon de contacte: 93 581 73 13\nL'Equip de Seguretat de Vila Universitària pot fer tasques de recolzament dels diferents equips d'emergència, degut al seu bon coneixement de l'edifici i del funcionament de la central d'alarmes.\nQuan es produeixi un avís d'una situació que pot desencadenar una emergència, en cas d'estar present a l'edifici, s'ha de desplaçar fins al Centre de Control per donar recolzament en les tasques que l'encomani el Cap d'Emergència.\nCartell d'actuacions en cas d'emergència


La policia espanyola ha obert una investigació per trobar els autors de les pintades al jaciment talaiòtic, un succés que ha commocionat la societat menorquina\n2 min. Ciutadella 18/03/2018 09:49\n651x366 La naveta dels Tudons és un dels monuments més importants de la Menorca talaiòtica. / TOLO MERCADAL La naveta dels Tudons és un dels monuments més importants de la Menorca talaiòtica. / TOLO MERCADAL\nL'atac de vandalisme que ha sofert el jaciment talaiòtic ha consternat la societat menorquina, que ara confia en les forces de seguretat de l'Estat perquè els autors d'aquest delicte siguin detinguts. Han estat afectades un total de 81 pedres del monument, que havia d'obrir el pròxim dia 23 i restarà tancat fins que estigui restaurat. El Consell Insular de Menorca, a través de Patrimoni, presentà ahir la corresponent denúncia a les dependències de la policia espanyola a Maó.\nEl conseller insular de Patrimoni, Miquel Àngel Maria, reconeix que "a hores d'ara no hi ha cap pista. Quan la tinguin, primer la comunicaran al jutge. Malgrat això, hi ha molta gent que ens ofereix tot tipus d'informació, que remetem immediatament a la policia. La part positiva d'aquesta desgràcia és l'onada de simpatia i solidaritat de tots els menorquins". Maria emfasitza l'impacte que suposat l'atac a la naveta dels Tudons i és conscient que "les xarxes socials fan un paper important pel que fa a la divulgació, però també a l'hora de traslladar a l'opinió pública aquest sentiment d'estimació cap al patrimoni talaiòtic. Hi ha piulada d'ahir al meu compte personal de Twitter que ja té 15.000 visualitzacions. Tot això ho hem de transformar en positiu".\nPel que fa a la restauració de la naveta dels Tudons, Miquel Àngel Maria avança que "a mitjans d'aquesta setmana oferirem una roda de premsa per actualitzar tota la informació sobre aquest atac al patrimoni històric. Encara no sabem què farem, dependrà de la restauradora. Veurem si en les tasques de neteja hi podran participar voluntaris". D'altra banda, la policia espanyola ja treballa per trobar els autors de les pintades. No és una investigació fàcil, ja que la ubicació dels jaciments no afavoreix una recopilació de dades àgil. Malgrat tot, la col·laboració ciutadana està garantida.\nCiutadella celebra la Diada de Menorca amb la processó dels Tres Tocs


Benvingudes i benvinguts a la novena edició del Minipop | Minipop\nEl joc de Yayoi Kusama\nPublicat per minipop a 31 Maig, 2019\nDivendres a la tarda. La ciutat fa olor de primavera i de mar, i la rambla i el Passeig de les Palmeres s’omplen de punts. Punts grans, punts petits, de totes mides i colors. Amb diferents històries, orígens, bagatges. Punts que arriben per primera vegada, altres que fa dies que hi són. Mirades de complicitat, de sorpresa i d’alegria. Retrobaments, abraçades, cridòria i sorpreses. Petits punts que es van unint i configurant aquest univers màgic que és el MINIPOP.\nPúblic, artistes, voluntaris, vianants, nenes i nens, equip, tots ens retrobem de nou en aquest espai màgic de la ciutat de Tarragona, amb unes vistes inconfusibles, i carregat de moments i experiències viscudes.\nAquest any l’espai ret homenatge a una de les artistes contemporànies més importants i rellevants, la japonesa Yayoi Kusama. Un exemple de lluita, activisme cultural i feminisme. Ens endinsem en la seva mirada i els seus universos infinits, les seves sèries amb repeticions, els seus colors alegres i vitals, les flors i les carabasses, els punts com origen i final. I ho fem des de l’amor i l’admiració total per la seva obra.\nAmb aquest Minipop volem apropar-vos al seu art, volem que descobriu aquesta gran artista, que tot i tenir 90 anys i viure en una residència psiquiàtrica per voluntat pròpia, s’aixeca cada dia amb la il·lusió de pintar i compartir la seva creativitat amb tots nosaltres. Així que aquest és el nostre humil homenatge a la Kusama i els seus punts, i també als nostres, que sou tots vosaltres, el públic que ens acompanya any rere any.\nBenvingudes i benvinguts a la novena edició del Minipop. Esperem que us ho passeu molt bé i sigueu molt feliços.\nLlarga vida a la cultura sense censura i per a totes les edats.\nDirectora Festival Minipop


331.365 euros. Aquesta és la xifra de rècord que va aplegar l'Oncotrail 2019, que també va marcar la seva millor edició pel que fa al nombre d'equips participants, que finalment van ser 270 i que en molts casos, van superar amb escreix els 1.000 euros mínims de la inscripció.\nUn gruix important dels fons recollits a la cursa solidària de Palafrugell, uns 124.000 euros, es destinaran com sempre als hospitals gironins per millorar el confort i el diagnòstic dels malalts de càncer. 167.000 euros més es quedaran a la Fundació Oncolliga, que en els darrers anys i gràcies, en part, a l'Oncotrail, ha vist com incrementaven el nombre de serveis que ofereix l'entitat. De fet, gràcies a la cursa d'aquest any, es podrà posar en marxa un nou servei d'assessorament dietètic pels pacients de càncer.\nDes de l'organització, han lamentat que aquest és el primer any que el servei d'ambulàncies per cobrir la cursa no ha estat gratuït, i que 15.000 euros de la recaptació s'han hagut de destinar a cobrir aquest servei.\nEl 3 i 4 d'octubre, Oncotrail 2020\nAquest dimarts també s'ha presentat l'Oncotrail 2020, que es celebrarà el 3 i 4 d'octubre. Entre les principals novetats destaquen canvis en el recorregut per eliminar els trams plans i urbans dels passejos marítims de Palamós i Sant Antoni que s'han fet aquest any, la supressió dels trams amb GPS, ja que els corredors amateurs van tenir complicacions sense les indicacions, o la possibilitat d'inscriure per primera vegada els xofers com a membres de l'equip. L'organització treballarà també perquè la del 2020 sigui l'edició més sostenible de la cursa.\nLes inscripcions per l'Oncotrail 2020 s'obriran aquest diimecres i fins el 29 de febrer pes equips que ja han participat en aquesta darrera edició i a partir de l'1 de març, s'obrirà a la resta de gent. Des d'Oncolliga esperen no superar el llindar dels 270 equips per poder mantenir la qualitat de la cursa.


Tavernes donarà el tret d’eixida de la Setmana Ciclista – Volta Comunitat Valenciana Fèmines - Diari Serpis\nTavernes donarà el tret d’eixida de la Setmana Ciclista – Volta Comunitat Valenciana Fèmines\n• En la sisena edició participen un total de 175 corredores, de 25 equips professionals de 12 països diferents\n• Es tracta d’un esdeveniment esportiu amb grans ciclistes internacionals, i que fomenta la igualtat i el respecte\nTavernes de la Valldigna acollirà l’eixida de la sisena edició de la Setmana Ciclista – Volta Comunitat Valenciana Fémines el pròxim dijous 17 de febrer, des de la plaça Major.\nEn esta edició participen un total de 175 corredores, de 25 equips professionals de 12 països diferents. La primera de les quatre etapes es desenvoluparà entre Tavernes i Gandia (114 km).\nEl primer tinent d’alcalde, Josep Llàcer, ha participat hui en la presentació oficial de la volta, en un acte que ha comptat amb la presència del conseller d’Educació, Cultura i Esport, Vicent Marzà, el director general d’Esport, Josep Miquel Moya, el president de la Federació de Ciclisme de la Comunitat Valenciana, Amadeo Olmos, el president del Club Ciclista Escapada, Rubén Donet, i les corredores valencianes Alba Teruel i Sandra Alonso.\nJosep Llàcer ha destacat que “és un gran honor acollir aquest esdeveniment tan important, amb el qual gaudirem de les millors ciclistes professionals a Tavernes i serem el punt de partida d’aquesta prova referent en el foment de la igualtat i els valors a través del ciclisme”.\nLa regidora d’Esports, Lara Romero, assenyala que “aquesta és una de les proves femenines més importants del calendari internacional i on compartim, juntament amb l’organització i el Club Ciclista La Valldigna, l’objectiu d’assolir les cotes més grans d’igualtat d’esport femení amb el masculí”.\nArticle anteriorL’ALQUERIA DE LA COMTESSA GAUDIRÀ D’UNA JORNADA DE SKATE\nArticle següentCiènciaLab, un nou camí per a acostar-se a la ciència


Comparativa del pintat a 7 colors contra 4 colors\nEn els següents exemples es mostren junts el resultat del pintat a 7 colors d'alta definició enfront del vell sistema de serigrafia offset\nTècnicament, el pintat digital a 7 colors no és tramat i per tant s'imprimeixen a mes de 2500 punts per polzada i amb 7 colors. Per contra la serigrafia offset es fa amb fotolitos-planxes "tramats", la qual cosa implica que com a molt es té aconsegueixen 150 línies per polzada i amb sol 4 colors bàsics. No són punts; són rosetes, però en definitiva són 150 per polzada enfront dels milers del sistema modern\nPer tant no solament tenim mes resolució, mes detall, sinó que a més tenim major gamma cromàtica, i com a conseqüència el numero de colors visibles "diuen" que comparen des dels mes de 10.000 que s'aconsegueixen amb el sistema digital enfront dels amb prou feines 2500 que s'aconsegueixen amb la serigrafia.\nA la foto que segueix es veu detalladament una *dominancia del vermell. En el sistema modern, en disposar del color vermell clar es pot obtenir un to de pell mes realista .\nA la foto que segueix es veu un detall de la falta de gamma cromàtica de la tecnologia vella. Els sistemes moderns de pintat amb 7 colors tenen alta definició .\nA la foto següent s'observen dos aspectes molt importants: definició i contrast.\nA la foto que segueix es veu detalladament dos aspectes molt importants: un la hi saturació, que com es veu és molt millor en el sistema digital. Un altre és la fidelitat de color: el verd és verd.\nA la foto que segueix es veu un detall de l'anterior.\nA la foto que segueix es veu alguna cosa molt important com és la saturació de color. Perquè un color negre sigui negre, la seva densitat òptica ha d'i ser com a mínim de 3. En paper es considera adequada quan aquesta densitat òptica és de 3.6. En la imatge de l'esquerra, àdhuc mostrant colors negres, l'ombra de la muntanya com a molt té una densitat òptica de 2 i el jersei és de 2.4.Molt lluny de ser considerat bé. En la dreta, amb una densitat òptica de 3.4 estem en una situació gairebé perfecta. No obstant això cal dir que "tècnicament", el disc de l'esquerra és perfecte. La limitació és de la tecnologia, no de la realització del mateix.


About: Napoleó Bonaparte\nNapoleó Bonaparte (Ajaccio, Còrsega, 15 d'agost de 1769 – Santa Helena, 5 de maig de 1821) fou un militar i home d'estat francès. Fou general de l'exèrcit durant la Revolució francesa, alt dirigent de França com a primer cònsol de la Primera República Francesa (11 de novembre de 1799-18 de maig de 1804), i emperador dels francesos, amb el nom de Napoleó I del Primer Imperi francès, (18 de maig de 1804-6 d'abril de 1814), i posteriorment i de forma breu des del 20 de març al 22 de juny de 1815. Va ser també rei d'Itàlia, mediador de la Confederació Suïssa i protector de la Confederació del Rin. També, mentre va ser emperador dels francesos, va ser copríncep d'Andorra.\nLluís XVI de facto\nNapoleon in His Study.jpg\nHistoria Moderna y Contemporánea [35 °]\nNapoleó Bonaparte (Ajaccio, Còrsega, 15 d'agost de 1769 – Santa Helena, 5 de maig de 1821) fou un militar i home d'estat francès. Fou general de l'exèrcit durant la Revolució francesa, alt dirigent de França com a primer cònsol de la Primera República Francesa (11 de novembre de 1799-18 de maig de 1804), i emperador dels francesos, amb el nom de Napoleó I del Primer Imperi francès, (18 de maig de 1804-6 d'abril de 1814), i posteriorment i de forma breu des del 20 de març al 22 de juny de 1815. Va ser també rei d'Itàlia, mediador de la Confederació Suïssa i protector de la Confederació del Rin. També, mentre va ser emperador dels francesos, va ser copríncep d'Andorra. Va començar a destacar arran de la Revolució francesa, on va comandar diverses campanyes d'èxit contra la Primera Coalició i la Segona Coalició. En els anys de canvi de segle (del XVIII al XIX), en només una dècada, els exèrcits francesos sota el seu comandament van lluitar contra gairebé totes les potències europees del moment, guanyant el control de la majoria del territori de l'Europa continental per conquesta o aliança. Va nomenar monarques o importants figures de govern a membres de la seva família i amics. La desastrosa invasió de Rússia l'any 1812 va marcar el punt d'inflexió. Després d'aquesta desfeta i de la derrota a la Batalla de Leipzig, a l'octubre de 1813, la Sisena Coalició va envair França, forçant Napoleó a abdicar a l'abril de 1814. Es va exiliar a l'illa d'Elba. Poc de temps després, va retornar al poder en un episodi anomenat posteriorment el Govern dels cent dies, però va tornar a ser derrotat -definitivament- a la Batalla de Waterloo, el 18 de juny de 1815. Va passar els sis anys del final de la seva vida a l'illa de Santa Helena, a l'oceà Atlàntic sud, sota supervisió britànica. Napoleó va desenvolupar poques innovacions en el terreny militar, però va destacar per fer servir les millors i més variades tàctiques. Aquest fet, unit a la reforma i modernització de l'exèrcit francès, el va dur a les aclaparadores victòries inicials. Les seves campanyes encara són estudiades a les acadèmies militars de tot el món, i és recordat com un dels més grans comandants de la història. Més enllà d'aquest fet, Napoleó és també recordat per l'establiment del codi Napoleònic. (ca)\nNapoleó Bonaparte (Ajaccio, Còrsega, 15 d'agost de 1769 – Santa Helena, 5 de maig de 1821) fou un militar i home d'estat francès. Fou general de l'exèrcit durant la Revolució francesa, alt dirigent de França com a primer cònsol de la Primera República Francesa (11 de novembre de 1799-18 de maig de 1804), i emperador dels francesos, amb el nom de Napoleó I del Primer Imperi francès, (18 de maig de 1804-6 d'abril de 1814), i posteriorment i de forma breu des del 20 de març al 22 de juny de 1815. Va ser també rei d'Itàlia, mediador de la Confederació Suïssa i protector de la Confederació del Rin. També, mentre va ser emperador dels francesos, va ser copríncep d'Andorra. (ca)\nNapoleó I (ca)


Mor un turista català en caure-li a sobre un capitell de la basílica de la Santa Creu de Florència\nLa pedra ha caigut des de 30 metres d'altura i els equips d'emergència no han pogut salvar la vida de l'home\nFaçana de la basílica de la Santa Creu de Florència. ARA\nBarcelonaUn turista de Barcelona de 52 anys ha mort aquest dijous a Florència quan li ha caigut a sobre un capitell que s'ha desprès de la façana de l'església de la Santa Creu d'aquesta localitat italiana, segons publica el diari italià 'Il Tirreno'. Diversos mitjans nacionals del país també es fan ressò de la notícia.\nL'accident ha tingut lloc a dos quarts de tres de la tarda davant la multitud que feia cua per entrar a la basílica i en presència de la dona de la víctima, que encara és dins el temple, ja que està sent atesa pels serveis d'assistència municipals i presta declaració a la policia italiana. El cos de l'home resta encara dins la basílica, fins que les autoritats judicials n'ordenin l'aixecament.\nLa cònsol honorària María Ángeles Velloso s'encarregarà de rebre i atendre la família de la víctima i oferir l'assistència necessària i oportuna, segons han informat fonts diplomàtiques. També ha parlat el ministre de Cultura italià, Dario Franceschini, que ha assegurat que obriran una investigació per aclarir el que ha passat i determinar-ne possibles responsables.\nPolicies, bombers i personal d'emergència han acudit de seguida al lloc dels fets i han intentat salvar-li la vida, però les maniobres de reanimació han sigut inútils.\nLa plaça ha quedat acordonada per les forces de seguretat i la basílica de la Santa Creu ha quedat tancada al públic, tot i que la cua de persones que intentaven entrar encara no s'havia dispersat a primera hora de la tarda. Fins demà no es tornarà a obrir al públic.


Duel a la patronal valenciana - El Temps\nDuel a la patronal valenciana\nEls empresaris valencians encaren un principi d'estiu decisiu. Esperonats per la Generalitat i aprofitant la dèbil situació dels seus col·legues del nord i del sud, els empresaris de València volen impulsar una única patronal que lamine l'actual estructura provincial. Castellonencs i alacantins, però, abominen la idea. La discòrdia que en el seu dia va impedir la fusió de les caixes d'estalvi, alimentada per la mentalitat provincialista, es repeteix.\nAra fa dues setmanes, el 24 de maig, van tenir lloc les eleccions que van propiciar el relleu del Partit Popular a la Generalitat Valenciana. D'aleshores ençà, moltes coses s'han transformat al País Valencià. Els vents de canvi també han començat a notar-se en el món empresarial, on el debat a propòsit de l'estructura més adient per a la patronal bufa amb força. De fet, fa mesos que la qüestió està en l'ambient però és ara, quan resten unes setmanes per a la celebració de l'assemblea general de Cierval, que el debat s'ha intensificat. El que hi ha en joc és el futur i l'ambició última de la patronal valenciana: o romandre amb l'estructura actual, que anteposa l'esquema provincial a l'autonòmic; o potenciar la patronal autonòmica en detriment de les provincials. Les postures són molt aferrissades: mentre València advoca per la segona opció, Castelló i Alacant no volen ni sentir-ne a parlar de centralitzar la gestió al cap i casal. Cedir davant València és vist, al nord i al sud del país, com una capitulació.\nEl debat sobre l'essència de la cosa no és nou. Des que l'any 1999 es va conformar estatutàriament la patronal autonòmica Cierval, la\ncontrovèrsia sobre el paper que hi fa cadascú ha estat damunt la taula i ha emergit puntualment. Les tesis favorables a l'enfortiment de la patronal autonòmica juguen, en aquesta ocasió, amb dos factors a favor. El primer és el suport de la Generalitat. Des del Consell, encara que sempre en privat, no dissimulen que la idea els agrada. Al capdavall, disposar d'una única patronal, a la manera de Foment a Catalunya, contribueix a una de les idees centrals del discurs de Ximo Puig: la vertebració d'un territori que fins ara ha estat molt marcat per les dinàmiques provincials. No es pot perdre de vista que en els últims mesos Puig ha iniciat el buidatge competencial -parcial, això sí- de les diputacions i ha reforçat el pes dels delegats provincials de la Generalitat. Més país i menys província és el lema amb què es podria resumir tot plegat. La vigorització de l'associació empresarial autonòmica en detriment de les provincials contribuiria, doncs, a assolir aquest objectiu.\nL'altre factor que aplana el camí a la integració és la debilitat econòmica en què es troben tant la CEC (Confederació d'Empresaris de Castelló) com Coepa (Confederació Empresarial de la Província d'Alacant). Tant l'una com l'altra travessen problemes severs, d'ordre econòmic i judicials, circumstància que els trau marge de maniobra a l'hora de contrarestar les embranzides pro-fusió de València.\nDesprés de mesos d'incertesa, Coepa va entrar el passat març en fallida a causa de la seua insolvència. La disminució de les quotes dels socis i una mala gestió van ser-ne les causes principals, si bé la degradació econòmica i financera es notava de feia anys. Quan el 10 de març es va acollir al concurs voluntari de creditors, acumulava un deute de 200.000 euros amb proveïdors diversos i amb els treballadors (a qui feia quatre mesos que no pagaven) i de 470.000 euros amb la patronal Cierval per les quotes impagades. El gruix del deute, però, era el contret amb l'Institut Valencià de Finances (IVF) per un crèdit de 3,9 milions d'euros destinat a la construcció d'un centre de formació. En el passat, les vies d'aigua obertes a Coepa s'havien tapat amb la venda de la seua seu històrica. Sense patrimoni propi per respondre als creditors, Coepa entrava en fallida i provocava un ensurt considerable en una societat, l'alacantina, que havia començat a tancar la ferida que en l'autoestima local havia obert la venda per un euro de la CAM al Banc Sabadell.\nIgualment complicat és el panorama en la castellonenca CEC, si bé en aquest cas a la debilitat econòmica s'hi sumen sospites de corrupció. Tant el president, José Roca, com el seu secretari general, Rafael Montero, estan imputats per sengles delictes contra la Hisenda pública i falsedat documental en relació amb uns cursos de formació que es van cobrar però que mai no es van impartir. Els diners suposadament defraudats, i procedents de les arques públiques, sumen 418.700 euros. Tot plegat ha provocat la contestació interna dins de CEC. Fa unes setmanes, un dels vice-presidents de l'associació, Miguel González, representant del totpoderós sector tauleller va dimitir en protesta per la manca de transparència en la gestió de Roca i Montero, que fins ara s'han enrocat en la seua posició. El fet que haja transcendit a l'opinió pública que tant l'un com l'altre han col·locat en la patronal els seus familiars no ha fet més que alimentar les suspicàcies dins d'una associació que deu més de 212.000 euros en quotes a l'autonòmica Cierval. Tanmateix, Roca, que porta 29 anys en el càrrec, vol continuar duent el timó de l'entitat.\nLa debilitat econòmica en què es troben tant alacantins com castellonencs és aprofitada per Cierval i CEV per fer forat. La idea de crear una única organització empresarial, com ja s'ha dit, ha rondat sempre el pensament d'alguns dirigents empresarials. Cierval va nàixer fa 35 anys, però no fou fins l'any 1999 que va començar a tenir entitat pròpia. Fins aquell any, tenia una presidència rotatòria, no disposava de treballadors ni de seu pròpia i tenia un ressò públic limitat. Quan el 1999 per fi es va dotar d'un estatut propi, l'objectiu no declarat era convertir-lo en un referent empresarial, una mena de CEOE a la valenciana. Per a això, se'l va dotar de personal propi i d'una seu que es pagaven amb les quotes que havien d'aportar les provincials en funció del seu pes econòmic. Rafael Ferrando, que fins aleshores havia sigut president de la CEV, fou el primer a ocupar el càrrec. L'empresari de la construcció, però, no va donar els passos per consolidar aquella incipient integració. El bastiment de la nova entitat no es va fer a costa de les provincials, sempre receloses de renunciar a unes competències que ells mateixos s'havien atorgat. En lloc de produir-se un traspàs de funcions, com primerament es perseguia, es van duplicar esforços, de manera que se li restà autoritat a Cierval.\nL'actual president de l'associació autonòmica, José Vicente González, sempre s'ha mostrat favorable, tot i que tímidament, a la unió de les provincials. Ha comptat en aquest propòsit amb l'esperó de Salvador Navarro, president de la patronal CEV. El març passat, tot just declarar-se Coepa en concurs de creditors, Navarro va posar les cartes damunt la taula. "És el moment que el pes de les estructures provincials es reduïsca en benefici de les organitzacions sectorials i les empreses", va dir Navarro en el seu discurs en l'assemblea general de CEV, i tot seguit va apostar per una "patronal autonòmica forta i amb representació de tots els sectors i empreses". Del que es tractaria seria, segons explica a EL TEMPS una persona coneixedora en primera persona del procés, que la Cierval absorbira la CEV i que a València i Alacant, en substitució de les provincials, s'implantara una mena de comitè provincial amb representació en els òrgans de la patronal autonòmica. Es reforçaria, d'altra banda, el paper de les sectorials.\nTanmateix, ni Castelló ni Alacant no combreguen amb la proposta valenciana. I en aquest punt és on emergeixen les reticències que genera el paper central que assumiria València. "Volen liquidar-nos", ha arribat a dir Francisco Gómez, president de Coepa, una entitat que es considera perjudicada per la Generalitat per no haver maniobrat per perdonar-los el deute de 3,9 milions que tenien amb l'IVF i que finalment en va provocar la fallida. Tant la premsa d'Alacant com la de Castelló, esperonades per les cúpules empresarials, han començat a parlar de les "pretensions centralistes" de València. El factor sentimental ha entrat en joc i alimenta el discurs particularista. Guanyarà en aquesta ocasió la idea de país? En l'assemblea general de Cierval d'aquest estiu tindran la resposta.


Què és la procrastinació i com es pot combatre? | El Blog CanalesFamily\nHome Salut Què és la procrastinació i com es pot combatre?\nProcrastinar és diferir, ajornar, i avui dia és el terme que defineix la tendència de moltes persones a deixar “per més tard” les tasques que s’han d’afrontar optant per fer coses més gratificants. S’han realitzat investigacions a la Universitat de Carleton (Canadà) per precisar dades sobre aquest comportament que es relaciona amb alts nivells d’impulsivitat, baixa autodisciplina, certa incapacitat per regular els estats d’ànim i que, segons explica el psicòleg Tim Pychlyl, membre del equip d’investigació, “és el problema més greu de l’educació”.\nTipus de procrastinació\nPer a un altre psicòleg, Neil Fiore, especialista en analitzar els problemes més comuns de la productivitat, hi ha cinc tipus de procrastinació: el perfeccionisme, la impostura, la desmotivació, sentir-se aclaparat i pensar que es treballa millor sota pressió.\nEl perfeccionisme portaria a la procrastinació als que inverteixen molt més temps del necessari en realitzar les seves tasques o les demoren perquè temen que es detectin els seus errors i ser corregits.\nLa impostura afecta els que posposen la feina o l’estudi per por de no obtenir bons resultats.\nLa desmotivació influiria en els qui, per avorriment o desgrat, prefereixen ajornar les seves responsabilitats.\nSentir aclaparat, estressat o amb una elevada càrrega de treball, pot comportar no fer la feina per “no saber per on començar”.\nPensar que es treballa millor sota pressió o el comportament de deixar la feina per a l’últim moment perquè així s’obtenen millors resultats és també un dels motius que porta a diferir tasques.\nCom evitar la procrastinació?\nIgual que s’ha definit la procrastinació s’ha detallat una sèrie de pautes per a evitar-la. En primer lloc, s’han identificat les tècniques del ‘mindfulness’ o ‘consciència plena’ com una eina molt positiva per evitar els ajornaments ja que ajuda a reconèixer els sentiments negatius i facilita recordar per què és important realitzar la tasca i comprometre a iniciar-la i acabar-la en un termini concret.\nVoler fer diverses coses alhora pot ser contraproduent ja que afecta la falta de concentració, segons un estudi publicat per la Universitat de Chicago en què s’ha conclòs que, davant la multitasca, el cervell no focalitza amb facilitat en les tasques i salta d’una a una altra contínuament. Per aquesta raó evitar la multitasca redueix l’estrès i l’esgotament que el fet d’intentar fer diverses coses alhora suposa per al cervell. S’ha calculat que el temps màxim que podem estar concentrats i atents és de 20 minuts, encara que en alguns casos algunes persones poden arribar a fixar la seva atenció fins als 90. A partir del període màxim de concentració es redueix la capacitat per prestar atenció de forma productiva.\nUna altra tècnica es basa en fer un mapa mental, en la divisió de les tasques difícils en passos específics per poder arribar a completar un projecte. Està especialment indicada en cas d’afrontar una meta molt àmplia i sense límits definits.\nNo sentir ràbia ni culpa per procrastinar és crucial\nLa procrastinació també s’ha identificat com una necessitat de fer una pausa en una època en què les persones han de mostrar nivells molt alts de productivitat. La investigació del grup de la universitat canadenca de Carleton ha aclarit que els que es perdonen per procrastinar tendeixen a no fer-ho en el seu pròxim projecte. La divagació també pot ser positiva per, més endavant, rendir millor. Deixar que el cervell tingui pensaments aparentment inconnexos proporciona la desconnexió i descans necessaris per ser capaços de tornar a concentrar-se. Considerar-se una persona procrastinadora pot plantejar-se com una qüestió de superació personal. L’autoconeixement i disposar i entrenar estratègies adequades són solucions positives.\nEls bons costums poden facilitar aconseguir els objectius plantejats. Recolzar-se en\nhàbits positius com, per exemple, entendre per què és important el que hem de fer pot servir d’ajuda sobretot en els casos en què la comesa resulta avorrit. I què podria ser assenyalat com un bon hàbit? Per exemple, evitar connectar-se contínuament al correu electrònic, a internet o revisar contínuament les notificacions que arriben al ‘smartphone’ si no és imprescindible per al que s’estigui realitzant. Una altra manera d’adquirir bons costums és disposar rutines que permetin mecanitzar algun dels passos. Això permet reduir el temps que es destina a pensar en el que s’ha de fer en cada moment.\nFinalment, la més positiva de les estratègies és: esperar l’èxit. Plantejar-se a un mateix que es pot aconseguir el que un es proposa és el millor dels plantejaments a nivell psicològic. És la motivació que més reforça les ganes de posar-se a resoldre els projectes que es tenen per davant segons ha destacat el psicòleg Piers Steel, de la Universitat de Calgary (Canadà); una de les veus de prestigi internacional que porten dècades assenyalant les claus de la procrastinació.


Entrenament mental per afrontar el Batxillerat – AltrendiMent: Psicologia del rendimiento y la salud en Barcelona.\nHome Uncategorized Entrenament mental per afrontar el Batxillerat\nEntrenament mental per afrontar el Batxillerat\nDes de fa uns anys, l’escola GRAVI de Barcelona ofereix als alumnes de Batxillerat la possibilitat de realitzar uns tallers d’entrenament mental i de intel·ligència emocional.\nA principi de curs els alumnes de Batxillerat assisteixen a una conferència sobre Motivació i, més endavant, tenen l’opció de participar voluntàriament en els tallers. Es demana als alumnes interessats que es comprometin a assistir les 5 sessions programades per a cada curs\nA 1r de batxillerat el taller porta el títol: “ENTRENAMENT EN INTEL·LIGÈNCIA EMOCIONAL”. Al llarg de les cinc sessions es treballa la percepció i la facilitació emocional, la comprensió i regulació emocional, l’autoconeixement, l’autoestima i les habilitats comunicatives i de lideratge. L’adquisició d’aquestes habilitats es fa necessària en un moment tan complex com l’adolescència, on l’estat emocional influirà positivament o negativa sobre la capacitat de l’estudiant.\nA 2n de batxillerat, sota el títol, “ENTRENAMENT EN HABILITATS PSICOLÒGIQUES”, se simula l’entrenament mental dels esportistes d’elit, treballant la capacitat estratègica (planificació i anàlisi d’exàmens), la concentració, la confiança i autocontrol dels nervis i els hàbits de vida saludable.


Notícies - Incís Films\nJa has vist l’anunci d’Ametller Origen?\nAmetller Origen ha fet la seva primera campanya publicitària per a televisió per promocionar les seves cremes de verdures i fer arribar a un públic molt més ampli la filosofia que hi ha al darrere de la marca. Segur…\nIncís Films guanya un Zapping per “L’ofici de viure”\nA Incís Films estem d'enhorabona. El mateix any en què ens posem en marxa recollim el nostre primer reconeixement: "L'ofici de viure", el primer programa que produeix Incís i que s'emet per TV3, rebrà un dels premis Zapping a la qualitat…\nPresentació de l’Ofici de Viure\nEns fa molta il·lusió explicar-vos que el dimarts 3 d’octubre a les 7 de la tarda presentarem al Recinte Modrenista de Sant Pau el nou programa de Tv3 que hem realitzat: L’Ofici de Viure. A l’acte s’explicarà de què va…\nVerkami:“Imaginar un país. El Congrés de Cultura Catalana”\nEstem treballant, amb la cooproducció de Televisió de Catalunya, en un documental per explicar com el Congrés de Cultura Catalana va assentar les bases de la recuperació de la llengua, la cultura i les institucions pròpies dels Països Catalans, en…\nEns agrada explicar històries, idees, contes, aventures, projectes… I ens agrada explicar tot això en format audiovisual. D’aquí neix Incís Films, una productora de Barcelona, jove, fresca i dinàmica. Ens apassionen els nous formats audiovisuals. Ens agrada pensar, ser i…


Ferrino Finisterre 38L Gris comprar i ofertes a Trekkinn\nDescripció Ferrino Finisterre 38L\nFinisterre 38 és la motxilla ideal per fer senderisme i trekking, dissenyada de forma lineal i amb tots els equips necessaris per l'usuari més expert.\nLes característiques principals de Finisterre són:\nTorna amb "Dry Net System" i tensió posterior per a una perfecta ventilació\nun perfil lineal, amb molts accessoris\nDe tornada amb "Dry Net System", on la transpirabilitat està garantida per teixit de malla. La distribució de la càrrega i l'estabilitat de transport s'optimitzen utilitzant un bastidor d'acer flexible\nButxaques: sobre tapa, butxaca de seguretat, butxaca de manxa davantera, butxaques laterals laterals, cinturó de cintura i endins a l'esquena\nPosseïdor de l'hèlix\nEngranatges addicionals extraïbles a la part frontal i inferior\nPES (Kg / g) 1,67 kg\nCAPACITAT (l) 38 l\nFerrino Finisterre 38L està disponible amb vàries opcions i característiques. Escull la combinació que més s’adapti a les teves necessitats i rep-la a casa en pocs dies. Així mateix, a la botiga online de muntanya trobaràs productes relacionats amb Ferrino Finisterre 38L. En catàleg tens la millor selecció de Motxilles, amb un disseny especial per donar-te la total seguretat i tranquil•litat en tots els entrenaments i activitats esportives.\nCaracterístiques Ferrino Finisterre 38L\nSostenibilitat Ferrino Finisterre 38L\nD'acord als meus esperar\nCom a guia de senderisme, buscava una bona motxilla per acompanyar-me cada dia. Ja he comprat diverses, i fins ara no estava contenta a 100%. Aquesta és practica, ergonòmica, el pes es reparteix perfectament. EL material és bon qualitat. La corretja de compressió lateral arriba a una bon alçada, no massa baix. Confortable. D'aquí a uns mesos o d'un any, veuré si segueixo satisfeta.\nMotxilla d'excel·lent qualitat. El costat realment és un diferencial. Ara és fer la prova pràctica a la pista.\nEntenc bé la situació del bagatge.\nGran procediment. mercaderies errants\nEm va arribar la meva motxilla super bonica amb acabats de primera estic satisfet i el.material bonissim recomanat super super


Victòria històrica del Sinn Féin a Irlanda; s'esperen unes llargues negociacions per formar govern - Regió7\nVictòria històrica del Sinn Féin a Irlanda; s'esperen unes llargues negociacions per formar govern\nLa líder republicana Mary Lou McDonald explora si té els números per fer un executiu sense els dos partits tradicionals\n10·02·20 | 10:43\nMary Lou McDonald celebra el triomf del Sinn Féin | REUTERS\nIrlanda es prepara per unes llargues negociacions per a la formació d'un nou govern després d'unes eleccions que han suposat una victòria "històrica" per al Sinn Féin. Tot i que el recompte encara està en marxa, els republicans han guanyat els districtes pel sistema de primera opció de vot amb un 24,5% dels suports, seguits del Fianna Fáil amb un 22,2% i el Fine Gael amb un 20,9%. El complex sistema electoral irlandès, que allarga fins aquest dilluns el recompte final, preveu un parlament sense majories clares, però amb un Sinn Féin fort i una reculada dels dos partits tradicionals. La líder republicana, Mary Lou McDonald, explora amb els partits més petits si una coalició sense el Fine Gael i el Fianna Fáil és possible.\n"La meva primera feina, i ja vaig començar ahir diumenge, és establir amb els altres partits si hi ha o no els números per fer un govern sense el Fianna Fáil o el Fine Gael", ha afirmat McDonald en una entrevista a la televisió irlandesa.\nEl Fine Gael de l'actual primer ministre, Leo Varadkar, ja ha descartat aliances amb els republicans, mentre que el Fianna Fáil, liderat per Micheál Martin, no descarta treballar amb els republicans malgrat les seves "incompatibilitats".\n"El resultat indica que el Sinn Féin ha d'estar el Govern, el Sinn Féin ha de complir", ha dit McDonald, que ha atribuït l'augment de suport dels republicans a la "frustració" dels ciutadans amb "el sistema de dos partits amb el què Fine Gael i Fianna Fáil s'han anat passant el poder". "Això ja s'ha acabat", ha advertit.


Tractat de Madrid (1670) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Tractat de Madrid fou un tractat internacional signat el 18 de juliol de 1670 entre Espanya i el Regne d'Anglaterra. El representant espanyol fou Gaspar de Bracamonte y Guzmán, Conde de Peñaranda i l'anglès fou William Godolphin.\nAmb la signatura d'aquest tractat Espanya reconeixia les possessions angleses al Mar Carib: "totes les terres, illes, colònies i llocs qualsevols situats a les Índies Occidentals". Així doncs, Anglaterra va prendre possessió formal de Jamaica, Belize i les Illes Caiman i va aconseguir la llibertat de moviments dels vaixells anglesos al Carib. Cada país va comprometre's, així mateix, a abstenir-se de comerciar en territori de l'altre.\n↑ Text del tractat(castellà)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tractat_de_Madrid_(1670)&oldid=20468008»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 nov 2018 a les 19:32.