Els Oficis a 2n « Escola Vic Centre\nEls Oficis a 2n\nAl llarg d’aquest 2n trimestre, a la classe de 2n, vam decidir treballar el projecte dels oficis.\nEns vam distribuir en 6 grups i cadascun en va triar un per treballar. Van ser:\ndoctors i doctores\nPer complementar i saber-ne més de cadascun d’ells vam fer diferents sortides i activitats.\nPrimer de tot, l’Alba d’Educació física ens va acompanyar al Vic ETB on ens va presentar a l’Isidre que és un esportista que practica un esport anomenat triatló. Consisteix a fer 3 esports en 1 (nedar, ciclisme i córrer). Ens va explicar en què consisteix aquest esport i ens va donar consells de salut per aconseguir ser uns bons esportistes.\nUn altre dia a la tarda, l’Hicham, el cuiner del “Cafè de l’Orfeó”, ens va ensenyar el seu restaurant i la seva cuina. Ens va explicar com es preparen les taules per quan vénen els clients i ens va ensenyar com s’organitza a la cuina i quins tipus de menjar prepara.\nMés endavant, va venir a la classe en Yacine, un pare de l’escola que treballa de paleta i que ens va voler explicar com és el seu ofici. Vam aprendre molt sobre la seguretat que s’ha de mantenir a l’obra si no volem patir un accident i també ens va ensenyar com es fa el morter i el formigó. Li vam poder fer preguntes sobre la seva feina i vam aprendre el nom de les eines i la seva utilitat. Ens va agradar molt tenir una persona que en sabia tant sobre l’ofici.\nAquella mateixa tarda, va venir la Clara, una mestra de música, amiga de la Mar, que ens va ensenyar un instrument que no havíem vist mai: la melòdica.\nLi vam fer moltes preguntes sobre quins instruments sabia tocar, des de quan era música, si tocava en algun grup musical… I, sorpresa! La Clara és una professional que té un grup de música anomenat “Tòxics” i que a més, acompanya a artistes que fan teatre mentre ella toca el piano.\nEn relació a l’ofici de doctor/a un dijous al matí vam anar al CAP Vic Nord on el Dr. Cartanyà i vàries infermeres ens van preparar 3 activitats que ens van agradar molt. La primera era la botigueta de la Dolors que és el magatzem on guarden tots els medicaments i els estris necessaris per curar o atendre els pacients. En una altra activitat ens van explicar com rentar-nos les mans de manera que no pugui quedar ni un bacteri i que així no ens posem malalts. Finalment, ens van deixar pujar a l’ambulància que condueix en Vicenç i ens van explicar les seves parts i com ho feien quan tenien una urgència. Va ser molt interessant.\nFinalment, vam visitar el taller de l’artista vigatana Isa Basset. Envoltada de quadres a mig fer, va contestar les nostres preguntes i ens va explicar coses molt interessants sobre les tècniques que feia servir per pintar, com ho feia per trobar la inspiració o quants quadres havia pintat al llarg de la seva vida.\nPer finalitzar el projecte vam preparar unes obres de teatre relacionades amb els oficis que havíem treballat i les vam representar els últims dies del trimestre. Ens ho vam passar genial!\nSortida a la Selva Aventura\nSortida dels Cavalls\nRodes a 5è\nLes Raquetes a 6è\n1, 2, 3 acció- 3r\nNatació 1r i 2n


Terrassa presentarà un projecte d’especialització i competitivitat lligat a la innovació en salut | Orbital40\nEl liderarà l’Ajuntament i comptarà amb un partenariat de diferents institucions\nTerrassa desenvoluparà un Projecte d’Especialització i Competitivitat Territorial (PECT) lligat a la innovació dins l’àmbit de la salut, el projecte Health Care Innovation Lab Orbital.40. Aquest projecte estarà liderat per l’Ajuntament de Terrassa i comptarà amb un partenariat de diferents institucions del territori, vinculades amb els àmbits de la salut o de la innovació, representants del sector públic, privat, del coneixement i la recerca i de la societat civil.\nEl PECT es portarà a terme en els propers quatre anys, emmarcat dins del Programa Operatiu FEDER de Catalunya 2014-2020 i del RIS3CAT (programa de la Generalitat de Catalunya que estableix les prioritats de les polítiques públiques en R+D+I).\nL’equip de Govern de l’Ajuntament de Terrassa va presentar ahir dijous el PECT a la Comissió Informativa de Cultura, Innovació i projecció de la Ciutat. Ara, està previst elevar el projecte en un Ple Extraordinari a principis del mes de setembre per a la seva aprovació. La complexitat del projecte, així com els requeriments contemplats a les bases reguladores i els terminis per a la seva presentació marquen la celebració d’un Ple Extraordinari a principis de setembre per tal de poder complir amb la data límit de presentació de la convocatòria prevista per al dia 5 de setembre.\nBasat en una estratègia fonamentada en la innovació i l’especialització en solucions globals per a la salut i en favor d’una una vida saludable i d’un envelliment actiu, l’Ajuntament de Terrassa liderarà aquest projecte, del que formaran part diferents institucions del territori relacionades amb els àmbits socio-sanitari i de la innovació:\nFundació LEITAT. Treballarà el projecte/operació “Living Lab Salut”.\nConsorci Sanitari de Terrassa. Treballarà el projecte/operació “T’Activa”.\nCorporació Sanitària Parc Taulí. Treballarà el projecte/operación “NOMOCrònic”.\nMútua de Terrassa. Treballarà el projecte/operació “Plataforma Fràgils”.\nUniversitat Politècnica de Catalunya. Treballarà el projecte/operació “CAREF”.\nFundació Institut Trastorn Límit. Treballarà el projecte/operació “EMocional. REG”.\nFundació CECOT Innovació. Treballarà el projecte/operació “Emprenedoria”.\nCadascun d’aquests partners serà l’encarregat de dur a terme una de les operacions incloses dins del Projecte d’Especialització i Competitivitat Territorial, sota la coordinació de l’Ajuntament. L’objectiu és desenvolupar iniciatives pioneres en l’àmbit socio-sanitari que incentivin la recerca de solucions tecnològiques innovadores, incorporant-hi el teixit empresarial i generant nova activitat econòmica. D’aquesta manera, es vol facilitar la creació d’un referent innovador a Catalunya i al sud d’Europa, especialitzat en salut, que generi riquesa, talent i ocupació al territori.\nPer al desenvolupament del Projecte d’Especialització i Competitivitat Territorial s’han determinat dos grans projectes/objectius estratègics que articularan el PECT.\nProjecte Palanques del sector\nIntegrarà un seguit d’iniciatives pioneres en l’àmbit socio-sanitari, liderades per les principals organitzacions sanitàries/hospitalàries del territori. Aquestes iniciatives s’incorporen al PECT pel seu contingut innovador respecte al sector salut amb nous productes, serveis i solucions. Es el cas dels projectes desenvolupats pel Consorci Sanitari de Terrassa (T’Activa), la Corporació Sanitària Parc Taulí (NOMOCrònic), Mútua de Terrassa (Plataforma Fràgils) i la Fundació Institut Trastorn Límit (EMocional. REG)\nProjecte Ecosistema emprenedor\nTé l’objectiu de desenvolupar les pròpies funcions d’entorn d’innovació, acompanyament a l’emprenedoria, gestió d’espais de descoberta i trobada o sensibilització i transferència de tecnologia per posar en marxa iniciatives d’especialització intel·ligent que impulsin el creixement empresarial i la generació d’ocupació, amb la innovació com a eix central del desenvolupament local. En aquest projecte s’emmarcarien les operacions desenvolupades per la Fundació LEITAT (Living Lab Salut), la Universitat Politècnica de Catalunya (CAREF) i la Fundació CECOT Innovació (Emprenedoria).\nDins aquesta doble estratègia es desenvoluparan projectes com una aplicació de mòbil per connectar la ciutadania i motivar-la en la millora de la seva salut, donar suport integral a la millora del benestar i a la seguretat dels ciutadans, la creació d’un ecosistema local integrador, intel·ligent i innovador, la validació de solucions basades en tecnologies assistives, la creació d’un nou model assistencial al paciente crònic o la creació d’un Living Lab Salut enfocat a facilitar l’envelliment i un estil de vida saludable i fomentar les noves tecnologies aplicades al camp de la salut entre d’altres.\nEl projecte d’Especialització i Competitivitat Territorial de Terrassa, Health Care Innovation Lab Orbital.40 té un pressupost global de 4.610.331,63 euros, la meitat aportats pel Fons de Desenvolupament Regional Europeu (FEDER) i l’altra meitat restant, 2.305.167,33 euros, aportada pels set partners que integren el projecte. El període per desenvolupar les diferents operacions, que es duran a terme dins del Projecte d’Especialització i Competitivitat Territorial de Terrassa, finalitzarà el 31 de desembre de 2020.


Torregrossa | Viu La Festa - Festes Majors i Activitats a Catalunya\nAjuntament: Pl. Canalejas, 1\nL’origen de la població sembla ser de l’època romana, ja que del temps del Baix Imperi són les restes del Pou Bo, de 19 metres de fondària, a la sortida del poble, darrerament netejat, cobert de llambordes de pedra de la Floresta i amb uns arcs de punt rodó al fons, de pedra molt ben escairada, que cal situar als segles IV-VI dc. En època Islàmica fou una població i fortalesa als límits del regne sarraí de Lleida (és esmentada en el Termini Antiquí del 1172), bastió entre els regnes de Lleida i Siurana.\nDesprés de la conquesta la població fou otorgada a Monof, batlle d’Alfons I (1172), junt amb altres llocs del seu terme, com la torre d’Avimpèlec (d’un terratinent sarraí del Segrià i abans d’Avin al- Açdeb) i que correspon al actual despoblat de Vimpeli, una altra torre pròxima del Terme de Torregrossa, fou donada a Ramon Roig ( havia pertanyut a un altre moro lleidatà, al-Boatal). Però el repoblament d’aquest territori fou encomanat també a la casa de Cervera, i així tenim documentades disputes en 1169-78 entre els templers i Guillem de Cervera a causa del fitament entre Vensilló i Torregrossa, que foren incorporades a la pabordia de Bell-lloc.\nEl batlle Monof regia Torregrossa i Vimpèlec o Vimpeli a títol de funcionari reial, però el domini feudal passà a Guillem IV de Cervera, castlà de Lleida en nom d’Ermengol VIII d’Urgell, i romangué ens mans dels Cervera, (de la línia de Juneda, Castelldans i Gebut) fins que el 1279 Ramon II de Cervera vengué Torregrossa i Puig-gros a Pere II a través d’una permuta. Després vers 1341-42, el ciutadà de Lleida Domènec de Montsuar, d’una important família, adquirí les senyories de Margalef i de Torregrossa i el mateix 1342 obtingué elmer i mixt imperi sobre Margalef, mentre que la plena jurisdicció sobre Torregrossa, l’obtingué un nebot homònim el 1382 (Domènec II de Montsuar, senyor de tots dos pobles des del 1349, que també fou senyor del Castell d’Aranyó).\nEl poble de Margalef, agregat que centra de ponent del terme, té unes poques cases esparses prop de la carretera de Tarragona a Lleida, a l’encreuament amb la local procedent de Torregrossa. Hi ha restes de la primitiva església (només façana, d’arcs apuntats i campanar d’espadanya) i al seu voltant hi ha una ceràmica medieval i també prehistòrica, estudiada per E. Junyent i el Grup la Femosa d’Artesa de Lleida. La nova Església de Sant Bartomeu de Margalef, propera, és un petit edifci d’una nau, molt simple, amb porta adovellada i campanaret d’espadanya. Esmentat com hem dit a la fi del segle XII, formà part de la senyoria de Torregrossa des del segle XIII. Despoblat el primer terç del segle XV, segons els censos manifestats del 1429, els retaules i ornaments del temple parroquial foren traslladats a l’Església de Castelldans. Afavorí el repoblament del sector, l’arribada dels regadius del Canal d’Urgell.\nEn el fogatgament del 1365 Torregrossa tenia 58 focs ( xifra importaant), mentre que Margalef (aleshores de Pere Ramon Sacosta) en tenia 34, Vimpeli 33 i Vilaplana (un altre despoblat del terme) 17. Fou un destacat membre del Llinatge Montsuar el senyor de Torregrossa Antoni de Montsuar, paer en cap de Lleida i gran partidari del nou rei Ferran I el d’Antequera. Heretà Torregrossa el seu fill Lluís de Montsuar, que es veié desposseit de la senyoria en la guerra contra Joan II a favor de Joan Ramon Folc (III) de Cardona, comte de Cardona i de Prades, capità general dels exèrcits reialistes (el germà de Lluís era Manuel de Montsuar, canonge de Lleida i president de la Generalitat de Catalunya els primers anys de la guerra).\nEsglésia parroquial de Santa Maria de l’Assumpció\nRuïnes del poblat ibèric de Margalef\nCol•lecció particular de Llorenç Peiró\nVe d’una traducció de l’àrab Munia al-kibir, “la gran torre”. Així va sorgir el sintagma torre grossa en referir-se a una talaia de grans dimensions\nDoctor Xavier Iglesias Guiu\nDiada Nacional de Catalunya de Torregrossa\nActivitats de Nadal a Torregrossa\nDel 20 desembre al 5 gener\nFesta Votada de Sant Roc de Torregrossa\nDel 29 desembre al 29 desembre\nDel 20 gener al 22 gener


Ventura Pintura i Decoració | Tradició i Futur des de 1920\nRevestiment alimentari i sanitari\nProtecció d’estructures metàl·liques\nCompartimentació contra el foc\nCollarins i massilles intumescents\nVentura està especialitzat en lacats i vernissats sobre qualsevol tipus de superfície. El nostre taller dotat de 3 cabines amb la última tecnologia ens proporciona uns acabats altament professionals. Contem amb totes les eines necessàries per a proporcionar uns acabats altament professionals. Realitzem lacats en tota la gamma de colors mitjançant les formules de sistema tintomètric de les cartes de colors RAL i NCS.\nAlgunes de les marques que confien en nosaltres


La xarxa de calor i fred d'Escaldes-Engordany donarà servei a 740 llars | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl gerent de FEDA Ecoterm, Jordi Travé, durant la presentació de la xarxa de calor i fred a Escaldes-Engordany.\nDc., 28/07/2021 - 13:11\nAquesta setmana, FEDA inicia els treballs per instal·lar la xarxa de calor i fred a Escaldes-Engordany, que serà la tercera de calor del país, després de les de Soldeu i d'Andorra la Vella, i la primera de fred. Durant la presentació del projecte, el gerent de FEDA Ecoterm, Jordi Travé, ha explicat que produiran una energia de calor de 7,4 GWh/any i una de fred de 5,1 GWh/any, el que equivaldrà a "subministrar calor i fred a 740 llars".\nLa principal novetat d'aquesta xarxa serà que a banda de donar servei de calefacció i d'aigua calenta sanitària, també donarà servei d'aire condicionat. Aquest servei es donarà al conjunt de noves edificacions del centre d'Escaldes-Engordany a la zona del Clot d'Emprivat, com també a alguns edificis del comú, com el del Prat Grat i el del Prat del Roure. Quant al projecte, Travé ha comentat que s'haurà de construir "un local tèrmic" que estarà situat sota el pont Copríncep Joan Martí Alanis. "La longitud de la xarxa serà aproximadament d'un quilòmetre" per tal de connectar els diferents clients amb el local tèrmic, ha indicat el gerent de FEDA Ecoterm, especificant que s'instal·laran fins a 4 canonades amb una longitud total de 4.000 metres.\nLa inversió estimada pel projecte és d'uns sis milions d'euros, que inclou la petita edificació del local tèrmic com les diferents xarxes de calor i fred. En aquest sentit, Travé ha destacat que una part important del recorregut passa per unes galeries ja existents, i que per tant, no hi haurà gran part de treball de rasa. Concretament, ha explicat que aquesta setmana es començarà a obrir l'avinguda Esteve Albert, i que el termini total de les obres és d'uns sis mesos.\nPer tant, a finals d'aquest 2021 hi haurà una fase de proves en una de les noves edificacions del Clot d'Emprivat, i es preveu que durant el primer semestre del 2022 tota la fase ja estigui enllestida. D'altra banda, Travé també ha avançat que estan treballant en futures extensions, ja que és "un projecte que pot créixer molt" per l'elevat volum d'hotels que hi ha a la zona, com també per les escoles, l'hospital Nostra Senyora de Meritxell i Caldea. Aquesta següent fase es preveu que es pugui iniciar en un any i mig.\nPel que fa al funcionament de la xarxa, Travé ha explicat que al local tèrmic hi haurà unes bombones de calor i refredadores, i que l'energia es transportarà amb aigua calenta o aigua freda al client final. "Són circuits tancats", ha comentat el gerent, assegurant que és un "sistema molt més eficient", el qual permetrà reduir fins a 1.300 tones d'emissions a l'any.\nxarxa de calor i fred


El sector de la moda a Catalunya factura 14.500 milions i dona feina a més de 64.500 persones\nPublicat 27/10/2021 17:51CET\nEl sector de la moda a Catalunya ha generat una facturació agregada de 14.500 milions d'euros i dona feina a més de 64.500 persones, segons l'estudi 'Nova Indústria: Nous serveis de valor afegit en les cadenes de valor industrials. El cas de la moda a Catalunya' de la Conselleria d'Empresa i Treball.\nSegons un comunicat de la Generalitat d'aquest dimecres, hi ha 160 empreses que segueixen una estratègia de marca i integració en el 'retail', amb un creixement mitjà els darrers anys del 4,5%.\nHi ha més de 300 proveïdors productius, que són els que han pogut continuar competint en el mercat, i uns 30 gestors de producció i disseny amb un volum de negoci de gairebé 700 milions d'euros i un creixement anual del 6,5%, segons l'estudi.\nLa directora general d'Indústria, Natàlia Mas, ha destacant que l'informe "se centra en un dels aspectes clau per a la competitivitat de la indústria i per assegurar-ne la resiliència com és la seva capacitat de transformació i adaptació en un mercat cada vegada més global".\nEn sis mesos, el canal en línia ha tingut un creixement equivalent a sis anys consecutius i pràcticament ha duplicat la quota en la majoria de mercats, mentre que s'esperen increments del 20% en l'exercici del 2021.


El blog d'en Joan Carles Gallego - Retallar sobre retallades. Ja n'hi ha prou - www.joancarlesgallego.cat\nRetallar sobre retallades. Ja n'hi ha prou\nAquest pròxim dissabte, 28 de gener, la Plataforma Prou Retallades es manifesta contra les polítiques pressupostàries de la Generalitat. Moltes organitzacions de l’àmbit de la salut, l’educació, el món del treball, la cultura i l’associacionisme veïnal, juvenil, de la gent gran i cívic del país rebutgen les polítiques injustes de retallades indiscriminades i els increments de preus, que perjudiquen la immensa majoria de la ciutadania. La proposta de pressupostos per al 2012 retalla sobre les retallades del 2011. Afecten totes les partides: la despesa social segueix perdent pes en el pressupost i passa del 43,6% del 2006 al 38,7% actual, la inversió pública cau un 19,8% respecte a l’any anterior i la despesa en educació i salut és el 6,5% del PIB davant el 13% a la UE-27.\nPer això, la convocatòria de la manifestació del 28-G denuncia que la proposta de pressupostos suposa un atac a l’actual model d’estat del benestar, i fa un seguit d’exigències en relació amb el reconeixement del següent:\n- dret a la protecció de la salut, igual per a tothom, i a la defensa del servei nacional de salut públic i de qualitat;\n- dret a l’educació pública, equitativa i de qualitat;\n- dret a uns serveis públics amb ocupació de qualitat i al servei de les persones;\n- dret a l’emancipació juvenil i al treball digne per als joves;\n- dret a una vida digna per a tots els ciutadans i ciutadanes;\n- la necessitat de prioritzar la lluita contra l’atur amb accions clares i decidides, i amb mesures i recursos suficients per garantir la protecció social de les persones aturades i d'aquelles que es troben en dificultats econòmiques, i\n- la cobertura davant la indefensió dels ciutadans i ciutadanes en relació amb les seves hipoteques en cas d’impagament.\nEl missatge de la manca de recursos i la necessitat de les retallades que fa el Govern per justificar les seves mesures encobreix una clara estratègia de desmantellament dels serveis públics, que afavoreix els interessos privatitzadors de determinats grups econòmics i la mercantilització d’aquests serveis. Ens volen fer creure que les retallades són inevitables, volen que s’instal·li la por i la resignació entre la ciutadania amb el fals argument de la manca de recursos.\nPer sortir de la crisi, necessitem un model alternatiu que aturi les agressions contra les persones, que es basi en la defensa de l’estat del benestar com a model de justícia i cohesió social. Els governs han d’apostar per una fiscalitat justa i solidària, que l’esforç contributiu al bé comú es faci en funció de la riquesa i els recursos econòmics de cadascú, que pagui qui més té i es lluiti contra el frau i l’evasió fiscal. Així es podrien recaptar milers de milions d’euros que farien innecessàries les actuals agressions a l’estat del benestar i a la cohesió social. Però també necessitem trencar (reformant i introduint l’impost a les transaccions financeres) amb l’actual dictadura del sistema financer, que, amb la complicitat dels poders públics i els organismes europeus i internacionals, segueix rebent suport amb mesures per garantir la remuneració dels interessos dels mercats financers i bancaris a costa de l’atac al model social europeu i l’abandó de les necessitats dels ciutadans i ciutadanes.\nPer tot això, també el 28-G serà important que participem en la manifestació. Hi ha una altra manera de fer les coses, i hi ha recursos econòmics que no s’estan recaptant i que farien innecessàries aquestes polítiques d’ajust tant dures i injustes, així com les agressions als drets socials i laborals de la ciutadania del nostre país. Recursos que es podrien aplicar a reactivar l’economia, crear ocupació i garantir la cohesió social. Hi ha alternatives. La resignació no és cap opció.\nComentari de Àngel\nMolt ben dit, Força!!\nEn les propostes sindicals, en general i en aquest article, hi falta la demanda de la rebaixa de la jornada de treball. En aquí no hi hauria acord amb la CEOE, segur. Però això no vol dir que no s'hagi de presentar. Perquè és imprescindible per a crear més llocs de treball. Els llocs de treball no es crearan per una expansió de l'economia, que ara no es produirà (i probablement mai més). S'ha d'impulsar aquesta rebaixa de la jornada com a única manera -juntament amb les inversions públiques tipus Plan Zapatero- de crear més llocs de treball. Per tant hauria de ser una cosa sine qua non.\nComentari de Antonio Recio Prats\nBenvolgut company, m'agradaria que poguès fer tot el possible per evitar que el nostre sindicat signès cap cosa que hens limite mès encara la nostre precarietat laboral. De tot cor, gracies a l'avançada.


És per això que els representants de la Comissió confien que els propers pressupostos de la Generalitat incloguin partides que permetin iniciar els equipaments pendents.\nEn aquest sentit, la portaveu de les AMPA de la zona per a aquest tema, Pilar Gómez, ha remarcat que\nfa temps que reclamem a la Generalitat els edificis definitius i aquesta necessitat ja és molt urgent. Al barri se’ns està acabant la paciència.\nPer la seva part, el tinent d’alcalde, Joan Berlanga, ha comentat que\nvalorem positivament les millores que s’han fet als mòduls aquest estiu. Però, si no es construeixen els edificis escolars pendents, aviat la situació serà del tot insostenible.\nCal recordar que l’Ajuntament ja ha posat a disposició de la Generalitat dos solars per als edificis definitius: un per a l’Escola Virolet –entre el carrer de Zuric i la via del tren de la línia R4 d’ADIF– i un altre a l’àmbit on, de forma provisional, s’ubiquen actualment els mòduls del Virolet, al costat de l’Escola Mas Boadella.\nConformen la Comissió les associacions de mares i pares de Can Llong, representants de l’Ajuntament i de la Plataforma Sabadell per l’Educació Pública. Així, a la trobada hi van participar representants de les diverses AMPA, el tinent d’alcalde i regidor d’Educació, Joan Berlanga, representants dels grups municipals i de la Plataforma per l’Educació Pública.\nTags: Can Llong, escola virolet, escoles, institut can llong


9:57 pm - Tuesday, 2 June 2020\nEl servei nocturn de Metrovalencia facilita el dissabte dia 24 l’accés a Paterna per a gaudir de la cordà\nL'estació principal del municipi de la Línia 2 es troba a 600 metres del cohetódrom, el recinte on es dispararan els coets.\nEl servei nocturn de Metrovalencia facilitarà dissabte que ve dia 24 l’accés a les persones que es vulguen desplaçar fins a la localitat de Paterna per a gaudir de la cordà que es durà a terme en el recinte del cohetódrom a les 2 hores de la matinada del dissabte al diumenge.\nEl citat servei nocturn, denominat ‘A la Lluna de Metrovalencia’, permet prolongar la circulació de trens i tramvies les nits de divendres, dissabtes i vespres de festius, fins aproximadament les 3 hores de la matinada.\nDes de les últimes hores del dissabte i les primeres de la matinada del diumenge, les persones viatgeres podran acudir escalonadament fins a Paterna per a gaudir de les festes de la localitat, atés que l’estació de Metrovalencia de la Línia 2 es troba a 600 metres del lloc on es disparen els diferents artefactes pirotècnics.\nEl cohetódromo és una estructura metàl·lica de més de 500 metres de superfície que acull la majoria dels actes de foc durant les Festes Majors de Paterna. Amb 6,5 metres d’altura, està formada per 36 pilars i 415 panells de malla i és l’espai on se celebra en la matinada del dissabte al diumenge la cordà, en la qual es disparen artefactes pirotècnics, com a coets, ‘femelletas’ i ‘cohetons’.\nFerrocarrils de la Generalitat reforçarà la seguretat en les unitats de Metrovalencia i l’estació de Paterna per a garantir el normal desenvolupament del transport, en una jornada en què es preveu un gran moviment de passatgers en direcció a Paterna.\nEls horaris es poden consultar en la pàgina web de Metrovalencia i en el telèfon gratuït d’informació i Atenció al Client 900 46 10 46, així com en @metrovalencia i en facebook/*metrovalencia.fgv.\nPrevious articleEl Centre Municipal de Formació de Persones Adultes d’Almussafes presenta la seua oferta per al curs 2019-2020\nNext articleL’EMT impulsa un pla d’acció per a buscar l’excel·lència en l’àrea tècnica


David de la Cruz: "Tant de bo pugui ser al Tour de França aquest any" | Ràdio Sabadell\nDavid de la Cruz: "Tant de bo pugui ser al Tour de França aquest any"\nDe la Cruz, a la crono d'Oriola | @iamdlax\n12.02.2019 17:19 Pau Vituri\nDavid de la Cruz acaba d'engegar oficialment la temporada 2019, la segona com a integrant del millor equip del món del ciclisme, el Team Sky. El sabadellenc s'estrenava per tercer any consecutiu a la Volta a la Comunitat Valenciana i ho va fer signant una 15a posició a la general a 1:15 del vencedor, el basc Ion Izagirre. "Han estat cinc etapes molt dures. El resultat no ha estat el més destacat, per descomptat, però estic força content per les sensacions. Ha estat l'hivern que he entrenat amb més tranquil·litat i menys intensitat, i sabia que arribava curt de forma", ha admès De la Cruz, que no competia des de l'octubre, en una entrevista a l'Hotel Suís. El ciclista de Campoamor explicava la decisió de no lluitar per la general a València: "Altres anys anava de més a menys i acabava amb molta fatiga. Aquest any ha estat l'oposat i això em fa ser optimista".\nEls reptes més immediats de De la Cruz seran la Volta a l'Algarve (20-24 febrer) a Portugal i la París-Niça (10-17 març), la seva cita predilecta després de guanyar l'última etapa del 2017 i repetir el 2018, i on espera estar a un "nivell acceptable". "És una cursa que em té enamorat i que se'm dona força bé per les característiques que jo tinc com a ciclista", ha reconegut De la Cruz. Després arribarà la Volta al País Basc, on també va guanyar una etapa fa dos anys, i el Tour de Califòrnia. "Vull demostrar la meva millor versió i tenir un molt bon rendiment", ha apuntat el sabadellenc sobre les cites amb les quals tancarà la primera meitat de l'any.\nSomia amb dues grans\nLes voltes d'una setmana donaran pas en el segon tram del 2019 a les de tres setmanes: "Tant de bo pugui ser al Tour de França aquest any". De la Cruz somia amb la seva segona participació a la ronda francesa després de la del 2014, on va haver de tornar a casa abans d'hora per una caiguda. Si és un dels vuit escollits per l'Sky, el de Campoamor haurà de treballar com a gregari del vigent campió, un Geraint Thomas que ja ha confirmat la seva presència. On sembla segura la participació de De la Cruz és a la Vuelta a Espanya després de la 15a posició de l'any passat. "No va sortir com esperava però vaig aprendre molt. Tinc ganes de tornar-hi i fer-ho bé de veritat", ambiciona el ciclista sabadellenc.\nEscolta l'entrevista sencera amb David de la Cruz a l'Hotel Suís:\nVolta a la Comunitat Valenciana de ciclisme\nQueralt Castellet repetirà experiència com a abanderada als Jocs Olímpics de Pequín


Publicado el 21 marzo 2012 21 marzo 2012 por piposerrano\nSegur que sempre ha estat així, segur que sempre ha passat, però des de fa un temps, tinc la sensació que els sovint els diaris (i/o mitjans en general) no respecten ni contrasten la veracitat de la informació que es publica a les seves pàgines…De fet, sovint penso que això mai no havia passat amb tanta freqüència ni lleugeresa…\nDilluns llegia això:\n“Ahh…aleerta”…Sr. Monegal, vol dir que el “pepito” no li ha inflat el cap i de passada la informació que cita al final de l’article?\nPotser te raó, però molt em temo que s’equivoca… De debò creu que Antena3 i Tv3 paguen el mateix pels drets de la Fórmula1??? N’està segur???\nAra bé, potser sóc jo qui s’equivoca, i si és així vostè em podrà ajudar a trobar aquesta informació per a comprovar-ne la veracitat i així rectificar aquest “post”…m’ajuda?\nEtiquetas: Antena3, drets televisió, El Periódico de Catalunya, F1, Ferran Monegal, Formula1, informar, mediapro, Monegal, Tv3Categorías: denúncia, periodisme/o, press, sports\nPrevioAssassins de famosos…\nSiguienteHomenatge al “Dia Mundial del Teatre…”


FiraTàrrega opta per la creació pròpia amb la producció íntegra de l'espectacle inaugural\nVilaweb - ACN 26-Ago-2014\nDimarts 26.08.2014 06:00\nEl xilè Ignacio Achurra reivindica el dret de resistència cultural dels pobles a 'La ira dels peixos'\nEl dramaturg i director teatral xilè Ignacio Achurra serà l'encarregat d'inaugurar la 34a edició de FiraTàrrega el dia 12 de setembre. Ho farà amb 'La ira dels peixos', un espectacle de carrer amb música en directe que compta amb la participació de deu artistes i quatre músics, que són a la capital de l'Urgell des de l'11 d'agost. Per primera vegada, FiraTàrrega assumeix íntegrament la producció de l'espectacle inaugural del certamen, una aposta que reafirma l'impuls de la fira a la creació d'espectacles en l'espai públic i la voluntat de produir mercat. Ahir al matí es va dur a terme un dels assaigs prevists de l'espectacle.\nEl director artístic de FiraTàrrega, Jordi Duran, va explicar que aquest 2014 culminava el programa de suport a la creació i, per això, la fira havia volgut assumir aquest repte. La producció de l'espectacle, que podran veure prop de 6.000 persones, demostra que 'estem preparats per tirar endavant projectes d'aquestes característiques i amb moltíssimes ganes de compartir-los', va dir.\nUn cant a la diversitat cultural i a la resistència dels pobles\nIgnacio Achurra proposa, a 'La ira dels peixos', un enfrontament entre dues cultures, una representada pels residents d'un vaixell que viuen de la recollida d'escombraries del mar i una altra representada pels visitants, que hi arriben per conèixer les particulars condicions de vida i els costums dels 'homes peixos'.\nEs tracta d'un cant a la diversitat cultural i a la resistència dels pobles, nacions i cultures amenaçades del món que lluiten per sobreviure. L'espectacle reflexiona sobre com els estats totalitaris, els interessos econòmics i les ideologies afins a la mundialització estenen el seu domini territorial i amenacen la pervivència de les cultures minoritàries. La proposta convida el públic a viatjar pels espais de la identitat personal i col·lectiva i a recuperar la llibertat que ens permeti de somiar en la germanor entre tots els pobles del planeta, segons que va dir el director.\nAixí mateix, va reconèixer que l'espectacle es vinculava amb el moment polític actual que viuen Catalunya i l'estat espanyol, però també amb el que viuen Xile i la nació maputxe, o Israel i Palestina, entre més. 'La relació entre cultures amb una història de conflicte no tan sols és patrimoni de Catalunya', per això, l'espectacle 'intenta ser una reflexió universal de les relacions entre molts pobles i moltes cultures', va dir Achurra.\nEl 6 de setembre al vespre hi ha l'assaig general de l'espectacle a l'Hort del Barceloní, el mateix lloc on es farà la funció durant la fira. 'La ira dels peixos' forma part del programa d'actes commemoratius del tricentenari dels fets de 1714, que promou la Generalitat.\nLa desena d'actors que participaran en l'espectacle inaugural de FiraTàrrega 2014 han estat seleccionats entre 443 artistes de diferents procedències que van fer arribar els currículums a l'organització. Aquests, duen a terme una residència a la capital de l'Urgell des de l'11 d'agost, que clourà el 14 de setembre, després de les representacions previstes.\nUna vuitantena de companyies en la 34a edició de FiraTàrrega\nLa 34a edició de FiraTàrrega, que tindrà lloc des de l'11 de setembre fins al 14, comptarà amb la presència d'una vuitantena de companyies, algunes de les quals procedents de la República Txeca, Eslovàquia, Hongria o Polònia, països convidats en aquesta edició. En la secció oficial del certamen es podran veure trenta-dos espectacles de carrer i catorze de sala.\nLa novetat principal d'aquesta edició és el retorn als orígens de la FiraTàrrega, amb una aposta clara pels diferents codis teatrals, encapçalats pel teatre al carrer, però també amb presència de dansa, circ i de més expressions artístiques. També es destaca l'estrena d'una nova part de la programació dedicada a l'entreteniment, l'Ondara Park, que agruparà aquelles propostes de la fira dirigides a tots els públics amb vocació popular.


Com afecta al personal d'infermeria el REIAL DECRET 463/2020, de 14 de març, pel qual es declara l'estat d'alarma per a la gestió de la situació de crisi sanitària ocasionada pel COVID- 19? - CODITA\nInfermeria i el REIAL DECRET 463/2020, de 14 de març\nDes de l’Assessoria Jurídica del CODITA, i arran de les nombroses consultes rebudes per part del col.lectiu, tractarem de realitzar un breu anàlisi, incloent uns comentaris al Reial decret 463/2020, a fi d’aclarir determinats aspectes i possibles repercussions i conseqüències legals inherents a la declaració de l’estat d’alarma en què ens trobem, com bé és sabut per tots, tenint una especial repercussió en la situació dels professionals infermers.\nQuant a l’abast i límits d’aquesta norma, creada ad hoc per a regular l’excepcional situació atravessada, no podem perdre de vista, que, la seva dimensió, tant pel que fa al període de vigència de la mateixa (inicialment 15 dies naturals), com als efectes i situacions que regula (en tant ens afecta, el règim establert per a reforçar el sistema nacional de salut) pot ser objecte de successives ampliacions per part del Govern a fi de garantir l’ordre públic i la contenció d’aquesta epidèmia.\nDes del CODITA volem transmetre certes claus que han de tenir-se en compte a l’hora d’analitzar els efectes d’aquest Reial decret, principalment recollits en el seu article 12, sobre Mesures dirigides a reforçar el Sistema Nacional de Salut en tot el territori nacional, que passem a plasmar en nom d’una major claredat:\n“Article 12.Mesures dirigides a reforçar el Sistema Nacional de Salut en tot el territori nacional.\nTotes les autoritats civils sanitàries de les administracions públiques del territori nacional, així com els altres funcionaris i treballadors al servei d’aquestes, quedaran sota les ordres directes del Ministre de Sanitat quan sigui necessari per a la protecció de persones, béns i llocs, podent imposar-los serveis extraordinaris per la seva durada o per la seva naturalesa.\nSense perjudici de l’anterior, les administracions públiques autonòmiques i locals mantindran la gestió, dins del seu àmbit de competència, dels corresponents serveis sanitaris, assegurant en tot moment el seu adequat funcionament. El Ministre de Sanitat es reserva l’exercici de quantes facultats resultin necessàries per a garantir la cohesió i equitat en la prestació del referit servei.\nEspecialment, s’assegurarà la plena disposició de les autoritats civils responsables de l’àmbit de salut pública, i dels empleats que prestin servei en aquest.\nAquestes mesures també garantiran la possibilitat de determinar la millor distribució en el territori de tots els mitjans tècnics i personals, d’acord amb les necessitats que es posin de manifest en la gestió d’aquesta crisi sanitària.\nLes autoritats competents delegades exerciran les seves facultats a fi d’assegurar que el personal i els centres i establiment sanitaris de caràcter militar contribueixin a reforçar el Sistema Nacional de Salut a tot el territori nacional.\nAixí mateix, el Ministre de Sanitat podrà exercir aquelles facultats que resultin necessàries a aquest efecte respecte dels centres, serveis i establiments sanitaris de titularitat privada.”\nComençant pel punt primer, i basant-nos en una interpretació exclusivament literal del contingut del precepte, el personal sanitari haurà de complir amb els mandats que des del Ministeri de Sanitat dimanin. Això comporta irremeiablement, durant aquest període de quarantena, i sense perjudici dels mecanismes de coordinació que s’estableixin entre aquest ministeri i les diferents autonomies, la plena disponibilitat de tot el personal sanitari de tot el sistema nacional de salut, respecte del Govern Central, i del compliment de les seves directives a fi de garantir la contenció i control de l’epidèmia. Interpreto, que donat que a Catalunya, a diferència d’altres CCAA, el nivel de l’epidèmia és més avançat, els recursos humans de què aquí disposem, no hauran d’anar a fer cobertura a altres llocs fora de Catalunya, donat que ja tindrem suficient càrrega assistencial al nostre territori. Tot i així, no hem de perdre de vista que el Reial Decret, preveu la plena disponibilitat, aconseguint un possible desplaçament dels sanitaris a altres territoris, quan fos necessari. No obstant això, hem de tenir en compte que es tracta d’una mesura que es reserva el Govern central, per a casos d’extrema urgència.\nAixò pot portar a determinades situacions a nivell pràctic, com a canvis en els torns de treball, en els serveis on realitzar l’atenció sanitària, inclusivament i en cas d’urgència, a excedir els temps màxims de treball, descans entre jornades, i altres mesures similars, tot això supeditat, com indica el reial decret, a l’existència d’una justificació d’aquestes mesures, havent d’existir un cos legal procedent del Ministeri de Sanitat, que incorpori aquests mandats.\nDes de l’Assessoria Jurídica de CODITA, realitzarem una anàlisi detallada de cadascuna d’aquestes mesures, a fi de garantir als nostres col.legiats una informació adequada sobre les obligacions i drets de cadascun dels nostres professionals, si bé sent conscients de l’especial responsabilitat que ha d’afrontar el personal d’infermeria.\nPel que fa als punts segon, tercer, quart i cinquè, com ja podran deduir els professionals afectats per aquesta mesura, aprofundeix en aquestes facultats de disposició de tots els mitjans tècnics i personals del sistema de salut, mereixent especial esment el seu apartat quart.\nFinalment, el seu apartat sisè, àmplia les facultats de direcció de la crisi, a l’àmbit privat de la sanitat, quedant aquests centres i els seus professionals també a la disposició del Ministeri de Sanitat.\nEn resum, totes aquestes previsions han de ser preses en el bon enteniment de la prevalença de la salut i seguretat de la població, sobre els eventuals drets individuals de què investeix la Llei al personal d’infermeria. Exercici de responsabilitat que exigeix un plus del personal sanitari, i que ha de ser atès tenint en compte la major exigibilitat que presumeix el Govern respecte d’aquest personal, pels seus coneixements, sent aquests vitals per a l’èxit de la fi de contenció d’aquesta epidèmia. Això suposa estar preparats i advertits davant supòsits de mobilitat, en funció de les necessitats que vagin sorgint, per a posar-se a la disposició dels òrgans directius dels diferents centres hospitalaris. Per tant, aquells que pertanyin a unitats que temporalment es trobin tancades, no queden exempts d’atendre les seves obligacions com a professional sanitari, podent ser redirigits a altres serveis on existeixi necessitats d’atenció.\nAixí mateix, caldrà estar a les indicacions que es vagi publicant, en relació amb determinades circumstàncies excepcionals com ocorre amb el personal en situació d’excedència i eventualitats d’aquest ordre, desconeixent-se en aquest moment l’abast de les mesures adoptades referent a això, però no servint d’excusa aquesta situació administrativa en cas d’existir un requeriment motivat respecte d’aquest personal.\nVull fer un especial comentari, sobre els ERTE, Expedients de Regulació Temporal de l’Ocupació. Aquells establiments d’àmbit privat que es dediquen a fer tasques no considerades sanitàries de primer ordre i/o urgent (cirurgia estètica, clíniques de reproducció assistida, etc.) estant veint notablement reduïda la seva tasca assistencial, fet que implica que els seus directius estant reduint el personal de manera temporal, i per causa de força major. Hi ha hagut canvis en la regulació d’aquests expedients, i de cara al personal infermer implica que podran accedir a l’atur, sense perdre temps de cotització a la seguretat social, i sense consumir temps d’atur per aquesta contingència específica per a ocasions futures; això sí els seus ingressos es veuran reduïts, ja que tans sols es percebrà un 70% del salari habitual (a no ser que l’empresa cobreixi el 30% restant).\nPer tota la resta, i per aprofundir en el vostre cas particular, posar a la vostra disposició, tots els sistemes d’assessorament i informació dels quals disposa CODITA, volent transmetre-us la nostra màxima predisposició, i encoratjant-vos en la vostra encomiable tasca.\nAssessora Jurídica CODITA\nVeure Informe en PDF


Wikiloc | Hostalets d’en Bas – Gorgs del Torrent del Puig – Camí Ral d’Olot a Vic– Hostalets d’en Bas trail\nHiking (Best Hiking trails in Spain → Catalonia → els Hostalets d'en Bas )\nHostalets d’en Bas – Gorgs del Torrent del Puig – Camí Ral d’Olot a Vic– Hostalets d’en Bas\nCASCADA DE L'OLLA i Camí Ral d'Olot, Els Hostalets d'en Bas: ruta curta (Hiking)\nCami Ral de Vic a Olot. Gorgs i Salts del Torrent del Puig (Hiking)\nGorgs del Torrent del Puig [ Salt de l'Olla, Gorg dels Cristians ] - Mina dels Bandolers - Camí Ral - Font Fogoses i Marrades (Hiking)\nSalts i Gorgs del Torrent del Puig (Hiking)\nViewed 66 times, downloaded 6 times\nEl Camí Ral és un itinerari d’una llargada d’uns 44 km que uneix la ciutat d’Olot amb la de Vic. El recorregut és molt característic perquè conserva l’antic aroma d’èpoques passades com ara l’empedrat i diverses construccions remarcables, com el pont de l’Hostalot. El camí es pot recórrer bé en un dia, o si es vol fer amb més calma, en un parell. La ruta que us detallaré sota aquestes primeres línies segueix d’una estona aquest bell itinerari que traspua autèntica història del nostre petit però ferm País.\nBen passat el poble d’Hostalets d’en Bas, població de la comarca de la Garrotxa que sorgí al segle XVIII a partir d’un hostal o hostalet que va anar agafant embranzida per ser a la vora de l’antic Camí Ral, s’inicia el recorregut. Al poble d’Hostalets d’en Bas, de visita agradable pels que no el conegueu, en destaca el carrer Teixeda i les seves cases amb les balconades de fusta plenes de flors que ofereixen una imatge que ha estat reproduïda per gran quantitat de pintors i fotògrafs i que ha fet que el nucli fos declarat d’interès històric/artístic nacional. Aproximadament a un quilòmetre passat el poble, podem deixar la carretera comarcal que duu al Santuari de la Salut (C-153) i el cotxe a escassos metres en un petit revolt on iniciem la marxa fins a una petita masia on podem observar un típic assecador de blat i una de les païsses més fotografiades de la comarca, el Molí Vell. En aquest punt, creuem per un petit pont el riu (Rec del Puig) que baixa més o menys ple segons l’estació de l’any fins a arribar a un primer trencall on enfilem per la dreta i tornarem pel camí que ens queda a l’esquerre baixant del Camí Ral a través d’una casa de turisme rural anomenada L’Esquirol. Seguint, doncs, pel camí de la dreta s’arriba a una cadena de ferro que inicia un camí particular a través d’una casa pairal en part reformada que ens mena a través d’un bosc de ribera molt fresquet amb alts plàtans fins a la font de les Fogoses. En aquest indret molt ombrívol hi podem fer una primera parada per contemplar la imatge d’una Mare de Déu que la vetlla, una taula rodona de pedra i els petits recessos que descriu el riu.\nTravessant el riu per una roca plana i llarga on trobem clavats tres grans claus de ferro, iniciem l’ascensió vers el gorg negre o altrament dit l’olla petita. A partir d’aquest punt, el torrent està ple de gorgues i saltants que conviden a fer una parada i admirar-les. El camí és força costerut i enfangat si el transitem després d’haver plogut, fet que dificulta en alguns trams de molt pendent la pujada però que augmentarà (i molt) la bellesa dels salts d’aigua que anirem trobant. Cal, doncs, evitar relliscades i assegurar els nostres passos. Són moltes les vegades que agraeixes els escalons esculpits a la terra i la gran quantitat de boixos als quals et pots agafar. Just al costat del gorg negre, que rep el nom per la ‘piscina’ que es forma ben bé en el seu centre de certa profunditat, la paret de pedra totalment còncava forma un sostre.\nPer continuar l’ascensió, cal ajudar-se en un tram del camí que forma quasi una petita paret força vertical d’un parell de cordes que hom ha deixat col·locades en forma de vaga. A escassos 10 minuts (i més amarats de suor) s’arriba a l’impressionant Salt de l’Olla. És aquest lloc obligat de parada per gaudir del curs de l’aigua que baixa en estacions de pluges fortes amb molta força pel torrent del Puig avall. I, és clar, traurem les càmeres o mòbils per tirar algunes fotos de record. Sens dubte, arribar fins aquest indret és una de les millors excursions que es poden fer per la Vall d’en Bas per la seva espectacularitat. Seguim pujant per superar el salt i poder gaudir-lo des de dalt. En aquest punt, és necessari tornar a travessar el riu amb molt de compte de no ser arrossegats pel cabdal si baixa fort i caure en caiguda lliure que seria de ben segur fatal. Per fer-ho, forçosament, ens haurem de descalçar, treure’ns els mitjons i apujar-nos els pantalons fins a sota genoll i sentir el fred intens però recuperador i saludable als nostres peus.\nPassat el riu i posades les sabates altra vegada, s’arriba a uns dels miradors que hi ha per fruir de les vistes de la Vall d’en Bas, més concretament dels Hostalets i de Sant Esteve i de part de la carretera de la Salut. Aquí, i segons el temps de què disposem, hom pot fer una paradeta per reposar i esmorzar. Al cap d’una estona, seguirem el camí marcat per una petita fita de pedres fins a arribar a una gran llesca de terra esllavissada que ha format una autèntica llengua de roques i troncs d’arbres que travessa el camí per on passem i que es pot veure de molts quilòmetres enllà. Seguidament s’arriba al Salt de l’Hostalot per on el torrent baixa també amb molta força resseguint grans pedres i un terreny en general molt abrupte. En aquest punt, les aigües que baixen tornen a interposar-se en el nostre camí per la qual cosa haurem de tornar a travessar-les o bé descalços novament o saltant de pedra amb pedra i amb molt equilibri. Salvat aquest punt i seguint el camí ben marcat s’arriba al Camí Ral.\nFinalment, en sentit contrari o en direcció cap a Olot, el Camí Ral amb força pendent i amb moltes pedres ens porta altra vegada al punt d’inici del nostre itinerari, és a dir, al Molí Vell i de tornada al cotxe.\nDesitgem com sempre que pugueu descobrir aquesta ruta tan espectacular i la gaudiu amb tanta plenitud com vam fer nosaltres. Salut i rutes!\nSanti i Jordi Roura Ferrer\nCal dir que les fotos dels salts i gorgs que il·lustren aquesta excursió no corresponen a finals d'estiu, sino per fer la comparativa amb un caudal més generòs d'altres epoques de l'any, respecte a com nosaltres ho vam trobar.\nInformació del blog http://www.dexcursio.net/gorgs-rec-puig-cami-ral-vic-olot/\nHi, found this interesting trail: Hostalets d’en Bas – Gorgs del Torrent del Puig – Camí Ral d’Olot a Vic– Hostalets d’en Bas https://www.wikiloc.com/hiking-trails/hostalets-den-bas-gorgs-del-torrent-del-puig-cami-ral-dolot-a-vic-hostalets-den-bas-40593096 Regards, Wikiloc - Trails of the World


La constitució del Consell Territorial de la Formació Professional (FP) ja és una realitat\nEste Consell analitzarà les ofertes de tots els instituts, estudiarà les noves propostes d'FP que es puguen implantar i cap al mes de maig ja s'informarà la ciutadania de tota l'oferta formativa de Formació Professional que existirà pròximament\nEste matí ha tingut lloc la reunió de constitució del Consell Territorial de la Formació Professional (FP) a la qual han assistit diferents autoritats municipals i autonòmiques. Este és un comité consultiu, deliberatiu, propositiu i de participació social, vinculat a la conselleria competent en matèria d'educació.\nEls consells operen al voltant de la seua àrea territorial amb l'objectiu principal de fomentar la Formació Professional integrada, la plena inserció laboral i professional de les persones joves i de la ciutadania amb necessitats de qualificació professional durant la seua vida laboral i professional. En este sentit el Consell Valencià de Formació Professional, com a òrgan consultiu superior, serà l'interlocutor vàlid per a la dinamització i promoció dels consells territorials de tota la Comunitat Valenciana.\nL'estructura dels consells territorials de l'FP és la següent: Ple del consell, comissió tècnica, presidència i secretaria, com a òrgan unipersonal d'assessorament i de gestió.\nA la constitució han assistit l'alcalde de Sagunt, Darío Moreno; el regidor d'Educació, Josep Manuel Tarazona; la presidenta del consell sectorial de Formació Professional, María José Carrera; el secretari Autonòmic d'Educació, Miguel Soler Gracia; el director general de Formació Professional i ERE, Manuel Gomicia Giménez, i la secretària autonòmica d'Ocupació i Formació, Sonia Briones, entre altres autoritats.\nL'alcalde de Sagunt ha explicat que «hui hem tingut una reunió per a posar en marxa este òrgan, que considerem que serà de gran ajuda per a l'FP i el que pretén és donar una mica d'unitat, coherència i estratègia comuna a les diferents perspectives respecte a la realitat de l'FP que tenim a la vall del Palància. La voluntat és que per part de Sagunt, però també comptant amb l'empenyiment de la resta de municipis, a poc a poc posem en comú quines són les situacions i ofertes, però també quina és la demanda que igual no estem atenent per part dels municipis perquè donem una resposta i amb això també incrementem el nivell i la qualitat de l'FP».\nD'altra banda, el secretari autonòmic d'Educació, Miguel Soler Gracia, ha assenyalat que «el que intentem és donar resposta a les necessitats dels diferents sectors productius i les demandes de formació de la població perquè siga una oferta complementària, rica i que vaja donant respostes a eixe procés de formació al llarg de tota la vida en el qual estem immersos tot el conjunt de la població».\n«Cada dia és més clara eixa necessitat de formació, cada dia s'està incrementant més eixa oferta de formació professional i cada vegada està sent més valorada pels diferents sectors socials», ha puntualitzat el secretari autonòmic.\nEn eixe sentit, Soler ha posat l'accent en el cas particular de Sagunt: «Ací a Sagunt, tant el Jorge Juan com l'Eduardo Merello han insistit en la necessitat de poder ampliar eixa oferta, però per a això necessitàvem poder millorar les infraestructures educatives del conjunt de la comarca i de Sagunt en particular. Precisament, la construcció del nou IES Número 5, és la que ens ha de permetre poder reorganitzar l'oferta educativa i, per tant, poder concentrar més l'oferta de formació professional en els dos centres assenyalats que passaran a ser els dos centres integrats de formació professional. El nou IES Núm. 5 comptarà amb 30 unitats d'Educació Secundària Obligatòria, més 8 de Batxillerat. El que queda clar és que tot l'alumnat d'ESO i Batxillerat que hui està en estos dos instituts, passaran a l'IES Número 5 i això és el que ens permetrà transformar-los, als dos, com a centres integrats de Formació Professional».\nEls objectius dels consells territorials de l'FP són: participar en una planificació coherent de l'oferta d'FP a l'entorn de l'àrea territorial, atenent tant les necessitats reals de la ciutadania com les de l'entorn socioeconòmic; donar difusió i promoció de l'oferta educativa d'FP del sistema educatiu i de l'oferta d'FP per a l'ocupació a través dels mitjans més adequats en el territori; identificar noves competències professionals, garantint que estes responguen a les necessitats reals dels diferents sectors productius de les àrees territorials, així com elaborar propostes per a adaptar-se al canvi de model productiu, econòmic, energètic i social i, finalment, promoure accions i activitats que afavorisquen el procés d'inserció social i professional de les persones, atesos els pactes territorials d'ocupació.\nAixí mateix, Moreno ha indicat que «la creació d'este consell ha vingut en el nostre municipi acompanyada d'una notícia que considerem molt positiva, que és eixa decisió per part de la Generalitat de tindre dos centres integrats d'FP, com seran l'Eduardo Merello i l'IES Jorge Juan. Esta és una reivindicació que féiem des de fa molt de temps i que esperàvem que la Generalitat materialitzara en el menor temps possible. Cert és que això ve condicionat per les infraestructures educatives, ja que estem avançant en l'IES número 5 i les obres van a molt bon ritme, però caldrà esperar a poder comptar amb eixos nous espais educatius per a poder reorganitzar l'oferta educativa».\nDarío Moreno ha assenyalat que «el Merello compta amb una especialització d'àmbit més industrial i l'IES Jorge Juan albergarà un ventall molt ampli de famílies i consolidant-se com eixe gran centre de referència d'FP. Amb eixa doble oferta jo crec que el municipi guanyarà moltíssim, sempre apostem per l'FP com una via de futur i insistim que a Sagunt gran part de la seua economia depén del que és la indústria i a això va associat a tots eixos graus en FP, però alhora anem creixent en sector terciari en altres àmbits i per tant és necessari que existisca tot eixe complement extra». A més, li ha agraït a la Generalitat per l'aposta que fa pel municipi i l'FP i ha animat a continuar treballant conjuntament.\nD'altra banda, les funcions dels consells territorials de l'FP són: fer propostes a l'Administració educativa i laboral; crear entorns de debat i d'intercanvi que responguen als interessos comuns de l'àmbit productiu, educatiu i formatiu, en l'àmbit territorial d'actuació; fer el seguiment de l'aplicació en totes les localitats de l'àrea territorial del mapa d'FP del sistema educatiu i per a l'ocupació; promoure mecanismes entre els diferents agents relacionats amb la formació i l'ocupació per a establir una xarxa que impulse iniciatives transversals de millora de les competències professionals; proposar actuacions que possibiliten la millora de la inserció laboral; vetlar i promoure la incorporació de col·lectius desfavorits al sistema ordinari de formació; incorporar la perspectiva de gènere en la planificació d'FP, així com definir estratègies dirigides a la millora de la inserció professional de les dones; promoure projectes per a la transició del Sistema Integral de l'FP al món del treball; desenvolupar el projecte d'actuació i la memòria anual de cadascuna de les àrees territorials constituïdes i, finalment, elaborar informes, dictàmens i propostes.\n«Este Consell, que s'ha constituït hui, analitzarà les ofertes de tots els instituts que hi ha en l'actualitat, estudiarà les noves propostes que es puguen implantar i a partir d'ací ja, el mes de maig aproximadament, informarem al conjunt de la població de com queda configurada l'oferta formativa d'FP en cadascun dels centres que hem assenyalat», ha afegit el secretari autonòmic a manera de tancament.


Quadern d'evocacions: Resistència a Necròpolis\nPublicat per Evocacions a 19:40\nés molt difícil transmetre l'horror que significa veure la violència a la realitat, estant com estem amb els sentiments atuïts per tanta ficció cinematogràfica. Et sembla que està a l'alçada? el text sencer vull dir, no pas aquest fragment.\n24 de juliol de 2010 a les 10:02\nHe mantingut amb el llibre una "relació" estranya. Pahor es mostra com distant amb la seva experiència, com aquell que està parant d'un viatge apassionant sense donar-li importància, i tu dient "ostres, que guapo devia ser el viatge". Vull dir que mostra molta distància alhora que mostra que no pot defugir allò que "va ser". Estic, clar, en el terreny de l'opinió. Nol m'ha apassionat, però sí m'ha agradat: prefereixo el de Frankl.\n25 de juliol de 2010 a les 20:03\nPer cert, és que sóc molt covard en recomanar lliobres, ja que sovint després la persona a qui l'he recomanat em moira com de reull, com dient, serà.....\n25 de juliol de 2010 a les 20:04\nnormal :P per això mai en faig ressenyes dels llibres, només dic: he llegit això, vosaltres mateixos :) que cadascú se sap lo seu ;)\n25 de juliol de 2010 a les 20:33


La segona edició de Gastropirineus, el 27 i 28 de novembre a la Cerdanya — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / La segona edició de Gastropirineus, el 27 i 28 de novembre a la Cerdanya\nLa segona edició de Gastropirineus, el 27 i 28 de novembre a la Cerdanya\nPuigcerdà i Alp acolliran enguany l'esdeveniment, amb la participació entre d'altres de Cal Serni de Calbinyà. L'objectiu és contribuir a consolidar una marca de qualitat de la cuina de les comarques de muntanya\nPresentació de Gastropirineus 2017\nLa segona edició de Gastropirineus se celebrarà els propers dies 27 i 28 de novembre a Puigcerdà i Alp. Aquest dilluns s'ha presentat a la capital cerdana la nova cita de l'esdeveniment, que es va estrenar l'any passat a la Seu d'Urgell i que té l'objectiu d'ajudar a consolidar una marca de qualitat de la cuina de les comarques de muntanya. S'hi espera la participació d'uns 250 inscrits.\nTot seguint el format endegat al 2016, al llarg de dos dies alguns dels cuiners més reconeguts del Pirineu català presentaran les seves propostes al públic especialitzat i a professionals relacionats amb l'hostaleria i la restauració en general. A més a més, els assistents tindran l'opció de fer tastos gastronòmics proposats pels xefs. Al Palau d'Esports i Congressos d'Alp hi haurà instal·lats més de 25 estands que representen 220 empreses vinculades al sector.\nL'Alt Urgell hi estarà representat el dia 27 a la tarda mitjançant el restaurant Cal Serni de Calbinyà, que dirigeix Josep Maria Troguet, en una sessió sobre cuina amb formatge DOP de l'Alt Urgell i la Cerdanya, conjuntament amb el restaurant Ca la Núria de Bellver. Després d'aquest taller, al vespre es durà a terme per segon any el 'Sopar amb Estrelles', preparat per xefs de muntanya amb estrella Michelin. L'elaboració de l'àpat, a l'Hotel del Prado, serà a càrrec dels restaurants Les Cols (Olot), La Boscana (Bellvís), Manel (Andorra la Vella), Mínim's (Andorra la Vella) i La Chaumière (Font-romeu), juntament amb el col·lectiu Cuina Pirinenca de Cerdanya i la Pastisseria Cerdanya de Puigcerdà.\nA més a més, Josep Maria Troguet també participarà dilluns mateix al matí en una demostració de cuina en directe, en representació de la Borda Raubert de la Massana. Troguet compartirà espai amb Sergi Roca (Restaurant Equilibri, Navata), Joel Castanyé (La Boscana) i Jean-Luc Planes (Restaurant Planes, Sallagosa). En aquest sentit, enguany Gastropirineus aposta per ampliar el seu àmbit d'actuació, amb la incorporació d'inscrits i ponents de Catalunya Nord i d'Andorra. Al migdia, entre d'altres activitats, es parlarà de cuina i esport amb l'atleta i biòloga Emma Roca, membre dels GRAE del Parc de Bombers de la Seu. De la seva part, Pep Nogué presentarà els productes de la marca Girona Excel·lent.\nNova sessió amb Nandu Jubany\nEl congrés també comptarà novament amb cuiners de prestigi de fora del Pirineu. La jornada de dimarts dia 28 arrencarà amb un esmorzar de muntanya, presentat per Jaume Fàbrega, i continuarà amb una sessió de cuina en directe del reconegut xef Nandu Jubany, que enguany torna a col·laborar amb Gastropirineus. A banda del Restaurant Jubany (1 Estrella Michelin), l'emprenedor osonenc també dirigeix projectes com ara el restaurant Petit Comitè, a Barcelona, i la cuina de l'Sport Hotel Hermitage de Soldeu. Tot seguit es farà un taller de bolets amb Enric Gràcia, micòleg i també alcalde de Planoles.\nAl migdia es farà una presentació de la carn de la DOP Vedella dels Pirineus Catalans i de la carn de poltre. Les sessions es completaran amb demostracions de cuina de xai i de creativitat amb Francesc Rovira, xef amb estrella Michelin.


INTERCANVI D’EXPERIÈNCIES AMB DONALD MONTALVAN, MESTRE DE NICARAGUA – Fons Pitiús de Cooperació\nINTERCANVI D’EXPERIÈNCIES AMB DONALD MONTALVAN, MESTRE DE NICARAGUA\nAquests dies es troba a Eivissa en Donald Montalvan Sánchez, mestre de l’escola Edmundo Díaz Ríos (municipi de San Lucas – Madriz- Nicaragua). Ha vingut convidat pel Fons Pitiús per fer un intercanvi d’experiències amb mestres de les escoles que pertanyen a la Xarxa de Centres Educatius Solidaris del Fons però, especialment, amb l’escola que està agermanda amb la seua, el CEIP Sa Joveria.\nAnualment, el Fons finança un intercanvi entre mestres de les escoles de la Xarxa amb mestres de les escoles agermanades a Nicaragua. En aquest sentit, l’any passat una mestra del CEIP Santa Gertrudis va estar un mes compartint el dia a dia amb diversos centres escolars d’aquell país. Enguany és el torn de Nicaragua.\nDurant la seva estada aquí, en Donald tindrà l’oportunitat de conèixer el nostre sistema educatiu i d’explicar a l’alumnat la seva experiència com a mestre d’alumnes de cinquè i sisè a una escola rural de la comunitat de Chichicaste. Aquesta escola té un centenar d’alumnes d’infantil i primària i no compta amb llum elèctric, per la qual cosa la creativitat és una eina molt necessària.\nA banda de les visites a les escoles, aquest mestre mantindrà reunions amb laDelegada d’Educació, el director del CEP, amb l’STEI i amb la Presidenta del Fons.\nL’agenda que té prevista al llarg dels 15 dies que estarà a Eivissa és la següent:\nDia 9 de novembre: CEIP Puig d’en Valls i CEIP S’Olivera\nDia 10 de novembre: CC Santíssima Trinitat i CEIP Sant Jordi\nDia 13 de novembre : CEIP Torres de BAlàfia.\nDia 14 de novembre: Entrevistes amb la Delegada d’Educació, el Director del CEP i amb l’STEI.\nDia 15, 16 i 17: CEIP Sa Joveria.\nDia 20: CEIP Sant Antoni.\nDia 21: CEIP Santa Gertrudis i CEIP Labritja.


Sílvia Oller: el creixement global de ser mamut - Línia\nSílvia Oller: el creixement global de ser mamut\nToni Delgado|2021-09-15T10:16:57+02:0015 setembre 2021|Barcelona|Línia\nSílvia Oller abans d’un entrenament de l’AE Les Corts-UBAE. Foto: Nil Marco\n“Ser mamut és defensar que els valors estan per sobre dels resultats i pensar en els altres i en el seu creixement esportiu i personal. En el seu creixement global”, reflexiona Sílvia Oller (Barcelona, 1994), capitana del primer equip de futbol sala de l’AE Les Corts-UBAE. El mamut és el símbol de l’entitat.\nOller, que és mamut des dels cinc anys, va començar a jugar a futbol sala a tercer de primària. Li va agradar, però potser no prou. Com que tothom li insistia que jugués a bàsquet per aprofitar la seva alçada, a infantil va fitxar pel Club Bàsquet Femení Sarrià, amb qui es va proclamar campiona d’Espanya. “Però no sentia tanta passió amb la pilota a les mans com als peus i vaig tornar al futbol sala”, recorda.\nAmb el primer equip de l’AE Les Corts-UBAE acumula tres ascensos (un a Divisió d’Honor Catalana i dos a Segona Divisió estatal). L’última temporada, amb un grup ple de debutants a la categoria, van ser quartes a la fase regular guanyant el Castelldefels l’última jornada. Una proesa que les va portar a jugar les semifinals del playoff contra el millor equip, un Joventut d’Elx FS que va acabar ascendint. “Hi ha poca gent que pugui dir que ha lluitat per pujar a la màxima categoria del futbol sala”, adverteix, orgullosa.\nOller intenta ser una capitana amb una mirada àmplia que fa bromes que fomentin la cohesió del grup i que és seriosa quan toca: “A la pista m’agrada parlar, manar i dirigir l’equip, sempre en positiu. Les companyes són molt més joves que jo i necessito ser un exemple per a elles”. Dirigit per Borja Carasusán, el grup presenta només dos moviments: l’adeu de Sandra del Olmo i l’ascens al primer equip de Marta Guerra, que “és una gran i enèrgica jugadora a qui ja havia entrenat. Té un bon 1×1, és ràpida i, malgrat que està una mica nerviosa per ser la nova, serà una peça important”, afegeix la capitana.\n“L’equip el veig bé. Si mantenim el nivell de treball, ritme i intensitat, crec que serà un bon any. Som ambicioses i lluitarem per la millor posició possible, però el repte innegociable és construir un bon grup humà que sàpiga gestionar els bons i els mals moments”, remata Oller, ansiosa pel debut a casa contra l’AE Penya Esplugues del pròxim dia 25 de setembre.


EL3 - Portal de notícies de Sants-Montjuïc | Portal de notícies dels barris de Sants, Hostafrancs, La Bordeta, Sants-Badal, Font de la Guatlla, Poble-sec i la Marina de la ciutat de Barcelona. | Page 851\nPel que fa al Mercat Nou Magòria va cedir en una derrota per 2 a 1 després d’anar guanyant\nLa plantilla del Sants davant el públic.\nEL SANTS GUANYA PER 4 A 0 AL BENAVENT\n6 març, 2005\nGran partit del Sants, el millor de la temporada, el que hem vist al camp de Magòria amb el Benavent. Des del primer minut la Unió Esportiva de Sants ha dominat sense problemes però fins el minut 44, Mellado no ha pogut fer el primer gol.\nA partir d’aquí, segona part fàcil pel Sants ja que el Benavent només ha arr\nUn dels moments de la volta de diumenge\nDiumenge dolç a la Bordeta\nLa festivitat de Sant Medir ha tornat al barri de la Bordeta. Aquest diumenge els carrers del barri s’han omplert de nens i nenes esperant el pas de les colles de Sant Medir procedents de diversos llocs de Catalunya on se celebra aquesta tradicional i dolça diada.\nLa Parròquia i la seva colla han acollit les\nEls nous locals de l'esplai.\nL’Esplai Turons ja disposa de nou local\nL’Esplai Turons, que va haver de deixar el local de Serra i Arola poc abans de Nadal perquè se li acabava el contracte de lloguer, ha trobat un altre emplaçament. El Districte de Sants-Montjuïc els ha cedit un espai de 80 m2 perquè les gairebé 200 persones que representen (entre pares, monitors i nens) hi puguin realitzar les seves\nUn dels edificis afectats, Vallespir 14.\nComencen les expropiacions al carrer Viriat\nEls veïns i comerciants del carrer de Viriat, Vallespir i Comtes de Bell·lloc han rebut ja les cartes de l’Ajuntament que els informen sobre les expropiacions dels habitatges i locals d’empreses. El total d’afectacions són prop de 100 habitatges i uns 15 tallers —que donen feina a un centenar de treballadors—. Els t\nL'actual estació d'autobusos\nL’estació d’autobús de Sants, la pitjor d’Espanya\n25 febrer, 2005\nSuspens baix. Ni tan sols aprovat. L’examen que la revista Consumer (Revista Consumer, del Grup Eroski) ha publicat a la seva edició electrònica de desembre (número 83) es va efectuar el novembre passat sobre 21 estacions d’autobús i 19 de ferrocarril de tot l’Estat. La pr\nEstació de Sants en obres\nL’estació de Sants, a punt per començar les reformes\n12 febrer, 2005\nEls treballs duraran dos anys i causaran alteracions en el trànsit de la zona\nSeran dos anys d’obres que faran possible l’ampliació i la millora dels serveis de l’estació de Sants: s’encabirà una nova via perquè hi passi el tren d’alta velocitat; es construirà un aparcament subterrani de quatre nivells al cantó mar,\nS’APROVA EL PLA D’EQUIPAMENTS DEL DISTRICTE\n12 desembre, 2004\nLes actuacions municipals en els equipaments del districte de Sats-Montjuïc fins al proper 2001 han quedat descrites en el Pla d’Equipaments del descrites tot i que ara s’obre un període per fer suggeriments o propostes amb les associacions de veïns, entitats i ciutadans de Sants-Montjuïc. Es poden presentar aquestes propostes a\nCartell de la Festa Major '04\nES PRESENTA EL CARTELL DE FESTA MAJOR\nEl disseny de l’Alex Carabí ha estat l’escollit per representar la Festa Major de Sants d’enguany. Una bengala encesa sobre un fons nocturn és la imatge que omplirà els carrers del nostre barri aquest mes d’octubre. L’acte de presentació va tenir lloc el passat 20 de juliol a la seu del districte amb la presència de la regido\nEscacs a les Cotxeres de Sants\nTORNA L’OPEN D’ESCACS A LES COTXERES\nEl VI Open d’Escacs de Sants, Hostafrancs i la Bordeta, considerat entre els deu primers del món pel que fa a la qualitat i al volum dels seus participants tornarà a celebrar-se a les Cotxeres de Sants entre els 28 d’agost i el 5 de setembre. L’Open està.catanitzat pel secretariat d’Entitats de Sants, Hostafrancs i la Bordeta, e\n« 1 … 849 850 851 852 »


Acupuntura | CEM Colom. Gimnàs Barcelona Ciutat Vella\nAcupuntura com a remei.\nLa medicina xina entén el cos com un tot, amb un flux d’energia que el recorre. Quan apareixen alteracions en aquest flux és quan sentim que hi ha quelcom que no està funcionant correctament en el nostre cos. L’acupuntura utilitza la punció d’agulles en uns punts determinats per a restablir la correcta fluctuació de l’energia.\nMitjançant l’acupuntura podem tractar diferents patologies com:\ndolor de la columna vertebral, lumbàlgies, ciàtica, tendinitis.\nmals de cap i/o migranyes.\nasma, al·lèrgies i bronquitis.\nmalalties de la pell com èczemes.\ntractament d’addiccions com l’alcohol i la dependència a la nicotina.\nEl número de sessions necessàries per tractar cada patologia depèn de varis factors que es tractaran en l’entrevista inicial. Si es tracta d’un dolor agut es suficient amb poques sessions, mentre que si es un dolor crònic es necessitaran més sessions per a veure’n resultats.\nL’acupuntura, a mes d’actuar sola, pot utilitzar-se combinada amb la medicina tradicional. En molts casos, pot ajudar a reduir la quantitat de medicament que ens prenem per a tractar cada patologia. Aquesta reducció sempre s’ha de pactar amb el metge.\nUn altre benefici de l’acupuntura és la pràctica inexistència d’efectes secundaris.\nEsperem que aquesta breu explicació t’ajudi a conèixer millor el servei d’acupuntura i els beneficis que ens pot aportar. Tot i que la millor forma de conèixer-la és provar-la. Anima’t i demana una cita de prova completament gratuïta amb l’acupuntora del nostre centre. T’esperem!!


Bloc de n'Isaac Garcia: El cacau del Partit Popular\nEl cacau del Partit Popular\nEl PP dividit entre liberalisme i extremisme\nEls mals resultats són difícils de digerir per a qualsevol partit polític. Els mals cicles electorals provoquen la visibilitat de sectors sobre les línies de flotació de cada formació, i els integrants comencen a exigir responsabilitats als líders. Això va passar al PSOE postfelipista, a la CiU postpujoliana, a l’ERC postestatutària –en això estem, encara- i ara li arriba també el torn al Partit Popular.\nEl PP havia anar bastint un projecte durant els anys 90 que es fonamentava en l’oposició, des de la dreta, al PSOE. Transformat en un partit ‘catch-all’, ha sumat conservadors i nacionalistes espanyols amb fonamentalistes catòlics, amb liberals, i amb oportunistes i xarxes de poder locals. Ha sumat tendències d’un Partit Conservador, d’un Partit Cristianodemòcrata i d’un Partit Liberal, ha bastit un programa i l’ha portat al govern durant 8 anys fins que les tendències nacionalistes i confessionalistes van resultar massa extremes.\nPerò malgrat la derrota electoral del 2004, aquests dos pols ideològics van ser reforçats enlloc de ser matissats: gran militància contra el nacionalisme –que, al cap i a la fi, és l’articulador de majories parlamentàries i qui el va portar al poder l’any 1996- i posicions en favor de les ingerències de l’esglèsia catòlica en els afers socials i polítics.\nEl PP es va bastir un nou programa ideològic d’oposició que ha estat valorat negativament per la massa de votants espanyols i l’ha allunyat del centre de l’espectre polític, però no prou. I és que no ha estat una gran derrota, doncs el PP ha obtingut aquest 2008 els segons millors resultats de la seva història, però el president del partit ha entès que un partit que vol una majoria àmplia per governar ha de guanyar-se els indecissos i generar complicitats amables.\nAra, mentre en Mariano Rajoy intentar reconstruir la imatge del partit deposant les icones que l’han identificat amb la ideologia d’extrem, els sectors que representen aquest extrem no es dónen per vençuts i planten batalla, avui en favor d’algú que mai dialogaria amb ETA, la nacionalista espanyola María San Gil (notícia). Una batalla que pot dur altres noms al capdavant del PP, una Esperanza Aguirre que representa un conservadurisme nacionalista i amb suport catòlic –és a dir, de línia dura-, o també un Juan Cuesta que és recolzat pels liberals i la gent d’ordre.\nI és que l’estat espanyol, com tots els païssos del món, necessita un partit de dreta normal, que no crispi l’ambient polític i que sigui capaç de governar sense generar grans oposicions ni divisions socials. També necessita que els sectors més reaccionaris tinguin partits propis, que mesurin el poder real de les seves ideologies i no portin els partits grans cap als extrems. Si la política espanyola no fa certs canvis, tindrem ZP per anys i panys.\nPublicat per Isaac Garcia a 14:19


LAlpin Running Meeting. | Atletisme Català\nInici General LAlpin Running Meeting.\nLAlpin Running Meeting.\nEl diumenge passat, 18 de Juliol, es va disputar a la Val dAran la vuitena edició de lAlpin Running Meeting. Amb un total de 300 inscrits, es van disputar la 21K i la 42K. La sortida es va donar sota una fina pluja que refrescava lambient i preveia una cursa ràpida. Mica en mica el temps va anar millorant i va quedar un dia tapat, però amb molt bona temperatura per córrer tot i que laigua caiguda durant la nit va fer que hi hagués força fang, sobre tot als set quilòmetres finals, la baixada cap a Vielha. A la mitja marató, Cristòfol Castanyer es va destacar de bon començament, i va anar agafant un avantatge que el faria anar tota la cursa destacat en primera posició. Darrera seu, la lluita pels altres dos graons del podi no es va decidir fins el descens. Finalment, Cristòfol Castanyer va guanyar amb un temps de 1h5431, millorant en 31 el récord del recorregut que tenia ell mateix des de la seva victòria el 2001. Darrera seu van entrar Lluis Buscail a 721 i Pablo Escamilla a 909| En categoria femenina Carme Tort va fer una bona cursa, mantenint un bon ritme al principi i començant a agafar avantatge al deixar la pista al quilòmetre 8, on el recorregut enfila clarament a lalta muntanya. Finalment va fer un temps de 2h2152quedant només a 56 del récord de la prova. Darrera seu van entrar Laura Orgue a 1953 i Antònia Gil a 2626 A la X-Marathon la cursa va ser molt més disputada. Fins el quilòmetre 32, José Lozano va anar al davant, peró a partir daquí, i sobretot als quilómetres finals Miguel Angel Agüero amb un fort atac, el va superar i va augmentar la diferència pels difícils i humits senders que porten a Vilac i Vielha. A larribada la diferencia entre ells dos va ser de 610. En tercer lloc va aribar Luis Marcos. La participació femenina, reduïda a la presencia de la Francesa Karine Herry, campiona de França els últims quatre anys de la distancia de 100km, va complir amb les espectatives. Des de linici de la cursa es va situar en el grup capdavanter, entre els 10 primers homes, que se la miraven sorpresos. Va mantenir aquest lloc patint de valent a la pujada al Tuc dArmeròs i arribant a linici del llarg descens cap a Vielha en novena posició. La seva tècnica juntament amb el bon estat de forma que travessa, li van permetre guanyar dues posicions i arribar a la meta en setena posició absoluta, fulminant lanterior record que tenia Carme Tort des del 2002 en 1118.


La justícia obliga la conselleria d'Educació a aprovar una línia d'ensenyament en valencià a Xirivella\nEl Tribunal Superior de Justícia dóna la raó de nou a Escola Valenciana. Al desembre va decidir a favor de concedir una línia en valencià al col·legi Sant Cristòfor de Picassent\n2 min. València 18/02/2013 17:47\nEl Tribunal Superior de Justícia (TSJ) del País Valencià ha comunicat avui a Escola Valenciana una sentència ferma que obliga la conselleria d'Educació a aprovar l'aplicació del programa d'ensenyament en valencià que va denegar fa tres cursos al col·legi Rei en Jaume de Xirivella (l'Horta). Ara, l'administració educativa té un mes per fer el canvi de programa.\nEl litigi judicial va començar arran d'una decisió del 10 de maig del 2010 segons la qual el director general d'Ordenació i Centres Docents de la conselleria d'Educació va denegar l'aplicació d'un programa d'ensenyament en valencià a aquesta escola. En aquell moment el centre comptava amb dues línies d'ensenyament, una en valencià i l'altra en castellà.\nEl que es demanava era que les dues línies fossin d'ensenyament en valencià, és a dir, que el centre comptés amb ensenyament bilingüe per garantir la competència lingüística per igual de les dues llengües oficials a tot el seu alumnat. Aquesta mesura va ser aprovada pel Consell Escolar del centre, acordada pel Consell Escolar Municipal i comptava amb un informe favorable de la inspectora d'educació de la zona. Tot i el consens de la comunitat educativa, la Generalitat Valenciana va denegar la petició sense cap argumentació relacionada amb aquest cas concret.\nDesprés de la resposta de la conselleria d'Educació, algunes famílies del centre es van assessorar a l'Oficina de Drets Lingüístics d'Escola Valenciana i l'entitat va posar a la seva disposició el seu advocat per presentar un recurs contenciós administratiu al Tribunal Superior de Justícia del País Valencià. Aquesta sentència favorable a Escola Valenciana és la segona en aquest sentit després de la del col·legi Sant Cristòfor de Picassent de 26 de desembre del 2012.\nEl president d'Escola Valenciana, Vicent Moreno, ha felicitat les famílies dels alumnes del col·legi Rei en Jaume de Xirivella i el claustre del centre "per reclamar fins l'última instància el dret de tot l'alumnat del centre a poder estudiar en valencià, a tenir garantit un ensenyament de qualitat que assegura la competència lingüística per igual en les dues llengües oficials".


La sal de mar és una aliada per a la pell? Beneficis i contraindicacions\nEls beneficis de la sal de mar per a la nostra pell són moltíssims. Però sempre sota un cert control, ja que també pot arribar a ser perjudicial. Aquest mineral blanc i cristal·lí, ric en clorur sòdic, magnesi, potassi i iode, és perfecte per tractar determinades patologies de la pell: èczemes, psoriasi, dermatitis atòpica o acne. Aquest últim en segons quines circumstàncies que veurem més endavant.\nL’acció d’aquest mineral per si sol no és visible en la pell. Els efectes beneficiosos en la nostra pell es deuen a la suma de la sal de mar amb diversos factors: el sol, el descans, els rajos ultraviolats i la humitat de l’ambient.\nBeneficis contra la psoriasi i la dermatitis atòpica\nDe tots és sabut que els banys en el mar són beneficiosos pel cos. La combinació de la sal amb la humitat ambiental i l’exposició solar limitada, produeix un efecte antiinflamatori.\nPer a les persones que pateixen psoriasi i dermatitis atòpica, els banys en el mar són el tractament perfecte per a la seva pell. Amb la psoriasi apareixen lesions en forma de taques vermelles a coll, genolls, cuir cabellut, esquena, cara, palmells de les mans i plantes dels peus. Aquest trastorn del sistema immunitari, apareix o desapareix sense avisar.\nUn altre trastorn en la pell és la dermatitis atòpica. Es distingeix per la sequedat de la pell, l’enrogiment de zones puntuals i la descamació. A més, produeix una intensa picor i afecta un alt percentatge de la població infantil.\nLa sal de mar és bona per a l’acne …\nEntre les múltiples propietats destaquen el seu efecte exfoliant i antisèptic. En el camp de l’estètica s’utilitza com exfoliant, eliminant restes de brutícia o cèl·lules mortes de la pell. A més, gràcies al seu efecte astringent, contribueix en l’eliminació de l’excés de greix.\nLa millora de l’acne es produeix per la combinació de la sal de mar i l’acció del sol. La seva acció exfoliant neteja en profunditat els porus obstruïts, produint un efecte allisador en la pell. Així i tot, cal tenir en compte que la sal de mar també pot produir un efecte contrari:\nirritació en la pell i les mucoses\n… i per a les petites ferides\nTambé posseeix propietats antisèptiques. Aquest mineral pot contribuir a la curació de petites ferides, rascades o talls, alhora que prevé i tracta determinades infeccions. Per exemple, petites infeccions en dits o al voltant de les ungles. Però s’ha de deixar clar que no totes les infeccions es poden tractar amb sal. Les ferides amb infecció poden empitjorar pels bacteris que habiten en la sal.\nTags: acne, pell, problemes de pell, sal de mar\nL’electroteràpia com a servei de rehabilitació Ruta medieval per Vilafranca del Penedès


"La por trucà a la porta, obrí la confiança i no hi havia ningú" : Casos\nEn aquest espai, presentaré algun dels casos que segueixo, des del primer moment d'arribada, al centre de pràctiques.\nQuan un infant arriba al centre, sempre es fa una primera visita amb la família per tal de fer la recollida d'informació. Es fa també una entrevista amb l'infant, aquesta variarà la seva metodologia segons l'edat del nen/a.\nPosteriorment es duu a terme un anàlisi diagnòstic que determinarà el tractament a seguir i el professional que el durà a terme (psicòleg, psicopedagog, logopeda,...), com també la intervenció amb els serveis externs i la família.\nVeureu que en colors intentaré destacar les habilitats (vermell) i dishabilitats (blau) de cada cas.


Antigament quan no existien tants estris de neteja ni d´ajuda a la llar: rentadores, rentaplats, aspiradors... i per a la la neteja de la cases feien servir: picamatalassos (eren de llana!), esterinyadors (per treure teranyines), es feia una bugada interminable, els terres es netejaven amb llexiu i/o salfumant, els espolsadors eren a l´ordre del dia i, clar, la neteja més general, i crec que mai massa perfecta es feia el dissabte i d´aquí la dita.\nEn canviar l´estació, sobretot després de l´hivern per preparar l´estiu i a l´inrevés, el trasbals casolà era llarg i difícil. Es treia la roba que pertocava i amb olor de càmfora que es posava als armaris per evitar que les arnes la roseguessin i es llançaven aquelles peces que es consideraven massa velles, descolorides i/o passades de moda.\nPensant en les incongruències que tenim ara mateix en la política, un veritable desastre, he pensat en aquesta tan comuna manera de dir catalana que encara s´aplica quan fas neteja de peces que han perdut la utilitat. Per què no fer un bon dissabte i treure de circulació tota la colla d´inútils, i n´hi ha molts, que només es dediquen a viure de «la rifeta», com diem en català, o sigui a cobrar i no fer res de bo? Quants polítics enviaríem a l´ostracisme i a pencar com nosaltres els treballadors si volen seguir vius físicament i econòmicament? Jo en tinc una bona llista i suposo que els lectors també. Algú s´atreveix a difondre-la (uf! que llarga!) que ens lliurés d´una vegada per totes de tants inútils que es concedeixen la gran vida a costa del poble? I n´hi ha de tots colors i tendències. És allò de qui posa el cascavell al gat...\nCarme Blanch. Vila-sacra.\nHi ha moltes coses que no entenc, suposo que deu ser per la poca cultura que tinc, o a l´edat, per això m´agrada comentar-les i no sentir-me massa ximple:\nUn piló de judicis (que no són barats) per arribar enlloc. M´explico:\nNo sols no es torna ni un euro, sinó que els acusats es van passejant ben mudats i mirant-se a la resta per sobre de les espatlles, passant olímpicament de tot. Ah, i per a acabar-ho d´adobar, després de no tornar ni un euro, diuen que els posaran a la presó, o sigui que els haurem de mantenir fins que en surtin o es morin, i tot això sense tornar ni un euro.\nNo cal que posi a què em refereixo, perquè segur que tots ho heu entès.\nPregunto, no seria millor enviar-los a Suïssa, a Panamà o a on sigui i que tornin el que han robat?, embargar propietats i vendre-les per recuperar efectiu? I que d´una vegada per totes que paguin.\nEl PP i la malenconia (una història fictícia,\no potser no tant)\n7 d´octubre de 2016. Declaracions de Soraya Sáenz de Santamaría: «... a la Generalitat, desde luego, seguir en este empeño a lo único a lo que le va a conducir es a la melancolía, porque el Estado de derecho es en esto muy firme y muy claro».\nOctubre de 2017. Conversa entre Soraya i Mariano:\n– Recordes Mariano quan Catalunya era España...?\n– Ai, sí... i Balears i Euskadi.\n– Sort que encara ens queda València...\n– No sé si fiar-me´n, que estan a punt de fer el pas també.\n– Ostres, Mariano, on anirem a la platja l´estiu que ve?\n– Bé, ens queden els pantans de l´avi Paco a Extremadura...\n– Sí, i el Manzanares...\n– Refotre, Soraya, quina melancolia...\nMaría Àngels Mató i Pallí. girona.\nHe pogut escoltar tot veient el telediari aquesta frase... «aquest món que està malalt». I penso: el món està malalt perquè moltes persones «massa» estan –volent o sense voler– fetes malbé.\nPer què els telediaris són –notícia rere notícia– tan negatius? Els fets que s´exposen, perquè han succeït, són molts d´ells contra natura. Què vol dir contra natura? Que els qui fan allò malbaraten la societat i es fan malbé ells mateixos com a persones; per més que –de moment– sembli que obtenen cert benestar, plaer o minsa felicitat d´aquell comportament. Obrar contra naturalesa vol dir actuar sense ètica, prescindint de la llum de l´ètica.\nL´ètica indica quines són les accions i quins els comportaments que fan la persona més persona i la societat més bona i més justa. Per què no tenim més cura de viure èticament? Per què –tot i els problemes que van sorgint en el comportament de persones molt joves, fins i tot quasi infants– la televisió continua oferint contínuament –mitjançant sèries o pel·lícules, i fins i tot dibuixos animats– exemples de comportaments no ètics? Per respecte a la llibertat d´expressió?\nI no hi hauria algun bon professional que, també en nom de la llibertat d´expressió, oferís –a través de televisió– alguns programes, sèries, pel·lícules (ja n´hi ha però escasses) que afavorissin l´educació dels infants en el comportament ètic? i que animessin els adults a ser millors? Exemples d´esforç en el compliment del deure, d´il·lusió pel treball, d´honradesa, de fidelitat en l´amistat, d´estimació amb sacrifici, de respecte a la paraula donada, de respecte per la vida i el cos dels altres, de generositat, de justícia amb els –no per menys dotats per la salut o pels diners– menys dignes, d´amor a la veritat.


La música al Montsuar: de setembre 2019\nIV Gimcana "Lleida i Enric Granados"\nAvui, dijous 27 de setembre de 2019 hem repetit la gimcana sobre Enric Granados amb l'alumnat de l'optativa de música de 4t d'ESO per conèixer in situ una mica més aquesta important figura.\nA les 9 h del matí hem distribuït els 6 grups pels diferents punts de la gimcana i, des del rectorat de la UdL, n'hem fet el seguiment online de les proves plantejades a través dels telèfons mòbils!\nAvui, casualment, també ens hem trobat amb l'INS Joan Oró donat que el seu alumnat de 4t d'ESO també estava fent la Gimcana!!!\nEls nois i noies pensem que han après d'una manera entretinguda i diferent no només aspectes de la vida i obra d'Enric Granados sinó, de retruc, també curiositats de la història de la nostra ciutat i sobre altres músics contemporanis com Emili Pujol, Ricard Vñes o Pau Casals.\nMoltes gràcies a les institucions que hi han col·laborat, com l'Auditori, l'Arxiu Municipal i l'Institut d'Estudis Ilerdencs. Enhorabona als participants d'enguany. Ho heu fet molt bé i espero que hagueu passat un matí diferent i entretingut!\nPublicat per Ramon Llanes Bordes a 14:40:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 4t ESO, Enric Granados, gimcana, sortides\nUn any més, des del blog de l'àrea de música volem donar una musical benvinguda a tota la comunitat educativa de l’INS Manuel de Montsuar!\nEnguany, però, aquest inici està sent molt difícil per a nosaltres... És molt trist començar el curs sense la Laura, sense la seva rialla, la seva vitalitat i el seu optimisme. La música és un llenguatge que va més enllà de les paraules, de l'espai i del temps i per això, allà on sigui que estigues, sàpigues que et tindrem present sempre a totes les nostres classes.\nEnguany ens ajudarà altre cop el Xavier Jauset com a professor de música a quatre grups de 1r d’ESO. Sobre les activitats: farem dos nous tallers musicals a 1r d’ESO (sobre instruments del món amb el Jordi Parés i de beatbox i percussió corporal amb el Sergi Ramis). A 3r anirem a l'Auditori a veure un espectacle sobre la música de jazz i tornarà el Marc Castelló amb l'audició didàctica Les guitarres que ens envolten. I, finalment, a 4t d'ESO repetirem la gimcana "Lleida i Enric Granados" i anirem a La Llotja a veure el musical "Maremar"\nRecordeu que continuarem amb el grup musical, el Secundària rock, els cursos moodle, els webs de material didàctic, de flauta, el timbre musical, el twitter etc... i altres cosetes que anirem explicant!\nMalgrat tot, Bon inici de curs a tots i totes!\nPublicat per Ramon Llanes Bordes a 16:58:00 Cap comentari:


"Creativitat+tradició" a l'Arts Santa Mònica | Barcelona Cultura\n"Creativitat+tradició" a l'Arts Santa Mònica\nLa primera mostra de la trilogia "Catalunya Creativa", que vol donar a conèixer la creació dels últims quinze anys, es pot visitar fins al 28 de setembre\nL’Arts Santa Mònica inicia el cicle Catalunya Creativa, un conjunt de tres exposicions que volen donar a conèixer la creació dels últims quinze anys: el període del 1999 al 2014, una època de revolucions tecnològiques, mobilitat i globalització. Tot i que la tria de creadors no vol ser exclusiva, sí que és una mostra de propostes que mostren certa tendència en la creativitat contemporània i que aporten coses noves.\nLa primera mostra es titula Creativitat+tradició i presenta artistes de diverses disciplines que reinventen certs àmbits. Aquest diàleg entre la producció cultural contemporània inclou obres com les tipografies de Laura Meseguer, l’artesania d’Apparatu, l’arquitectura d’alta muntanya de Josep Bunyesc, l’obra de teatre El mètode Grönholm de Jordi Galceran, el fang cuit de Martín de Azúa, la renovació de la cadira de boga per part de Guillem Ferran o la il·luminació de Nadal d’Emiliana Design Studio. I també el videojoc Invizimals de Novarama, el producte català més exportat de la història. L’objectiu, doncs, és visualitzar una panoràmica de totes les àrees creatives de la ciutat.\nCreativitat+tradició anirà seguida de Creativitat+percepció i Creativitat+investigació. La primera exposició es pot visitar fins al 28 de setembre a l’Arts Santa Mònica. L’entrada és lliure. Per a més informació, consulteu el següent enllaç.


Lectoescriptura | Col·legi Claret Barcelona\nAprenem a llegir i escriure de manera divertida!\nLa iniciació a la lectura i a l'escriptura és un món apassionant pels infants i per les famílies. Durant l'etapa de l'educació infantil els nens i nenes desperten el seu interès per poder escriure i entendre les lletres.\nEl procés d’aprenentatge de la lectoescriptura abarca tota l’Etapa 3-7. Des de P3 es treballen les habilitats comunicatives i lingüístiques donant gran importància al llenguatge oral. Es construeix a partir del què ja saben els nens des d’un enfocament global. Es facilita un ensenyament multisensorial, dedicant temps a la psicomotricitat des de l’estimulació primerenca, la psicomotricitat fina i la grafomotricitat sempre tenint en compte la relació de la lectura amb l’escriptura.\nCal acompanyar a l’alumnat i a les famílies durant tot el procés. Setmanalment es realitza l’activitat dels padrins de lectura on l’alumnat de 6è d’EP acompanya als infants de P5 en el seu procés lector.\nTotes les accions que es porten a terme a l’ Etapa afavoreixen l’aprenentatge lectoescriptor, i les pautes d’intervenció són majoritàriament preventives. El seguiment per part de la logopeda i de la psicopedagoga de l’Etapa orientant tant els docents com a les famílies. L’acompanyament de les mestres de reforç, la proposta de treball en grup reduïts i el treball amb el projecte UBinding a 1r de Primària faciliten la detecció, la prevenció i la intervenció (de mestres i famílies) per garantir les millores en l’aprenentatge de tots els nens i les nenes.


França homenatja les víctimes dels atemptats de París\nCOMMEMORACIÓ PRIMER ANIVERSARI\nEn tots els escenaris de la massacre || Llegeixen el nom dels 90 morts a Bataclan\nEl president de França, François Hollande, durant l’homenatge.\nEl president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker, va dir que els terroristes van atemptar contra “tot Europa, totes les democràcies”, i el secretari general de l’OTAN, Jens Stoltenberg, va afirmar que “recordem les víctimes i els retem honor defensant els nostres valors”.\nFrança va retre ahir un homenatge solemne a les cent trenta víctimes dels atemptats jihadistes del 13 de novembre de l’any passat a París. El president francès, François Hollande, va iniciar els actes a l’Estadi de França, on va descobrir una placa en record de l’atemptat, el primer de tota la cadena, que es va produir als voltants i on va morir una persona.Després d’un minut de silenci, el fill d’aquesta primera víctima mortal, Manuel Dias, va llegir un emotiu text que va acabar amb una proclama: “Visca la tolerància, visca la intel·ligència, visca França!”. Acompanyat del primer ministre, Manuel Valls, Hollande es va dirigir després al districte X de la capital francesa, a la terrassa del restaurant La Belle Équipe, un altre dels escenaris dels atacs en què van perdre la vida dinou persones, a les quals es va dedicar una placa en honor seu.\nTambé hi va haver homenatges al bar Le Carillon, el restaurant Le Petit Cambodge i el bar cafeteria La Bonne Bière. Finalment, es van encaminar a la sala de concerts Bataclan, l’escenari de la matança més sagnant de la cadena d’atemptats, en la qual van morir noranta persones. Els mandataris van atendre en silenci l’enumeració dels noms de les víctimes abans de saludar les seues famílies i dedicar unes paraules d’estima a les forces de seguretat que van entrar a la sala per acabar amb els terroristes. A l’homenatge van assistir els membres de la banda de rock Eagles of Death Metal, el grup que tocava a la sala en el moment de l’atac, del qual van aconseguir escapar il·lesos. Després d’un minut de silenci, els mandataris es van adreçar a les famílies dels morts, amb les quals van conversar uns instants en privat abans de donar per finalitzat l’homenatge.\nLa sala Bataclan va reobrir la nit de dissabte per primera vegada des dels atacs jihadistes amb un emotiu concert del músic britànic Sting.\nL’estat d’emergència es prolongarà el 2017 “uns mesos”\nFrança viu en estat d’emergència des de la nit dels atemptats de París, situació que es prolongarà el 2017 almenys “uns mesos” davant de la campanya de les eleccions presidencials i legislatives a la primavera, segons va explicar el primer ministre, Manuel Valls, en una entrevista a la BBC. La UE i l’OTAN van defensar la unitat dels europeus davant del terror i els valors d’Occident al recordar les víctimes.