La Llumenera de Nova York: Divendres de Llumanera: La llengua anglesa\nDivendres de Llumanera: La llengua anglesa\nAny I / Nova York / Gener de 1875 / Núm. 3\n(Carta d'un pagès arribat a Nova York a un company seu a Catalunya)\na Nova York he arribat,\ni tot just he descansat\naquesta carta t'escric.\nAl fi de la llibertat\nestic en lo clàssic sol:\naquí tothom fa el que vol...\nSi ho permet l'autoritat.\nNova York té els carrers grans,\nles cases toquen al cel,\nles dones tenen bon pèl\ni los homes són gegants.\nLos diaris són com llençols,\nlos carrers són llargs i drets,\ni solen ser bastant nets\nquan no hi ha neu, fang o pols.\nPerò, noi, los ianquis tenen\nuna manera tal de parlar,\nque jo no em puc explicar\ncom ells mateixos s'entenen.\nÉs molt pitjor que el gavatxo,\ns'assembla molt al lladrar,\ni l'home que el va inventar\njo crec que estava borratxo.\nQuan es parla anglès es tanca\nla boca i s'obren les dents,\ni si cura no hi tens,\nla llengua se t'entrebanca.\n(i saps que no sóc cap plepa)\nque del pebre en diguen Pepa,\nque d'una cuinera, cuc.\nCorn se diu lo blat de moro,\ni en compte de dir demà\nse diu en anglès tu, moro.\ni per dir jo se diu ai!,\nLo qual m'omple el cor d'esglai\nper dir mitja es diu que es toquin,\nno fumin es diu no es moquin,\ni del carbó en diuen col.\nLa mare diuen que és moda,\nperò la gran moda, és l'àvia,\ni la família és tan sàvia\nque el germà diuen que broda.\nSi a una noia malalteta\nte li acostes molt humil\npreguntant ¿que duia fil?\nElla et contestarà: beta.\nCom més disbarats els digues\nmés t'entendran, de segur.\nPer dir dos has de dir tu,\ni per dir números, figues.\ni tot pel mateix estil.\nSink és l'aigüera, ja ho sents;\nper dir quartos digues cents,\ni per dir un molí, mil.\nSols una cosa, Jeroni,\ntrobo jo en aquest llenguatge\nben dita i és ¡mal viatge!\nque al diner se diu dimoni.\nNova York, vint-i-vuit de desembre de 1874.\nDes de Nova York a les 12:57 a. m.\nRoi 07 de juliol, 2007 05:20\nmiq 07 de juliol, 2007 10:50\nAquí Artur Cuyàs es va transfigurar en un pagès amb uns coneixements del llenguatge i de la mètrica admirables. És tot un tour de force i se'n surt de forma magistral... ell que, entre moltes altres coses, era filòleg i bon coneixedor de diverses llengües, entre les quals l'anglès i el francès; va fer diccionaris bilingües anglès-espanyol i francès-espanyol, que han arribat fins als nostres dies. I, des de les pàgines de LA LLUMANERA, advocava per la creació d'una Acadèmia de la Llengua Catalana que actués de "seny ordenador"; el que anys després va fer Pompeu Fabra des de la Filològica de l'IEC.\nMarketing Cultural Heritage Class 07 de juliol, 2007 15:36\nDavid López 02 de novembre, 2009 08:46\nAnònim 03 de maig, 2010 17:02\nM'ha fet riure molt!


L'eterna batalla perduda de Dembélé (Albert Nadal)\nL'eterna batalla perduda de Dembélé\nEl francès pateix una nova lesió, la vuitena al Barça, i la regularitat continua sent una quimera\n3 min. Barcelona 27/11/2019 22:14\n651x366 Ousmane Dembélé, lesionat, rep l'atenció de Leo Messi / PERE VIRGILI Ousmane Dembélé, lesionat, rep l'atenció de Leo Messi / PERE VIRGILI\nDembélé va haver d’abandonar el terreny de joc als 25 minuts de partit contra el Borussia Dortmund després de quedar-se, tot sol, assegut a terra. El francès es va treure les botes i les va llençar en senyal de ràbia poc abans de va demanar el canvi. El ritual i la cara de pomes agres de Dembélé tenia una explicació clara: una nova lesió el tornava a frustrar. Va deixar la gespa pel seu propi peu, però amb llàgrimes als ulls. Les primeres proves que el club li va fer van determinar que té una lesió muscular a la cuixa dreta.\n“És una llàstima. Estava bé, entrenant bé. Sé que és una lesió d’ísquio... és un contratemps. Estava molt afectat perquè no és la primera, són diverses consecutives. L’intentàvem cuidar però la competició té aquestes coses. Crec que ha fet un mal gest en la caiguda”, va explicar Valverde. “És una pena, perquè li feia molta il·lusió jugar contra el seu exequip. Ha marxat plorant, és un noi que porta el futbol al cor”, va afirmar Lenglet. “Esperem que es recuperi molt ràpid”, va afegir Luis Suárez.\nÉs la tercera lesió de Dembélé aquest curs. La primera va ser un trencament de fibres a la cama esquerra que es va fer en la primera jornada de Lliga, en la derrota a San Mamés. El francès, que va anar de viatge a França el cap de setmana posterior al partit –el duel es va jugar en divendres–, es va presentar a entrenar com si res el dilluns, quan va notar molèsties i els serveis mèdics van confirmar la lesió. Va estar cinc setmanes de baixa. Aquest episodi no va agradar gens ni al club ni al vestidor.\nLa segona lesió d’aquesta temporada va estar més envoltada de misteri. Després de tornar contra el Vila-real i jugar 45 minuts, el francès va entrar en la llista per viatjar a Madrid per jugar contra el Getafe, però va ser descartat just abans del duel. Segons Valverde, per unes molèsties. Un altre episodi misteriós ha envoltat Dembélé aquest curs, quan va caure de la llista contra el Llevant després de dos partits de Lliga sancionat per la vermella que va veure contra el Sevilla. Valverde va dir que havia sigut per decisió tècnica, però alguns mitjans van filtrar que havia tingut molèsties físiques de nou. El futbolista va ser titular en el següent partit després de la derrota al Ciutat de València: va disputar 65 minuts contra l’Slavia.\nVuit lesions com a blaugrana\nEn total, l’ex del Dortmund ja ha patit avuit lesions des que va fitxar pel Barça el 2017. La nova lesió arriba pocs dies després que, en una entrevista als mitjans del club, l’atacant francès expliqués que s’estava cuidant més. Aquesta és la tercera temporada de Dembélé al club blaugrana, on fins ara, ja sigui per les contínues lesions o per les faltes de disciplina en episodis passats, encara no ha sigut capaç de ser regular.\nMessi converteix el Camp Nou en una festa (3-1)


Mueveloreina, Badlands i Sense Sal completen el cartell de Sona la Dipu\nEl programa musical de nous talents de la Diputació de València, Sona la Dipu, inclourà en l’edició que arranca el 22 d’agost a tres grups amb un clar protagonisme de les dones, en l’aposta per reforçar i incentivar la participació femenina en el certamen. Els grups Mueveloreina, Sense Sal i Badlands compartiran escenari amb els artistes ja presentats i els semifinalistes de la present edició.\nEls primers a actuar seran els ‘trapers’ Mueveloreina, a Montcada al costat d’Orozco i els semifinalistes Tin Robot, The Seafood Special i Mr. Perfumme el 7 de setembre. L’endemà, a Manises, Badlands actuarà al costat de Varry Brava i Sidecars en una semifinal en la qual competiran Nuc, Linqae i Fuego Amigo. Finalment, el grup Sense Sal completarà la presentació del guanyador a Gandia el 28 de Setembre al costat de Zoo i Rayden.\nEn la línia d’incentivar la presència femenina al programa musical de la Diputació, l’àrea d’Igualtat i Joventut que dirigeix Isabel García ha promogut, al costat del jurat més igualitari de la història del certamen, aquesta inclusió en el cartell dels concerts de grups amb un important protagonisme de veus i artistes femenines.\nCalendari del Programa\nLes semifinals del Sona 2018 arrencaran el 22 d’agost a Ontinyent, amb l’actuació de La Pegatina i La Habitación Roja com a caps de cartell. Un dels grups convidats obrirà el concert i l’altre ho tancarà després de l’actuació dels tres aspirants, una altra de les novetats de la present edició, un format que es repetirà en cadascun dels concerts.\nEl 25 d’agost tindrà lloc la segona de les semifinals, amb L’Arrel i Desacatament acompanyant als grups del Sona la Dipu a Requena. Ja al setembre, el dia 7, Orozco actuarà a Montcada amb Mueveloreina i l’endemà ho faran Sidecars, Varry Brava i Badlands a Manises.\nLa final de la present edició del Sona, el 22 de setembre a La Pobla de Vallbona, serà el concert més rocker amb les actuacions de dos clàssics: Mag de Oz i Siniestro Total. L’últim concert de gran format serà a Gandia el 28 de setembre, on el grup natiu Zoo i el raper Rayden i el grup català Sense Sal compartiran cartell amb el guanyador del Sona la Dipu 2018.\nAl premi final, que consisteix en l’enregistrament d’un disc i la possibilitat real de realitzar gires nacionals i internacionals, optaran aquest any els grups valencians Fuego Amigo, Kill The President!, L’Home Brut, Linqae, Los Invaders, Mr. Perfumme, NUC, Perifèria Nord, The Seafood Special, Tin Robots, Twise i Yo Diablo. Aquests han estat els seleccionats per Amalia Garrigòs, Kiko Tur, María Carbonell, Marta Moreira i Quique Medina, els membres del jurat paritari, entre les 101 maquetes presentades.\nEl MuVIM acomiada el cinema de Berlanga amb Calabuch


Des de dimarts 2 de juny s'han anat obrint serveis a la xarxa de biblioteques de la ciutat. Els usuaris ja poden retornar i reservar documents i demanar cita prèvia a 20 biblioteques. Veure biblioteques\nLes cites es poden demanar a través d’un formulari web i també per telèfon, i els usuaris poden recollir els documents reservats a les 11 biblioteques obertes.\nA partir del dia 15 de juny, també es podran recollir els documents reservats a les 9 biblioteques restants.\nTotes les biblioteques tenen el mateix horari d'obertura:\nTARDES de dilluns a dimecres de 14.30 a 19.30 h\nMATINS de dijous a dissabte de 9.30 a 14.00 h\nEl retrobament entre usuaris i treballadors ha estat molt positiu, i encara que amb les mesures de distanciament tot és una mica més complex, volem oferir als nostres usuaris la millor experiència possible. Us esperem a les biblioteques!\nDisposeu d'informació actualitzada al nostre web i ens podeu contactar també a través de les nostres xarxes socials.\nDimarts 16 de juny a les 20 h\nParlem amb David Fernàndez i Solange Hilbert\nDavid Fernàndez, periodista i activista social, i Solange Hilbert, advocada i professora de la UAB, presenten el llibre Podem abolir les presons?, d’Angela Y. Davis. Una obra en què l’autora, activista política i professora d’Història de la Consciència a la Universitat de Califòrnia, aborda el complex debat sobre justícia i càstig, i alerta que la presó s'ha convertit en l'espai on es dipositen els indesitjables. El llibre inclou un pròleg de Jordi Cuixart i un epíleg de David Fernàndez.\nSegueix el directe al perfil d’Instagram @bibliotequesbcn_acasa\nHi col·labora: Tigre de paper\nDimecres 17 de juny a les 22 h\nParlem amb Max Besora\nMax Besora conversa amb Jordi Nopca sobre el seu últim llibre, La musa fingida. Es tracta d’una novel·la plena de sentit de l’humor, que comença com un recull de contes però que, a poc a poc, va construint una obra coral, no només per la varietat de personatges que hi apareixen sinó també pels diversos gèneres literaris que la conformen. L’autor crea un calidoscopi de situacions absurdes que, per raons encara més absurdes, acaben esclatant en una violència descontrolada.\nHi col·labora: Males Herbes i Orciny Press\nLes Antenes Cibernàrium, ara també en línia. Descobreix les noves activitats per adquirir coneixements i aprendre trucs que et permetran millorar el teu dia a dia a través de les eines tecnològiques.\nSi t'agrada el cinema connecta't al canal de YouTube de Biblioteques de Barcelona. Pots recuperar les activitats sobre cinema que hem fet durant les últimes setmanes.\nPoble Espanyol de Barcelona. Des de l’11 de juny\nEl Poble torna a bategar. El Poble torna a bategar, de dia i de nit, amb activitats per a tothom! Música en directe, activitats familiars, tallers d’artesania, jocs de pistes... amb control d’aforament i amb totes les mesures de seguretat. Amb el carnet de Biblioteques de Barcelona obtindràs 1 euro de descompte en el preu de l'entrada presentant el carnet a les taquilles. Més informació\nEòlia escola superior d’art dramàtic. Del 6 al 17 de juliol\nCom F*cking escriure: curs de dramatúrgia amb Daniel J. Meyer. Parlarem de conceptes bàsics de dramatúrgia i ens centrarem a trobar eines per desbloquejar-nos, inspirar-nos i escriure el que realment volem. Perquè escriure no és tan complicat i solemne com es creu! Amb el carnet de Biblioteques de Barcelona obtindràs un 10% de descompte en el preu. Més informació


Tens un negoci i busques local a peu de carrer? Aquestes subvencions t'interessen! | Comerç de Barcelona\nAJUDES. El programa 'Impulsem el que fas' té una modalitat anomenada 'Empresa al territori', pensada per finançar projectes que impulsin l’activitat de les empreses i l’emprenedoria al territori, i que impliquin l’ocupació de locals buits en planta baixa.\nContribuir al desenvolupament econòmic de l’entorn\nAccedeix a tota la informació del programa 'Impulsem el que fas'


Dia d’acció global contra les inversions explosives 2014 - Delas\n1. Fes-te una foto amb el cartell “Stop Explosive Investments – are you funding cluster bombs? O, si vols, també pots traduir-ho al català: “Stop Inversions Explosives – financies bombes de dispersió? I comparteix-ho a les reds socials amb el hashtag #areyoufundingclusterbombs?\n2. També et pots gravar en un vídeo de 7 segons, on apareguis amb el mateix cartell i repetint la frase: “Are you funding cluster bombs?” o “Financies bombes de dispersió?


S'Arjau: Xinesos del Domund a l'Àfrica\nUna nova forma de colonialisme\nMolt més útil que l'assistència humanitària dels països occidentals, l'expansió de la Xina i el seu peculiar capitalisme està obrant el miracle de crear infraestructures per al desenvolupament de l'Àfrica. No ho fan gratis ni per solidaritat, per descomptat; però en això consisteix precisament l'essència de l'economia de mercat segons la va descriure Adam Smith.\nEs tracta d'una moderna forma de colonialisme que, a diferència de l'europeu, ofereix l'avantatge d'impulsar l'economia dels països als quals afecta. Necessitada de matèries primeres per alimentar la seva descomunal indústria, la Xina ha trobat a l'Àfrica un filó en el més exacte sentit de la paraula. Petroli, carbó, minerals i fusta representen a dia d'avui el 85 per cent de les exportacions africanes al país de Mao, que a canvi els col·loca maquinària, roba, cotxes i tota classe de quincalleria electrònica.\nEl negoci és rodó per a la República Popular que presta diners als Estats -més aviat corruptes- d'Àfrica perquè aquests adjudiquin a empreses xineses la construcció dels seus equipaments. Però tampoc deixa de ser-ho per als països beneficiats amb la dotació de carreteres, ports, hospitals, vies de ferrocarril i el que faci falta.\nPublicat per Voluntaris a 10:18\nEtiquetes de comentaris: Àfrica, Colonialisme, Xina


Valls cancel·la les festes de les Decennals per «responsabilitat» davant la incertesa de la crisi del coronavirus\nL'alcaldessa de Valls, Dolors Farré, i dels membres de la Taula de Coordinació i el patronat de la Fundació de les Festes Decennals, en l'anunci de l'ajornament de la festivitat.\nActualitzada 01/08/2020 a les 17:16\nValls ajorna les Festes Decennals de la Mare de Déu de la Candela que s'havien de celebrar entre el 29 de gener i el 7 de febrer del 2021 a causa de la pandèmia. L'alcaldessa de Valls, Dolors Farré, ho ha anunciat aquest dissabte després de la reunió de la Taula de Coordinació. «Per responsabilitat, hem adoptat la decisió que toca. Cal ser realistes en aquest moment d'incertesa i ho fem amb el convenciment que ens en sortirem», ha subratllat Farré. L'organització treballa amb l'horitzó de celebrar les festes l'any 2022. Tot i això, no s'han confirmat les noves dates que estaran subjectes a la situació sanitària. És la primera vegada que la festivitat, que se celebra cada deu anys, no es farà en un any acabat en 1.\nComenta el contingut : Valls cancel·la les festes de les Decennals per «responsabilitat» davant la incertesa de la crisi del coronavirus


El Garrotxa Rugbi Club s'estrena amb derrota - Olot TelevisióOlot Televisió\nEl Garrotxa Rugbi Club ha fet el seu debut en competició oficial, però no han tingut un bon debut, perdent el primer partit de Segona Catalana davant els Enginyers de Barcelona per 27 a 14. El proper partit és a casa contra el Cornellà, aquest dissabte a les cinc de la tarda.\nDesprés d’assolir l’objectiu de la permanència en el seu debut a Segona Catalana, el Garrotxa Rugbi Club torna a jugar aquesta competició des del passat dissabte. El primer partit l’han jugat contra els Enginyers de la Mar Bella de Barcelona, on els teixons van perdre per 27 a 14, en un matx que van dominar tota l’estona però que es va decidir per errors puntuals defensius del quinze garrotxí. Es va veure una millora respecte el partit disputat el cap de setmana anterior a Ribes de Freses, contra els mateixos Enginyers, on els de la Garrotxa van perdre per 55 a 5.\nTornant al partit, el fet de quedar amb dos homes menys per expulsió temporal just abans del descans també va ajudar que a la mitja part el marcador fos de 17 a 0. Al segon temps, els garrotxins van sortir de la mateixa forma, però els Enginyers van tornar a anotar gràcies a les errades defensives. A partir d’aquí, un assaig de suquet amb la posterior transformació de Javi Jiménez posava el 22 a 7. El mateix Jiménez faria una altra marca amb la transformació, i el partit es posava 22 a 14. Però una altra badada defensiva ha comportat el resultat definitiu de 27 a 14. Aquest dissabte els garrotxins debutaran en lliga a casa, contra el Cornellà, a les cinc de la tarda. Els garrotxins van fer de l’estadi un fortí la temporada passada.


23 de de gener del 2021. 23:54\nEl dia que van arribar les primeres vacunes contra la Covid-19 a Espanya a pràcticament totes les llars espanyoles es va repetir la mateixa pregunta. ¿I a mi quan em toca vacunar-me? Tot i que la pregunta estigui molt clara, la resposta no és tan simple. La campanya de vacunació contra el coronavirus avança lenta, a empentes i rodolons, amb molts més imprevistos del compte. En cas de continuar així, podrien passar anys fins que la vacuna estigui disponible a gran escala per als ciutadans que no pertanyen a cap grup de risc.\nExemple d’això, l’eina desenvolupada per Álvaro Díez i Dominika Miszewska per calcular quant temps falta perquè cadascun de nosaltres rebi la vacuna contra la Covid-19. Es tracta d’una ‘Calculadora del torn de Vacunació a Espanya’ basada en la informació (i les estimacions) proporcionades pel Ministeri de Sanitat. L’aplicació pren com a referència un total de vuit criteris que podrien determinar el lloc de cadascú en la llista de prioritats del pla estatal de vacunació. Començant per la comunitat de residència, l’edat, si s’és o no un treballador sanitari o sociosanitari, un pacient amb un grau de dependència alt, una persona amb malalties de risc, entre altres.\nA continuació arriba la pregunta clau. ¿A quin ritme calculem que aniran arribant les vacunes a Espanya? En aquest punt l’eina demana escollir entre les estimacions que apuntava el Govern, segons les quals cap a finals de l’estiu hi hauria d’haver un 70% de la població vacunada, o altres projeccions. Així mateix, l’aplicació també permet afegir com a variables el temps estimat per portar a terme la campanya de vacunació i el percentatge d’acceptació ciutadana davant la vacuna.\nFem un exemple. Un ciutadà de 40 anys resident a Catalunya que no pertanyi a cap grup de risc tindria entre 2.087.239 i 4.632.340 persones davant seu per rebre la vacuna. Seguint el ritme de vacunació actual, doncs, aquesta persona hauria d’esperar-se fins al maig del 2022 o el novembre del 2023 abans de rebre la primera dosi. Si l’arribada de vacunes s’accelerés, i arribés a les previsions del Govern, la primera punxada per aquesta persona podria arribar entre el juny d’aquest any i el gener del 2022.\nUn altre exemple. Una dona de 55 anys resident a Madrid i que no compti amb cap condició de risc tindria, ara com ara, entre 1.845.724 i 4.089.738 persones per davant a la llista de vacunació. Si la campanya avancés al ritme actual, aquesta persona s’hauria d’esperar fins a finals del 2021 o principis del 2023 per rebre la primera dosi de la vacuna. Al contrari, si la velocitat de vacunació augmentés, aquesta pacient podria vacunar-se entre aquest estiu i el Nadal que ve.\nLes forquilles de temps són, efectivament, molt grans; tant com la incertesa a què ens enfrontem al parlar de la campanya de vacunació contra la Covid-19. El camí cap a la immunització dependrà de l’arribada (i disponibilitat) de les vacunes.


alimentació | Viu Molins de Rei\nTag Archive for alimentació\nCarles Riba • 20/08/2020\nL’orientació de les produccions del Parc Agrari del Baix Llobregat vers el consum de km0 representa un gran estalvi energètic ja que comporta poc transport, poc emmagatzematge i poc processament.\nMolins de Rei s’inunda de tapes pel MolinsBdeGust\nViu Molins de Rei • 09/05/2018\nDurant tota aquesta setmana es pot fer una ruta de tapes per 36 bars i restaurants de Molins de Rei. El bao amb pastrami d’El Pati, el lacón gallec amb espècies de Taperia Lemos, el pastís de formatge de la Pastisseria Cardona o la Torre dels gustos de La Llauna són alguns dels plats que es podran degustar per només 3 euros amb cervesa o cafè inclòs.\nLa Fira de la Candelera 2018 potenciarà la gastronomia\nJordi Julià • 23/01/2018\nMés protagonisme per a la coradella, una nova distribució de la Fira d’Alimentació, més tasts gastronòmics o la reorientació de la Fira de Vins per donar protagonisme als cellers faran que la 167a Fira de la Candelera de Molins de Rei, que es fa els dies 2, 3 i 4 de febrer del 2018, sigui més gastronòmica.\nLa Guàrdia Urbana clausura una botiga amb 200 quilos de carn en mal estat\nJordi Julià • 28/06/2017\nUn supermercat i carnisseria del barri del Canal de Molins de Rei ha estat clausurat després d’una inspecció sanitària. Tenien menjar caducat i florit, no el conservaven correctament i guardaven aliments al costat de productes tòxics.\nEl Bus Alícia s’instal·la durant una setmana a la plaça del Molí\nViu Molins de Rei • 15/01/2013\nUna unitat mòbil de la Fundació Alícia (ALImentació i CiènCIA) s’instal·la des del dimarts 15 fins el dissabte 19 de gener a la plaça del Molí. L’objectiu és difondre bons hàbits alimentaris. A més de tallers per a les escoles, hi haurà un de cuina per celíacs.


Entra en vigor la zona verda de Sant Lluís | Ràdio Palafolls\nHome Mobilitat Entra en vigor la zona verda de Sant Lluís\nMarc Ferri , juny 17, 2019\t / 296 0\nAquest dissabte s’han tornat a posar en marxa les restriccions d’estacionament en aquesta zona del municipi amb la voluntat de facilitar l’aparcament dels veïns del barri.\nAmb l’estiu, el nombre de vehicles a Sant Lluís es multiplica pels visitants del parc aquàtic, cosa que fa difícil trobar estacionament. És per això que l’Ajuntament de Palafolls va engegar fa uns anys la zona verda.\nEs tracta d’uns espais exclusius per l’estacionament de vehicles dels veïns. En les zones pintades de verd només hi poden estacionar vehicles amb el distintiu de resident. Una targeta que es reparteix gratuïtament des de la Policia Local a tots els vehicles que estiguin al corrent de l’impost de circulació al nostre municipi i que s’ha d’exhibir al parabrises davanter del cotxe.\nEncara s’és a temps de recollir l’acreditació de resident de la zona verda, presentant tot un seguit de documentació a la caserna de la policia local.\nLa zona verda està operativa del 15 de juny fins a mitjans de setembre i està controlada per la Policia Local, que l’any passat va interposar 215 sancions per estacionaments indeguts.\nA partir d’ara i fins setembre, el barri té tres tipus d’estacionament; El lliure i obert a tothom. La zona blava amb delimitació horària d’hora i mitja i amb l’obligació d’exhibir l’hora d’arribada i la zona verda exclusiva per residents amb acreditació.\nEl Benvinguts a Pagès suma adeptes a Palafolls i arreu de la comarca


Un premi massa llaminer per rendir-se abans d'hora - Diari de Girona\nUn premi massa llaminer per rendir-se abans d'hora\nEl Llagostera rep el Nàstic a la Copa Federació amb l'objectiu d'avançar aquesta i una altra ronda per atrapar la Copa del Rei, cosa que es traduiria en una gran injecció econòmica Magallán ja està disponible\ncarles rosell 22.10.2020 | 00:13\nUna acció del Llagostera-Andorra de diumenge passat. david aparicio\nUna acció del Llagostera-Andorra de diumenge passat.\nLa pandèmia del coronavirus ho ha sacsejat tot. No se'n salva ningú, ni el futbol. Tothom ha rebut. Alguns més que d'altres, com arreu. Els més vulnerables fan mans i mànigues per sortir-se'n i dibuixar l'horitzó més proper amb cert positivisme. És el cas del Llagostera. Sense un pressupost majúscul, ni de bon tros, té per davant el repte esportiu de mantenir la categoria. Alhora, el de quadrar els comptes i assegurar així la supervivència de l'entitat. Qualsevol ingrés és benvingut, per menuda que sigui la quantitat. És per això que el concurs a la Copa Federació és vist més aviat com una esperança i no pas una molèstia. Eliminat l'Ejea, avui l'equip rep el Nàstic al Municipal (20 hores). Superar aquesta i una altra ronda es tradueix, de manera automàtica, en la classificació per a la Copa del Rei. És a dir, més ingressos. Per tant, el premi és ben llaminer.\n«Donem molta importància al duel d'avui. Tenim el problema de l'acumulació de partits, perquè n'hem jugat quatre en dues setmanes. Però aquest cap de setmana descansem i volem fer un últim esforç perquè el premi és molt gran. Arribar a la Copa del Rei seria una boníssima notícia per a la nostra economia. A més, en classificar-se per a la final de la Copa Federació, el premi monetari també és molt gran», explica Oriol Alsina. El tècnic té coll avall que avui «jugarem amb la gent que estigui millor» i, d'aquesta manera, «hi haurà una barreja de futbolistes que van participar l'altre dia a la Lliga amb d'altres que estan més frescos perquè van descansar». Pitu té molèsties a l'isquiotibial i serà dubte fins a darrera hora, mentre que Alsina podrà comptar ja amb Santi Magallán, que no serà titular però podria tenir minuts a la segona meitat.\nPreveu un partit «atractiu» i enumera les qualitats del rival. «Té una plantilla molt bona, amb un entrenador que coneix perfectament la categoria. Pot fer dos equips diferents sense cap mena de problema. Sempre competeixen, amb jugadors de màxim nivell». Admet que la «rivalitat sempre hi serà» després de la recordada ronda final del play-off d'ascens a Segona A del 2014 però apunta també que «no deixa de ser un partit de futbol, en què un guanya i l'altre perd. Aquella eliminatòria ja és passat, el temps sempre cura les cicatrius». Pel Nàstic, el tècnic Toni Seligrat serà baixa perquè ha d'estar-se uns dies d'aïllament al seu domicili en haver estat en contacte directe amb un positiu per COVID-19. El mateix passa amb l'extrem Pol Prats.\nEl Llagostera comença amb un punt contra l'Andorra.


Ports de la Generalitat renovarà la lluminària a l’Estartit, Palamós i Sant Feliu • Ràdio Capital de l'Empordà\nTorroella instal·la càmeres de control de matrícula als accessos per millorar la seguretat ciutadana\nRise Against tornen amb ‘Broken Dreams, Inc.’\nRise Against han compartit la seva primera cançó en tres anys ‘Broken Dreams, Inc.‘, la primera cançó que editaran amb Loma Vista Recordings. El videoclip arriba amb aires de còmic animat i formarà part de la banda sonora de Dark Nights: Death Metal de DC i ha estat dibuixat per l’artista de la sèrie Greg…\nNotíciesPalamósSant Feliu de GuíxolsTorroella de Montgrí - l'Estartit\nPorts de la Generalitat renovarà la lluminària a l’Estartit, Palamós i Sant Feliu\nUn total de 657 lluminàries tipus LED s’instal·laran a la Zona Portuària Nord. L’objectiu és renovar als ports de Llançà, la Selva, Roses, l’Escala, l’Estartit, Palamós, Sant Feliu de Guíxols i Blanes la lluminària per aconseguir un estalvi energètic del 50%.\nEl projecte va sortir a licitació el passat mes de juny i tindrà una execució de tres mesos, començant al desembre d’enguany. Es preveu que la dotació aportada per Ports de la Generalitat arribarà als 392.000 euros.\nL’estalvi no és l’únic interès que té el consistori portuari català. L’objectiu és poder facilitar l’ús d’aquestes instal·lacions a la nit i millorar la seguretat.\nEls 657 punts de llum, quedaran dividits entre els ports de la zona nord.\nL’Estartit (15 lluminàries), a ubicar en l’aparcament del moll central; i l’entorn de l’oficina del guardamolls.\nPalamós (172 punts de llum), a col·locar als accessos i vial del port; el sector pesquer: la llotja, les casetes de pescadors i la zona de la Catifa; l’entorn al Museu de la Pesca; el moll comercial; el dic de recer; i la zona de magatzems i naus.\nSant Feliu de Guíxols (45 lluminàries), a instal·lar al moll de pescadors; la façana de la llotja; la zona d’aparcament i l’esplanada; i el carrer Colon.\nLlançà (48 lluminàries), a instal·lar al dic de recer; el vial d’entrada al port; el vial d’entrada a l’aparcament; i la façana de la llotja.\nEl Port de la Selva (64 llumeneres), a ubicar a l’aparcament de la zona Punta de Trenc; al moll comercial i la Punta de Trenc; l’edifici del guardamolls; l’accés al moll de la Timba; i l’entorn de la llotja de pescadors.\nRoses (119 punts de llum), a col·locar als molls de la dàrsena pesquera; el moll de ponent; i el moll de Ribera.\nL’Escala (112 llumeneres), a instal·lar al moll de les passarel·les; les torres del Club Nàutic; la placeta i la zona d’aparcament; i els accessos al port.\nBlanes (82 llumeneres), a ubicar a la dàrsena pesquera; la zona d’aparcament de pesca; i el vial d’entrada al port.\nArticle anteriorVolen fomentar la igualtat entre els treballadors de l’ajuntament de Platja d’Aro\nArticle següentEl PSC denuncia pintades a la seu de Sant Feliu\nInformació musicalPrimera Fila - 18 de setembre de 2020 0\nRàdio Capital - 18 de setembre de 2020 0


Prevenció - Generalitat Valenciana\nVal més previndre que lamentar. Amb esta afirmació "òbvia", assenyalem la necessitat d'elaborar estratègies preventives que permeten actuar sobre les causes que generen la violència contra les dones, i que necessàriament aniran encaminades al treball i educació en la igualtat i cap a la generació d'una cultura que utilitze la Resolució de conflictes de forma pacífica.\nL'origen social i cultural de la violència de gènere, així com la seua dependència dels processos de socialització és el que explica la necessitat d'una acció preventiva amb xiquets/as i jóvens per a eradicar-la. L'objectiu bàsic és poder introduir modificacions en la socialització de gènere.\nEn la part esquerra d'esta pàgina encontaréis materials elaborats que facilitaran i contribuiran a la implementació d'accions formatives i preventives per a avançar cap a una societat igualitària i lliure de la violència de gènere.\nS'han creat dos apps per a dispositius mòbils i tablets, que busquen ajudar tant les famílies com a les pròpies jóvens en la prevenció, detecció i actuació enfront de la violència masclista.\nNOU MATERIAL PER A PROFESSIONALS De l'ÀMBIT EDUCATIU DESENROTLLAT PEL MINISTERI DE SANITAT, SERVICIS SOCIALS I IGUALTAT EN LA CAMPANYA "HI HA EIXIDA" PER A LA PREVENCIÓ DE LA VIOLÈNCIA DE GÈNERE EN L'ADOLESCÈNCIA.\nNOVA CAMPANYA DE SENSIBILITZACIÓ DEL MINISTERI DIRIGIDA A ADOLESCENTS:


Tyson Fury Ha tornat a tocar el que espera ser capaç de fer una revenda amb Deontay Wilder. Mentrestant, Otto Wallin té l’esperança d’arribar a un enorme trastorn sobre el rei gitano. És un enorme combat per als dos combatents, però és possible que no el pugueu veure si esteu a l’estranger.\nNo tinguis pànic! Podem ajudar. Utilitzeu la nostra guia ràpida per cops de puny a través dels geoblocs i veieu aquests dos pesos pesats en acció.\n1 Guia ràpida: mireu Fury vs Wallin a BT Sport Box Office\n2 Guia ràpida: mireu Fury vs Wallin a ESPN+\n3 Per què necessita una VPN per mirar Fury davant Wallin\n4 Millors VPN per veure Fury vs Wallin\nGuia ràpida: mireu Fury vs Wallin a BT Sport Box Office\nTaula d’esport BT està transmetent la lluita Fury vs Wallin al Regne Unit en pagament per vista. Per reproduir la lluita Fury vs Wallin a BT Sport Box Office:\nSeleccioneu un proveïdor de VPN amb servidors d’alta velocitat i Regne Unit (recomanemNordVPN per a la boxa en streaming). Registra’t i descarrega l’aplicació.\nVés a btsportboxofficen.bttv.bt.com/video/fury-v-wallin i compra la baralla. Podeu utilitzar PayPal.\nEl 14 de setembre, dirigiu-vos a BT Sport Box Office i transmetre la lluita!\nMireu la lluita contra la fúria contra Wallin ARA!\nGuia ràpida: mireu Fury vs Wallin a ESPN+\nESPN+ està emetent la lluita contra la Fúria contra Wallin als EUA. Només cal subscriure’s a ESPN +; no es tracta d’un esdeveniment de pagament per vista als Estats Units. Per reproduir la lluita contra la Fúria contra Wallin amb ESPN +:\nTrieu una VPN d’alta velocitat amb servidors nord-americans (el NordVPNservice és millor per a la boxa). Registra’t i descarrega l’aplicació.\nVés a espnplus.com i subscriu-te. Podeu utilitzar PayPal i haureu d’introduir un codi postal dels EUA.\nQuan comencin les baralles, inicieu la sessió a ESPN + i gaudiu-ne!\nPer què necessita una VPN per mirar Fury davant Wallin\nTyson Fury s’ha considerat ell mateix el campió lineal de pes pesat. Otto Wallin no té res a perdre i tot per guanyar entrant al ring amb Fury. És una enorme lluita per als dos homes ja que esperen entrar en la competició del campionat. Però, si esteu fora del país, és possible que es perdi la lluita.\nAixò és perquè les emissores solen obligar-se a bloquejar els fluxos de qualsevol persona fora del seu país o regió. Per tant, si esteu a l’estranger, és possible que no pugueu connectar-vos al vostre flux. El que necessites és una manera de fer-ho sembla que estiguis al mateix país que la televisora.\nAquí és on una VPN pot ajudar-vos. Tu pots tria la ubicació d’un servidor VPN que actua com a ubicació. Aleshores, quan l’emissora veu la ubicació d’aquest servidor VPN, pensa que és on esteu. A continuació, desbloquegen el flux i ets capaç de veure la lluita.\nÉs així Les VPN proporcionen llibertat a Internet. Aquest és un motiu fantàstic per subscriure’t a una VPN. Però fan encara més que això: ells assegureu les vostres dades en línia.\nLes VPN xifren les vostres dades ja que viatja a través d’internet. Això us protegeix de qualsevol que vulgui veure què feu. Tan estàs protegit dels governs, de les corporacions i dels pirates informàtics que volen fer una ullada a la vostra informació.\nLlibertat d’internet i seguretat de dades. Això és el millor d’ambdós mons. Tan inscriviu-vos a una VPN avui i obteniu l’internet que sempre vau desitjar.\nMillors VPN per veure Fury vs Wallin\nUna gran varietat de funcions que s’ofereixen a un preu raonable fa que NordVPN sigui la nostra # 1 VPN general. Les funcions inclouen SmartPlay, que millora la vostra experiència en streaming i CyberSec, que et protegeix el dispositiu contra programari maliciós. I fins i tot es pot utilitzar VPN doble per xifrar dues dades les vostres dades.\nLa xarxa NordVPN té tota la velocitat que necessiteu per seguir els fluxos d’HD. Ofereix una àmplia llista de servidors que abasten el món, que us connecta a qualsevol lloc. I fins i tot es pot connecteu-vos fins a 6 dispositius alhora.\nUn líder de la indústria en protecció de dades, NordVPN és excel·lent per a seguretat, privadesa i desbloqueig de contingut. Et manté segur fins i tot et dóna el món.\nSi voleu saber-ne més per què NordVPN és una opció ideal per a vosaltres, llegiu les nostres opinions dels usuaris!\nVeure Fury vs Wallin a NordVPN ARA!\nExpressVPN ofereix una bona experiència de transmissió gràcies a alguns dels serveis millors velocitats de connexió disponibles en una VPN. La seva xarxa no té problemes per desbloquejar contingut a tot el món. I, amb la velocitat que proporciona, ExpressVPN també ho és genial per torrent.\nLes funcions avançades inclouen la possibilitat de triar el protocol de xarxa i dividir el trànsit entre la VPN i les connexions locals. Pot fins i tot connecteu-vos fins a 5 dispositius alhora. Si us trobeu amb problemes, Suport de xat en viu 24 hores al dia està allà per ajudar-vos amb tot el que necessiteu.\nEls usuaris estimen el rendiment de ExpressVPN i als experts en seguretat els encanta el seu xifrat sòlid. Ofereix un excel·lent experiència VPN que gaudireu.\nPerò no ho prenguem per a res. Doneu un cop d’ull a les nostres opinions dels usuaris i vegeu què han de dir les altres persones!\nMira Fury vs. Wallin a ExpressVPN ARA!\nAmb una de les llistes de servidors més grans al mercat VPN, CyberGhost obté les connexions que necessiteu. La seva xarxa d’alta velocitat inclou servidors en 90 països, donant-li un abast notable.\nSi sou nous a través d’una VPN, CyberGhost us ho facilitarà. Ofereixen servidors dedicats al streaming configurat específicament per a aquest propòsit. I, si també torneu, també ofereixen servidors dissenyats per a això.\nL’aplicació CyberGhost ajuda bloquejar els seguidors en línia, anuncis i programari maliciós des del dispositiu I fins i tot podeu utilitzar el vostre compte CyberGhost per connectar fins a 7 dispositius alhora. Després, continuen protegint-vos després de desconnectar gràcies a la seva política estricta sense registres.\nSi voleu saber més sobre CyberGhost i les seves característiques, no deixeu de llegir les nostres opinions sobre usuaris!\nMireu la lluita contra la fúria contra Wallin en CyberGhost ARA!\nTyson Fury espera obtenir un altre tret a Deontay Wilder al febrer. Però primer ha de sobreviure a un enfrontament contra Otto Wallin, que està desitjós de molestar a la fúria molt afavorida. Inscriviu-vos a la VPN avui i estigueu a punt perquè els cops de puny volin el 14 de setembre!\nNo puc decidir quina VPN és la vostra adequada? Recomanem NordVPN Per la lluita Fury vs Wallin. Consulteu també la nostra pàgina d’ofertes i cupons per veure com podeu estalviar en la vostra subscripció!\nPodeu obtenir més informació sobre les VPN quan llegiu les pàgines següents:


Machín assegura que «serem un equip valent i anirem a guanyar el partit» - Diari de Girona\nMachín assegura que «serem un equip valent i anirem a guanyar el partit»\nOltra elogia el bon moment dels gironins i reconeix que l´eliminatòria està «al cinquanta per cent»\nc.r. | girona / còrdova 09.06.2016 | 08:21\nMachín assegura que «serem un equip valent i anirem a guanyar el partit» Aniol Resclosa\nAmb el convenciment de la feina ben feta i amb la il·lusió per bandera, el Girona afronta el segon play-off consecutiu amb la moral pels núvols però amb la naturalitat del dia a dia, ingredients que, segons Pablo Machín, poden ser essencials per superar el Còrdova, al qual considera «un gran equip». El sorià, abans d´enfilar-se cap a l´autobús per posar rumb cap a Andalusia, va passar revista a com arriba el seu vestidor a la cita, apuntant que si Javi Álamo no ha viatjat és perquè «arrossega molèsties» i que arribats a aquestes alçades «s´ha de filar molt prim a l´hora de fer l´onze i s´ha de fer jugar els que estiguin millor per competir».\nLa plantilla afronta la promoció «amb la sensació que només tenim quelcom a guanyar» quan fa un any els sentiments eren del tot diferents. «Va ser un cop molt dur. Ara arribem al mateix lloc amb diferent moral. Entrar al play-off en quarta posició és un premi i també una sorpresa, tot i que la Lliga sempre et dóna el que et mereixes», reflexionava el sorià. Parlava de «sensacions estranyes» després d´aconseguir «quelcom superimportant» i que «gairebé no s´ha celebrat». I ho argumentava: «Som un equip madur i senyor». Per a Machín, «ara ens sentim guanyadors» després d´haver «madurat» i «crescut» amb el pas del temps.\nDel partit d´aquest vespre va insistir que «al Còrdova li ho posarem difícil» i que el Girona serà «un equip valent» que anirà a «guanyar el partit». Donava importància a la baixa de Florian Lejeune («és un dels nostres millors jugadors») tot i que no amagava que per als andalusos perdre el seu màxim golejador «és més cridaner». Reconeixia que «si només ens fixem en els números» els gironins jugaran a l´Arcángel «amb moltes garanties» perquè «som sòlids, els menys golejats i tenim futbolistes molt bons, amb suficient qualitat per definir un partit. Però del que pensem al que pot passar hi va un tros».\nTambé va valorar el fet que avui disputarà el seu partit número 100 a la banqueta del Girona amb «uns números impressionants».\nLa prudència d´Oltra\nTot i comptar amb una de les millors plantilles de tota la categoria i tenir fixat l´objectiu de l´ascens des de fa mesos, a José Luis Oltra no l´acaba de deixar massa tranquil haver-se d´enfrontar al play-off amb el millor equip de la segona volta. Un Girona que, segons el seu parer, afronta aquesta eliminatòria amb «la confiança ben alta» després d´anar «de menys a més» al llarg de la temporada. Avisa el valencià que els gironins són un equip «organitzat, amb velocitat i davanters amb arribada», a banda de destacar que «estan en un molt bon moment». «Però no ens hem d´espantar per tot això», insisteix un tècnic que veu el duel entre andalusos i catalans «al cinquanta per cent».\n«Tenim molta il·lusió per culminar la temporada de manera brillant i espero que això no ens generi cap ansietat. Si ens relaxem, no serà bo. Hem de ser sòlids i forts», alhora que assenyala que la clau és «no encaixar cap gol».


Música del cicle de la vida en el món sefardita – és mediterrani\nESMUC 2019 – 2020\nPer situar el context de l’article, hem de desplaçar-nos a l’any 1492, quan els sefardites descendents dels jueus que van viure a Espanya, van ser expulsats pels Reis Catòlics, encara que tot i residir a territori ibèric o altres punts del planeta a causa de la diàspora, segueixen lligats a la cultura hispànica ( judeoespanyols).\nEl folklore sefardí és viu, s’ha anat transformant al llarg dels segles, enriquint-se amb la influència de les cultures on s’ha desenvolupat, mantenint durant cinc segles la llengua que es parlava a Sefarad (nom de la Península Ibérica en hebreu).\nEls Sefardites són descendents del jueus que van viure a España, fins que el van expulsar en 1492, pel decret de les corones de Castella i Aragó. Els sefarditas desterrats de manera humiliant van ser capaços de construir un nou món, més just, més tolerant, on la religió no fos una frontera.\nDiàspora sefardí 1492\nVan emigrar al Nord d’Àfrica, al Imperi Otomà (la mítica Salònica), va ser la gran terra d’acollida per jueus, on eren anomenats “romaniotes”, (jueus de parla grega, van crear sinagogues i congregacions, unint a les persones del mateix territori),i a alguns països d’Europa com el sud de França, Italia o Portugal.\nEl refugi portugués poc va durar, cinc anys.\nUna part dels conversos a la força, van continuar practicant la seva religió d’amagat i al llarg dels s XVI i XVII van ser la base de les noves comunitats als Països Baixos i Italia.\nEl pitjor desastre per a les comunitats orientals fou l’holocaust desenvolupat per la persecució antisemita de l’Alemanya nazi durant la segona guerra mundial.\nSalònica, ciutat grega, on la comunitat jueva era del 80% fou gairebé completament aniquilada (Auschwitz), com el Sefardites de Iugoslàvia i Turquia. La comunitat a Bulgària fou salvada per la protecció del rei búlgar.\nEl paper de la dona en la música sefardita\nLa cultura sefardita, amb 500 anys de supervivència a l’exili, ha mantingut les seves tradicions, sobretot, gràcies a la transmissió oral i l’obstinació femenina. Van ser les dones les que, per cinc segles, van acompanyar les tasques domèstiques i la cura dels nens amb els acords de la cançó sefardita, van preparar les seves festes i van eixugar els seus dolors amb una música que ha sobreviscut fins avui i que va néixer enriquida per la barreja de la cultura jueva, àrab i cristiana, demostrant, per sobre de totes les desavinènces, que la convivència harmònica i pacífica és possible.\nTres són els gèneres poetic-musicals que formen el repertori sefardí: Romanços, coples i les cantigas.\nRomanços: serie indefinida de versos, generalment octosil.làbics.\nCoples: compost de quatre versos. (art menor)\nCantigas: composada per trobadors, molt populars en l’època medieval a la Península Ibèrica, de quatre versos.\nAquests tres gèneres es defineixen i es diferencien uns amb els altres, per els temes dels seus textos, per la seva estructura poetico-musical, per la seva manera d’execució i per la seva funció social.\nRepertori musical tradicional sefardí\nM’he basat concretament en el que fa referència al cicle de la vida. Cal destacar també que dins la cultura sefardita, hi ha un repertori tradicional del cicle anual.\nCada ritu del cicle de la vida té la seva cerimònia religiosa, cantat en hebreu, i en la seva majoria pertanyen al repertori femení. En especial al bany de la núvia, només estan presents les dones i són elles les que canten, òbviament.\nEls homes també canten, però les dones són que porten la veu cantant.\nLes dones són apreciades per la seva veu i pel seu coneixement de les cançons específiques participen en les cerimònies com cantants semiprofessionals.\nBàsicament la cerimònia està lligada a la circumcisió del nen, on s’entonen pregàries. Les cançons relacionades amb el naixement s’anomenen cánticas o cantes de parida. La més coneguda és la dels sefardites d’Orient, de Salónica, però que és coneguda també a Turquia i Bulgària. Es tracta d’una copla cantada amb una estrofa musical de forma ABB. Hi han poques cançons de cuna, perquè la seva funció la van fer els romanços.\nPer assegurar que el part fos feliç, es solia anar a resar (com un peregrinatge) sobre les tombes dels més sants rabins, i també s’encenien espelmes d’oli a la sinagoga. Però, el que semblava més efectiu era obrir totes les finestres i armaris de la casa i descórrer els forrellats i les claus de les portes. En un altre quart, un home de la família entonaria el Llibre dels Salms, per ajudar en el part.\nLa veritat és que aquesta distinció en l’estima a la mare d’un nen, comparat amb l’actitud enfront de la mare d’una nena es revela també en altres costums. Per exemple, d’acord amb els preceptes religiosos, després de donar a llum la dona, si tenia nen, havia de romandre allunyada del seu marit durant set setmanes; en canvi, si havia tingut una nena, només durant tres.\nNana amb Santur, Nyckelharpa, guitarra i veu\n“Durme, durme, hermozo hijico. Durme durme, con savor.\nA la scola tú te irás y la Ley t’ambezarás*.”\nBar Mitzvá / Benei Mitzvá\nCerimònia que assenyala la transició de la infantesa al món dels adults, quan el nen compleix 13 anys més un dia i la nena 12 anys més un dia. Seràn cridat a llegir la Torá. Per a aquesta cerimònia se’ls banya i s’els vesteix amb parsimònia, amb benediccions i càntics.\nEn la seva activitat en la vida religiosa, el canvi s’evidencia en el fet que, a partir d’aquest dia, a la sinagoga, serà cridat a llegir de la Torà (els rotlles sagrats del Pentateuc), per a això aprèn la seva entonació correcta, d’acord amb les indicacions dels taamei ha miqrás, anotats sobre i sota de les lletres del text bíblic que defineixen la puntuació i la melodia de la cantilació. Des de llavors se li prendrà en compte per formar el minian, és a dir, el grup de deu homes que és el mínim perquè la pregària es consideri pública i no individual. A partir de llavors utilitzarà les filactèries, dos caixes de cuir, amb llargues cintes per lligar-les, una al braç esquerre i l’altra al front, on hi van copiats determinats passatges del Pentateuc.\nA partir del minut 1:15\nEl bany ritual\nUn dia o dos abans del casament la núvia compleix amb el precepte del bany ritual (tevilá), que té lloc al hammam (casa de banys); si la família tenia els mitjans, solien reservar tot el bany per a l’ocasió. Aquesta és una festa essencialment de dones.\nTotes les dones de la família acompanyen la núvia, cantant pels carrers en anar i en tornar del bany, i també durant el mateix, mentre que la seva mare i la mare del nuvi (anomenada la sogra gran) la despullen i la lliuren la banyera, dona especialitzada que és qui resarà les oracions corresponents.\nÉs el repertori de cançons més ric.\nCanten mentres cusen i broden, preparant l’ ”aixovar”.\nCanten un romanç quan fan “el dia de rentat de la llana”\nCerimònia del bany de la núvia, on nomès hi han dones.\nHi ha festes on també els homes canten, però tot i així les dones posen la veu principal. La lloança a la festa es mostra en el text de les cançons amb el ritme en compàs 9/8 combinant 2/4+2/4+2/4+3/8 (Bulgària) cantada amb una tonada i dues frases musicals (repetida amb petites variacions). El dia del casament rebrà el nuvi una suma de diners que s’anomena, a Orient, la dota o comptat , i que se li lliura, dins d’un mocador, a Bulgària.\nL’aixovar de la núvia\nDes del compromís es comença a preparar l’aixovar de la núvia, encara que, en veritat, moltes ja començaven des de nenes a brodar les seves fundes i coixins per l’encara llunyà casament. Entre el compromís i les noces podien passar encara diversos anys, durant els quals els nuvis es veurien regularment, degudament supervisats i, a poc a poc, prepararien la seva futura casa.\nL’aixovar de la núvia consistia en tot el necessari per a la seva llar, incloent matalassos, llençols, mantes, cortines, coixins, roba per a ella i roba interior per al nuvi, bossa per a les seves filactèries i un mantell ritual.\nÉs un moment molt important i també dolorós, és aquell en què la noia acabada de casar es separa dels seus pares, per anar-se’n amb el seu flamant marit. Varies cançons en el repertori nupcial ho reflecteixen.\nUn romanç que mai falta en un casament de sefardites al Marroc és el «Rahel Lastimosa«, que dóna importància a la fidelitat de la dona casada. Es canta com els cantars de boda en grup i amb acompanyament d’instruments de percussió: sonaja, darbuqa i castanyoles, amb un ritme viu.\nEl repertori luctuós sefardí és conegut amb el nom de endechas u oinas.\nLes interpreten dones especialitzades que eren pagades, per acompanyar a la família en el dol, afegint cantares que anaven improvisant segons l’ocasió.\nEn el repertori s’inclouen romanços de tema tràgic, els textos se centren en la mort o el dol dels protagonistes. De tradició marroquina, sent el seu tema La mort del Príncep Don Joan, fill dels Reis Catòlics:\nEn els romanços de la mort es troben motius paral.lels: la carta, en aquest cas, caiguda del cel; l’altre motiu es que sempre surten els membres de la familia.\n– Després de lectures i búsqueda d’informació queda palesa l’importàcia de la dona pel manteniment i transmissió oral de la cançó tradicional sefardita tot i haver sofert 500 anys de supervivència a l’exili.\n– Les tradicions s’han mantingut fidels fins a dia d’avui.\n– Diferències significatives de gènere que en un principi no eren tant visibles. A mesura de recopilar informació, s’ha anat fent més evident l’inferioritat de la dona respecte l’home (p.e. el romanç dirigit a la fidelitat de la dona).\nPÉREZ, Joseph (1993). Historia de una tragedia: la expulsión de los judíos de España.\nMúsica sefardí: La diáspora musical continúa\nPublicado en Paper.Etiquetado History, Jewish, música, Mediterranean, Migration, sefard, sefardí, Tradition.\nPrevious Post Mujeres y panderos, donne e tamburi. Parallelo di ritmi e culture tra la penisola Iberica e la penisola Italica\nNext Post Dance among the urban gypsies of Romania (UPDATED)


TAC12 TV - El sector dels autocars reclama ajudes per salvar el negoci\nUna vintena d’empreses de transport discrecional i turístic de la demarcació de Tarragona demanen al govern central mesures per enfrontar-se als efectes negatius que pateix el sector per la pandèmia. Aquest matí s’han manifestat davant la Subdelegació del Govern. Aquest sector dona feina a dos mil persones a la nostra territori.\nEl sector del transport discrecional i turístic de viatges està pràcticament aturat ja fa tres mesos, un cop es va declarar l’estat d’alarma. Per això conductors d’autobusos i companyies del col·lectiu, s’han concentrat en diverses capitals de tot l’Estat a la mateixa hora per demanar ajudes i fer visible la situació que pateixen.\nSota els lemes “salvar l’autocar” i també “som turisme” a Tarragona s’ha iniciat una marxa lenta liderada per l’associació Direbús. Una trentena d’autocars han sortit del polígon Riu Clara passant per l’autovia A-27 cap a Tarragona i fins a la Subdelegació del Govern on s’han manifestat per reclamar solucions al seu sector arran de la crisi sanitària.\nPrincipalment demanen a les administracions públiques flexibilitzacions d’Ertes, moratòries de pagament dels contractes de lising, descomptes amb les assegurances socials dels treballadors o la baixa de l’IVA per serveis turístics. Expliquen que la majoria d’empreses hauran facturat aquest any un 15% o 20% del previst.\nA la demarcació Tarragona hi ha una trentena d’empreses que es dediquen a aquest sector i es calcula que donen feina prop de dues mil persones.\nMés en aquesta secció: « L'oposició creu que la renúncia de Castel arriba tard Pau Ricomà deixa la Diputació i Cinta Pastó ocuparà la vacant de Laura Castel al consistori »


Dimecres, Febrer 21, 2018\nNotificació col·lectiva de la providència de constrenyiment núm. 20150028\nClica aquí ver veure l'edicte\nUna setantena de persones van participar a la popular festa que l’associació de dones Mareselva organitza cada any al municipi\nL’associació de dones Mareselva de Cubells, amb el suport de l’Ajuntament, van organitzar dissabte passat la festa de Santa Àgueda. Una setantena de persones van participar en aquesta diada dedicada a les dones, i que el municipi organitza cada any en aquesta data.\nLa celebració va consistir en una xocolatada popular i un bingo. Clàudia Bellostas, tinent d’alcalde de l’Ajuntament, explica que “és tradició de Cubells i alhora una satisfacció, que el municipi no perdi la tradició anual de retre homenatge a totes les filles, mares i avies del municipi, en una festa en la que cada any hi participa més gent i de totes les edats”, finalitza Bellostas.\nNotificació col·lectiva de la providència de constrenyiment núm. 20150016\nHoraris de la consulta d’infermeria i medicina Febrer 2015\nClica aquí per veure els horaris al tauler


NOUS CURSOS D'IDIOMES FEBRER 2016\nUs oferim nous cursos d'idiomes amb inics al febrer del 2016. Horaris: Tardes, vespres i dissabtes matí. ...\nCUROSOS SUBVENCIONATS PER A PERSONES EN ATUR\nJa s'ha aprovat la nova convocatòria dels cursos subvencionats pel Servei d'Ocupació de Catalunya i el Fons Social Europeu. Els informem dels cursos que impartirem al nostre centre. ...\n04 Desembre de 2015\nTenim cursos GRATUÏTS que van adreçats a treballadors en RÈGIM GENERAL, AUTÒNOMS I PERSONE EN SITUACIÓ D'ATUR. No tenen cap cost per a l'ermpesa ni per al treballador. 1- COMMUNITY MANAGER (50 h.) 2- PRIMERS AUXILIS (30 h.) 3- TÈCNIQUES DE NEGOCIACIÓ (30 h.) Es reservarà plaça per ordre de rebuda de tota la documentació* i fins el total de places destinades a cada acció formativa. *Documentació: - Annex 1. Solicitud de participació en una acció formativa. - Fotocòpia del DNI. - Fotocòpia de l'encapçalament de la Nómina o rebut d'Autònom del mes de Novembre. FEU CLIK AQUÍ PER VEURE TOTA LA INFORMACIÓ ...


Els estudis de Grau en Educació Infantil d'UManresa celebren el desè aniversari - Canal Taronja Comarques Centrals\nIniciNotíciesGeneralEls estudis de Grau en Educació Infantil d’UManresa celebren el desè aniversari\nHo van fer amb una festa dissabte i presentant les Accions Integradores en les quals han participat.\nEl hall de l’edifici principal de la FUB preparat per a les eleccions de diumenge va rebre dissabte els titulats en les sis promocions de graduats en Educació Infantil d’UManresa que van voler commemorar el desè aniversari dels estudis.\nLa celebració es va plantejar com una trobada d’antics alumnes. I és que en aquests deu anys, els estudis han format 447 titulats en sis promocions.\nPassat aquest temps, curt o llarg, segons es miri, era un bon moment per passar balanç als propis estudis i a la professió.\nLa festa del desè aniversari es va fer just l’endemà de la presentació d’una de les innovacions que es van introduir al pla d’estudis durant el curs 2017-2018, les Accions Integradores, una proposta educativa que pretén promoure actituds prosocials en les estudiants del Grau i connectar la formació de mestres amb les necessitats de l’entorn.\nEn aquesta segona edició hi han participat 66 estudiants que han treballat al costat de 15 entitats del territori en projectes relacionats amb l’educació.\nEntre els èxits d’aquests anys, també s’ha recordat la Fira d’Experimentació de la UVic-UCC, que l’any passat es va ampliar a les escoles, i el LAB 0-6, entre altres.\nUn any més el Galliner ha convocat “La Gran ensobrada”


El procés d'en @KRLS - Empordà\nm tuitejo amb molta més gent que fa un parell de setmanes. Donaré l'abast?». La millor perspectiva que concedeix el pas del temps aflora una resposta senzilla, monosil·làbica, a la pregunta que el 29 de gener de 2008 es feia l'ara president català amenaçat de cessament pel 155, aleshores regidor a l'oposició de CiU a l'Ajuntament de Girona, Carles Puigdemont: no. Rotundament no: la vertiginosa carrera política del 130è president de la Generalitat ha convertit aquell piulador solitari de fa gairebé deu anys en un monstre –en el bon sentit de la paraula– de la xarxa social més immediata, més frenètica, més impulsiva, el paradís de la hiperventilació textual i dels missatges polítics punyents. Al Twitter, Puigdemont és més Puigdemont, és @KRLS, tal qual, per bé i per mal. Des del desembre de 2007, quan es va estrenar, ha emès 15.000 missatges. I ha plogut moltíssim, i fort, des que el 28 de desembre d'aquell any escrivia: «estic provant com fer anar el Twitter des de diversos suports. Ara ho faig des d'un ordinador, que és el més fàcil de teclejar».\nDomini del mitjà\nAmb el temps, el domini del mitjà que demostrat la primera autoritat catalana, que gestiona personalment el perfil, ha crescut exponencialment, en paral·lel al nombre de seguidors. En té 474.000 (menys que Mariano Rajoy (1,5 milions); Manuela Carmena, alcaldessa de Madrid (917.000); Pedro Sánchez, secretari general del PSOE (689.000); més que Susana Díaz, presidenta de la Junta d'Andalusia, (que n'acumula 140.000 de pelats).\nDirecte i sorneguer\nLa immersió en el mar de missatges by @KRLS ajuda a donar una idea del personatge. Allà s'hi prodiga un Puigdemont desimbolt: «[Manuel] Pizarro, aquí hi ha marro. Ja ho sap la [Alícia] Sánchez-Camacho que no serà diputada?», escrivia el 15 de gener de 2008, quan la visita a Girona del número 2 de la candidatura del PP i expresident d'Endesa va fer encendre, en plena campanya de les generals, un grup d'empresaris significats (per cert, Sánchez-Camacho va perdre l'escó). S'hi troba un @KRLS sorneguer: «quin país més difícil d'entendre: te'n vas a dormir nazi i et despertes bolivarià. I potser per dinar ja serem nord-coreans», piulava el juliol de 2017 també en resposta al PP. També s'hi belluga un president poc presidencial: «ha estat un dia intens. Al pati dels Tarongers hem escoltat 'Girona m'enamora'... i he sentit una gran emoció», relatava acabat d'arribar al càrrec actual, el 13 de gener de fa dos anys. I un @KRLS contundent: «Demanes diàleg i et responen posant el 155 damunt la taula. Entesos», asseverava l'11 d'octubre passat en resposta al requeriment de la Moncloa sobre la declaració d'independència.\nLa piulada va tenir una gran repercussió a la xarxa: va rebre 9.600 comentaris; 65.000 tuitaires la van marcar com a favorita i 45.000 la van compartir, uns guarismes que demostren el gran rendiment que, en termes de comunicació, obté el president d'aquest canal –per no parlar de la multitud de titulars que dona. Del poder de la xarxa, @KRLS, que no ha renunciat a l'àlies de la mateixa manera que tampoc no ha obert un perfil de caire més institucional, n'és més conscient que ningú; fins al punt que, si cal, s'expressa amb vehemència: «requisar, intervenir, destruir, inhabilitar, suspendre, impedir... Pels seus verbs els coneixereu», escrivia, en referència a la reacció de l'Estat contra el procés, el maig d'enguany, pocs mesos abans de la gran traca final (?) del conflicte.\nSi la Presidència va disparar els nivells de rellevància de Carles Puigdemont a la xarxa social dels fins fa quatre dies missatges de 140 caràcters –ara els textos en poden arribar a tenir 280–, la detonació de la crisi política, econòmica i també social a Catalunya ha transformat el president en un dels influenciadors del moment. Un tuit de Puigdemont pot valer el seu pes en or: ben triat el moment, ben ponderat el to i ben redactat el titular, l'efecte viral pot ser òptim, sobretot quan partidaris i detractors de la causa estan més que mobilitzats, com és el cas (vistes les posicions d'un bàndol i de l'altre, la guerra digital es preveu encara molt intensa).\nEl repertori tuitaire del president català és notablement ric: a banda de les sentències que llança per fixar doctrina («avui és una jornada de protesta democràtica, cívica i digna. No us deixeu endur per les provocacions. El món ho ha vist: som gent pacífica» piulava, de bon matí, el 3 d'octubre d'aturada general), @KRLS comparteix vídeos i fotos; cita idees d'altres influenciadors afins i no tant (des de la presidenta escocesa Nicola Sturgeon fins a Gerard Piqué, passant perl líder laborista anglès Jeremy Corbyn, l'exprimer ministre italià Silvio Berslusconi (!), l'alcaldessa de Barcelona Ada Colau i el periodista Jordi Évole, entre d'altres); remet a enllaços de premsa, amb certa predilecció pels titulars que donen mitjans internacionals com la BBC, The Finantial Times, La Reppublica o la CNN, i que mostren comprensió cap a les tesis independentistes.\nDel «tenim un projecte engegat, ben orientat i sòlid. Tots hi som cridats, tots ens fem falta. Gràcies, president (...)» que va compartir el 9 de gener de 2016, quan el sobiranisme es va estremir pel «pas al costat» d'Artur Mas i va aplaudir l'hereu @KRLS, a l'«Espanya empresona líders de la societat civil de Catalunya per organitzar manifestacions pacífiques» de dilluns 16 d'octubre, han passat menys de dos anys i centenars de tuits. I els que queden.


nova - Cabanes als arbres\nLa majoria de les cabanes no té electricitat: il·luminem amb làmpades recarregables que ofereixen una llum càlida.\nA la cabana trobareu una pica amb una gerra d’aigua. L’aigua prové del nostre pou.\nGaudireu d’una xemeneia de paret pels vostres sopars i nits d’hivern. Utilitza com a combustible el bioetanol. És un tipus d’alcohol orgànic (prové de la fermentació de la remolatxa i canya de sucre).\nWC ecològic sec:\nSeguint la mateixa línia de preservació del medi ambient, els nostres lavabos són ecològics, no utilitzem lavabos químics. Els residus es retornen a la natura en forma d’adob orgànic, seguint el cicle natural.\nLa nostra zona de spa està també al mig del bosc, en harmonia amb l’entorn. Consta d’una banyera d’aigua i una sauna finlandesa, ambdós escalfats únicament amb fusta. L’aigua prové del nostre pou.\nCuidem del nostre bosc i dels seus hostes amb\nUns parallamps instal·lats a prop de les cabanes.\nLa nostra pròpia estació meteorològica controlada les 24h des de la masia.\nUna xarxa d’hidrants a l’abast de cada cabana.\nUn sistema automàtic contra incendis i un extintor a l’interior de cada cabana.\nUn reglament amb el compromís de no fumar ni dins, ni a l’exterior del niu en el qual dormireu. Disposem d’una zona reservada per als fumadors prop de la masia.\nEl Massís de les Guilleries està situat al vèrtex entre la Serralada Prelitoral i la Serralada Transversal, formant part, doncs, de totes dues unitats de relleu.\nEs situa al límit de les comarques de la Selva i Osona, a l’entorn de Sant Hilari Sacalm, poble que n’és la capital.\nEs tracta d’un massís generalment humit i verdós, poblat per alzinars i algunes suredes que l’hi donen un cairemediterrani, i per rouredes i fagedes, boscos que l’ambienten més en els paisatges típics euro-siberians.\nTot i això, bona part ha estat substituïda per conreus forestals, principalment castanyedesi plantacions de pins i avets.\nL’Espai Natural de les Guilleries-Savassona forma part dels municipis de Folgueroles, Sant Julià de Vilatorta, Tavèrnoles, Vilanova de Sau i Sant Sadurní d’Osormort. Pertany a la Xarxa de Parcs Naturals de la Diputació de Barcelona i està gestionat des de l’any 1998 per un consorci format pels cinc ajuntaments i la Diputació de Barcelona i es regeix pel Pla especial aprovat el 2004.\nL’Espai Natural de les Guilleries-Savassona gaudeix d’una situació privilegiada ja que està situada a una zona de contacte entre la regió mediterrània i l’euro-siberiana o centreeuropea. Es distingeixen tres unitats paisatgístiques: les Guilleries, Savassona i el Collsacabra. Les formacions muntanyoses es troben cobertes majoritàriament de bosc, amb combinacions diverses d’alzinar, roureda i pineda. A les zones de menys pendent, el bosc s’alterna amb prats i cultius. Singularitzen el paisatge la roca despullada i l’embassament de Sau, amb la seva àrea d’influència.\nEs poden diferenciar dues àrees boscoses: els boscos de les Guilleries, densos i humits amb predomini del roure; i els boscos de Savassona, més àrids, amb sotabosc menys poblat i domini de l’alzina i del pi. A zones especialment obagues i humides, s’instal·la el freixe i el faig. Cal destacar que als fons de les valls, amb torrents i cursos d’aigua permanents, trobem boscos en galeria o boscos de ribera com, per exemple, salzedes, oms i vernedes. L’explotació forestal constitueix un recurs econòmic important a l’àrea\nEls ocells forestals constitueixen un dels principals patrimonis de la zona amb espècies remarcables com l’esparver i l’àliga marcenca que nia a la zona, procedent de l’Àfrica. Tampoc hi manquen petits mamífers com la rata cellarda o l’esquirol i les espècies més comunes com la guineu, la geneta i el porc senglar.\nHi abunden també espècies com ara el rossinyol, el raspinell, les mallerengues i el pica-soques blau, el cucut i el gamarús. Els rèptils característics d’aquests ambients boscosos són el llangardaix verd i la serp d’Esculapi. Altres espècies característiques d’aquest bosc són l’eriçó comú, el talpó roig, el talpó muntanyenc i el liró gris.


Nano Romia: Obligats a fer l'alternativa a la marató.\nCompromisos, obligacions, deures, .... diversos són els factors que et poden fer canviar els plans d'un fi de setmana.\nAquest cop se n'han ajuntat varis, la obligació d'obrir tancar i controlar l'activitat de bàsquet del pavelló poliesportiu, el compromís d'assajar l'actuació que fèiem per la tarda a l'escala en Hi-fi de la Marató de TV3 i el deure d'arribar a casa aviat per poder estar una estona amb la família abans de tornar a marxar per preparar el tema de la tarda.\nTots aquests factors han fet que decidís no anar a pedalar amb la sortida organitzada amb el rerefons de la marató i que sortís amb Dani, Pep, Sergi i Antònio que tampoc disposaven de temps per anar-hi.\nLa sortida ha estat aviat. A les 8:45, desprès d'haver anat a fer la foto amb tots els que sí que marxaven per la marató, començàvem a bellugar les muntures en direcció al camí del Ram.\nLa primera intenció d'anar a buscar la última trialera que es va fer per la granjolina l'hem descartat solament començar perquè ningú dels assistents l'havíem fet i no sabíem com arribar-hi. Ara se'ns plantejava el dubte de la ruta, per on anirem?.\nEl primer en donar una opció ha estat Antonio que ens ha portar per una pujada fins als vivers de Daniel Prunera que van fer la setmana passada amb "lo padrí". Un cop allí seguim pel camí normal fins al magatzem del Teixidó. En aquest punt jo, que tenia ganes d'anar a fer baixadetes, els porto per un camí que dóna directe a una trialereta que ja s'havia fet en una de les primeres Xallenge.\nDes d'aquí anem donant pedals fins arribat a Aluminsa. El ritme és bastant pausat, la sortida ha estat molt tranquil·la sense intencions per part de ningú de marcar un ritme alt, sabedors del grup que anàvem i de les limitacions de cadascú.\n- Avui t'aborriràs Nano?\nImpossible! si vas amb bici amb bona companyia és igual el ritme que portis, l'aborriment no té cabuda en cap moment.\nQuan passem Aluminsa ens fiquem a la senda que li hem ficat el mateix nom que l'empresa "senda d'Aluminsa" en direcció cap al refugi dels caçadors. Punt gairebé obligat de pas i de parada a esmorzar de totes les pedalades que fem per la vora de Montmaneu.\nMentre enfilàvem la pujada que ens deixaria al punt de vitualla ens ha avançat un noi amb un cotxe i una bici carregada. Dani i Pep l'han saludat, el que m'ha fet pensar que el coneixien. Però al arribar dalt ja no hi era, el cotxe estava allí parat però ell ja havia marxat.\nQuan tots hem arribat a la porxada ha tingut lloc l'esmorzar variat: plàtans, barretes i figues i aleshores ha vingut el ciclista propietari del cotxe. Pel que es veu la setmana passada va fer una ruta per aquest territori i havia perdut la targeta del GPS i havia anat a mirar si la trobava al lloc on es pensava que podia haver caigut, per mala sort no l'ha pogut trobar. Allí he sabut que era un noi de Llardecans i que, efectivament, Pep i Dani el coneixien del futbol sala.\nAl reprendre la ruta el Joan, que és com es diu el noi de Llardecans, ha vingut amb nosaltres.\nBosquet. Amb un terra espectacular, les rodes s'agafaven perfectament i encara s'aguanta prou net.\nCosta del bocadillo. Cor de colom com sempre però sense ficar peu a terra.\nDesprès d'aquesta pujada hem trencat a la dreta anant a buscar la "clàssica" per fer-la de pujada fins arribar a la sendeta que porta a un sembrat que et deixa a la pujada del mas de l'hereu.\nPujada del mas de l'"hereu". Més cor de colom i malediccions a tots els repetxets. Per més cops que la fas, almenys a mi, sempre hi ha l'últim cop de ronyons que et fa pensar que hauràs de ficar el peu a terra.\nTrialera de la punta del Polansky. Cada cop la trobo més divertida i quan aprengui a passar "La Pedra" sense ficar el peu ja serà colossal.\nEn acabar aquest trialera hem trencat a la dreta per anar a buscar el final del Polansky enlloc d'anar a l'esquerra i donar gairebé a la Granja d'Escarp.\nJo no hi havia passat mai, aquesta alternativa l'ha proposat Dani per recomanació de Xavi V. Molt, molt, molt bona opció. Tota l'estona sendeges primer amb una baixada pronunciada i desprès planejant i pujant.\nPista de la Granja a Maials, aquí ens hem despedit del Joan que tornava cap al refugi i nosaltres ja anàvem direcció a Seròs. Això sí, passant per les valletes del Conde i per la trialera del Picado per acabar de soltar adrenalina i endorfines abans d'arribar a Casa.\n33 Kms amb 600 metres de desnivell i 3 hores en total.\nNo ha estat una sortida "canyera" ni de ritmes alts, però m'he donat per més que satisfet. No sempre s'ha d'anar a morir, aquestes sortides on disfrutes de la gent amb la que vas i que pots contemplar el paisatges i el teu voltant són molt importants.\nXavier 21 de desembre de 2012, a les 8:58\nBe estic content per dos coses,\nuna feia dies que no tenia lectura i això fa que em sentís desemparat.\ni dos vec que a la gent li agrada que el sorprenguin amb noves cosetes perque desprès repeteixen.\nau va a volar a volar que los pajaros ya sbaen anar sols


Homilia del diumenge XIII | Abadia de Montserrat\nHomilia del P. Emili Solano, monjo de Montserrat (26 de juny de 2022)\n1 Reis 19:16b.19-21 / Gàlates 5:1.13-18 / Lluc 9:51-62\nHi pot haver alguna persona que li sembli fer un favor a Déu no cometent pecats. En tenen prou sent simplement bones persones, però sense interessar-se per la santedat d vida. En canvi, l´evangeli d’avui ens proposa aspirar a ser aptes per al Regne de Déu. Déu, el qui ens ha creat, ens cuida i ens salva, espera de nosaltres agraïment i homenatge, que ho podem du a terme amb el tracte, el seguiment de Jesús. Però l´amistat amb Jesús, ens diu l’evangeli, comporta unes exigències personals.\nDesprés d’haver estat rebutjat pels samaritans d’un poblet, Crist segueix el seu camí cap a Jerusalem, durant el qual va convidar diversos homes, probablement joves, a seguir-lo, alhora que els declarava les exigències requerides.\nVol el Senyor que ens adonem que hem estat comprats a gran preu, que és Déu qui s’està bolcant amb nosaltres cada cop que celebrem la Santa Missa, que rebem l’absolució, que ens posem davant del Sagrari, que elevem la nostra pregària a Déu al matí en començar el dia.\nSeguir Crist no és un “caprici” per a uns quants escollits. És una crida universal per a tota la humanitat. Deia sant Agustí: “Déu, que t’ha creat sense tu, no et salvarà sense tu”.\nLes paraules de l’Evangeli d’avui ens interessen a tots perquè tots hem rebut una vocació, és a dir, una crida a conèixer Déu, a reconèixer-lo com a font de vida; una invitació a entrar a la intimitat divina, al tracte personal, a la pregària; una crida a fer de Crist el centre de la pròpia existència, a seguir-lo, a prendre decisions tenint sempre present el seu voler; una crida a conèixer els altres homes com a persones i fills de Déu, i, per tant, una crida a superar de manera radical l’egoisme per viure la fraternitat, per dur a terme un apostolat fecund i fer que coneguin Déu; una crida per entendre que això s’ha de fer en la pròpia vida, segons les condicions en què Déu ha col·locat cadascú i segons la missió que personalment li correspon desenvolupar.\nLa fidelitat a la pròpia vocació comporta respondre a les crides que Déu fa al llarg de la vida. Habitualment es tracta d’una fidelitat en allò petit de cada jornada, d’estimar Déu a la feina, en les alegries i penes que comporta tota existència, de rebutjar amb fermesa allò que d’alguna manera signifiqui mirar on no podem trobar Crist.\nEl Senyor no és intolerant, però sí que és exigent. Ell coneix molt bé el cor dels homes i sap què ens pot demanar. Ell vol generositat, decisió, totalitat a l’amor. Per això, a l’evangeli, el Senyor adverteix clarament els qui crida, i els fa conèixer les exigències del seu seguiment. Qui renuncia a tot, fins i tot a si mateix, per seguir Jesús, entra en una nova dimensió de la llibertat, que sant Pau defineix com «caminar segons l’Esperit». Aquestes exigències poden semblar massa radicals, però en realitat expressen la novetat i la prioritat absoluta del regne de Déu, que es fa present a la Persona mateixa de Jesucrist.\nEl Senyor vol que ens adonem de la quantitat de Gràcia que vessa sobre nosaltres cada dia perquè visquem com a fills seus. Que Déu no ens acusa, vol salvar-nos, si ens deixem. Però a Déu no li agrada que li posem excuses per no abandonar la nostra antiga vida, com si Crist no s’hagués encarnat.\nMirem la Mare de Déu; que ella, que va correspondre sense cap mena de reserva a la crida divina, pregui per nosaltres.\nAbadia de MontserratDiumenge XIII de durant l’any (26 de juny de 2022) 06.26.2022


Eleccions al Parlament. Les propostes educatives dels partits. La defensa (o no) de la llibertat d’ensenyament | Catalunya Religió\nPer Fundació Escola Cristiana de Catalunya. Dm, 09/02/2021\nHem volgut fer un recull de les propostes electorals que, en matèria educativa, fan 9 de les formacions que presenten candidatures. Són, per ordre alfabètic, Ciutadans, Catalunya en Comú/Podem, Candidatura d’Unitat Popular, Esquerra Republicana de Catalunya, Junts per Catalunya, Partit Demòcrata de Catalunya, Partit dels Socialistes de Catalunya, Partit Popular de Catalunya i Vox. Hem recopilat literalment aquest conjunt de compromisos i proposicions, que us presentem en aquest document. Al mateix document us facilitem els enllaços per tal que accediu als programes electorals íntegres.\nL’aspecte educatiu és prou ampli com perquè els partits puguin abordar una gran diversitat de temes, que són tractats de forma extensa en alguns casos, o més sumàriament en d’altres. Per aquest motiu, hem elaborat un resum dels aspectes que en aquest moment més preocupen el sector: el dret d’elecció de centre, el finançament, la programació educativa i la LOMLOE.\nEn el document que adjuntem, encapçalem el recull del programa educatiu de cada partit amb les ‘idees clau’ dels quatre aspectes esmentats, tal com les tracten els partits. També us les presentem en aquest FECC Informa i en aquesta editorial en fem un succint avançament.\nAixí, sobre el dret d’educació, en la seva esfera de llibertat d’elecció, Cs’, Junts, PDeCat i PP són explícits en la seva defensa, ERC parla del respecte a la lliure elecció de centres de les famílies, mentre que dues formacions (CUP i Catalunya en Comú/Podem) proposen obertament suprimir els concerts, la primera en el termini d’una dècada i sense que indiqui un temps concret la segona.\nPel que fa al finançament, Junts i PDeCat expressen el compromís d’assolir la plena gratuïtat i garantir la sostenibilitat de totes les places sostingudes amb fons públics, fent esment a l’infrafinançament dels centres concertats com una de les mancances del sistema que cal corregir. Cs’ propugna una millora del finançament dels centres concertats que cobreixi les seves inversions necessàries. El PP vol igualar-lo amb el de la mitjana de l’escola pública, i ERC i PSC opten per manifestar la millora del finançament del sistema. CUP i Catalunya en Comú/Podem destinen el finançament a l’escola pública.\nLa programació educativa i l’escolarització equilibrada de l’alumnat es recull des del prisma del respecte a la realitat de l’escola concertada, la demanda social i a la preservació de la diversitat de l’oferta educativa, tant d’iniciativa pública com d’iniciativa social (PDeCAT, Junts), fins a la total preferència de les places públiques, en coherència amb la desaparició de l’oferta concertada (CUP i En Comú/Podem).\nUn partit, Cs’, proposa explícitament derogar la LOMLOE, mentre que un altre, el PSC, parla de desenvolupar la nova llei educativa en l'àmbit estatal.\nAquest dimecres, dia 10, tindrem ocasió de sentir-ne parlar per boca dels responsables d’educació de Cs’, ERC, Junts, PDeCat, PSC i PP. A hores d’ara, ni la CUP ni En Comú/Podem hi han confirmat l’assistència, tot i que seran benvinguts si accepten presentar-s’hi. També esperem que responguin a les qüestions que desperten més interès i preocupació i que puguin plantejar-se des del públic.\nDes de la Fundació Escola Cristiana de Catalunya afirmem que la nostra actuació és conforme a la Doctrina Social de l’Església i fidel a l’arrelament al país que aquesta mateixa doctrina assenyala com a bon camí. Sense abandonar aquests principis, però conscient de la pluralitat que representa, l’Escola Cristiana de Catalunya, més enllà de les qüestions relatives a l’educació, no ha de prendre més partit que no sigui en pro de la democràcia. Davant els conflictes o dilemes polítics, la primacia ètica és per a la voluntat popular, lliurement i democràticament expressada, per sobre de cap mecanisme de força o coacció, ni que estigui emparat legalment.\nTambé considerem que l’exercici del vot amb plena llibertat és un dret irrenunciable i no podem ni volem pretendre orientar el sentit del vot que, de manera lliure i personal, s’exerceix. Però pensem alhora que és positiu que, quan fem aquest exercici, siguem prou conscients del que representa una opció o una altra quan a les cambres legislatives i a l’acció de Govern pertoqui defensar els nostres drets i els nostres interessos com a ciutadans, com a sector i com a país.\nUs animem que consulteu les propostes electorals educatives i que participeu a la trobada, que tindrà lloc demà passat, dimecres. També que feu difusió de la informació que us presentem i que, en la mesura del possible, prengueu i feu prendre consciència a la comunitat educativa, als cercles propers a l’escola i al públic en general, el grau de defensa o d’envestida que les formacions en fan de l’escola concertada, del Servei d’Educació de Catalunya i, en definitiva, de la llibertat d’ensenyament.


Sant Boi tindrà autobusos cap a Barcelona cada vuit minuts a les hores punta - Sant Boi Diari\nSant Boi tindrà autobusos cap a Barcelona cada vuit minuts a les hores punta\nLes línies L70 i E70, que connecten amb la plaça Espanya, i l’E79, que enllaça amb l’Avinguda Diagonal, seran les que tindran un augment de la freqüència de pas. L’AMB presenta al municipi un nou servei exprés i una flota de vehicles híbrids.\nLluïsa Moret i Antoni Poveda, durant la presentació dels nous busos // David Rodríguez\nEls habitants de Sant Boi tindran més fàcil la mobilitat en transport públic fins a Barcelona. Així ho ha anunciat l’alcaldessa del municipi, Lluïsa Moret, durant la presentació de la nova flota d’autobusos híbrids que ha mostrat l’Autoritat Metropolitana de Barcelona (AMB). Així, el vicepresident de Mobilitat i Transport de l’AMB, Antoni Poveda, ha recordat que “escoltant les demandes de l’alcaldessa, les línies L70 i E70, que arriben fins a la plaça Espanya, i l’E79, que ho fa fins a l’eix de l’Avinguda Diagonal, circularan en una franja d’entre 8 i 10 minuts”.\nA més, Poveda ha indicat que les línies L96 (Sant Boi- Castelldefels) i la S10 (Sant Boi- Sant Feliu i Viladecans) augmentaran la seva freqüència de pas i circularan cada 12 minuts. Moret ha assegurat que a més d’incrementar el pas d’autobusos, “el nou servei d’AMB també permetrà augmentar les línies i millorar la qualitat de vida dels ciutadans gràcies a la reducció de la contaminació”.\n128 autobusos híbrids\nL’alcaldessa ha precisat que la iniciativa forma part de l’aposta de Sant Boi per facilitar la mobilitat dels seus veïns, però alhora “es tracta d’un dret universal dels ciutadans que han de viure a una població més sostenible i saludable”. Moret ha afegit que, amb dades del 2018, “un 35% dels trajectes que es realitzen a Sant Boi es fan amb transport públic”. Aquests 12 milions de trajectes anuals suposen un repte per la mobilitat de la ciutat.\nDels 128 autobusos nous híbrids i elèctrics que té previst posar en marxa l’AMB, vuit es destinen a Sant Boi. A més, l’entitat crea una nova línia, l’E70, i millora la circulació dels autobusos L96, L97 i la SB1. Amb l’objectiu de reduir la contaminació ambiental, Poveda ha constatat que a partir del febrer, un 15% dels busos que circulin per Sant Boi seran híbrids. Tot i que el responsable de l’AMB ha plantejat que la demanda dels serveis ha pujat un 6% a l’àrea metropolitana durant l’últim any, també ha crescut la xifra de viatges amb vehicle privat.\nTags:autobusos híbrids autobusos sant boi mobilitat sant boi mobilitat sostenible\n← Sant Boi rep 15.000 euros de l’Estat per lluitar contra la violència masclista\nEl Santboià cau al camp de l’Horta →


FAPEL present a la festa de voluntàris d’ ASPASIM – FAPEL\nFAPEL present a la festa de voluntàris d’ ASPASIM\nHome / BANNER_HOME / FAPEL present a la festa de voluntàris d’ ASPASIM\nEfren Carbonell, director d’ASPASIM, agraeix la tasca dels voluntaris\nEls voluntaris són el cor de qualsevol projecte solidari. Per aquest motiu, la fundació ASPASIM va organitzar una magnífica celebració per agrair-los-hi la seva feina. El passat dia 20 de setembre, la Sala Moragas del Centre Cultural el Born va esdevenir l’escenari d’una divertida festa que va comptar amb les actuacions del grup de Conta Contes d’ASPASIM el Botó Màgic –format per persones amb discapacitat intel·lectual– i el grup musical Bluesix, així com sopar de pica-pica a càrrec d’ENDEMAR.\nActuació del grup de conta contes el Botó Màgic\nFAPEL, que té un conveni de col·laboració amb ASPASIM, no va voler faltar a l’acte. La Fundació ASPASIM ofereix cursos presencials amb l’objectiu de proporcionar una base de coneixements, habilitats i actituds necessàries per treballar amb persones amb discapacitat, trastorns de l’espectre autista (TEA) o altres trastorns que dificulten l’aprenentatge. Així és vol facilitar el treball individualitzat i interdisciplinari dels professionals a les escoles amb caràcter inclusiu envers els nens amb diferents discapacitats.\nA més a més, la festa va servir per presentar la Milla de Sàrria 2017 i fer una crida a contribuir-hi a través del treball voluntari. La Milla de Sàrria és un esdeveniment esportiu que es distingeix d’altres curses del calendari d’atletisme de Catalunya pel seu caràcter inclusiu.\nPresentació de la Milla de Sàrria 2017 que s’organitza amb la col·laboració de FAPEL


Manuel Vilas López | diumenge, 18 de octubre de 2020\nL'empresari admet que el seu equip està suportant muchisma pressió. Amb tot, remarca que ells no estan en una cursa per treure abans la vacuna. "Jo estaria encantat de tenir una vacuna matí que no fos fabricada per Zendal. Per a mi això seria una notícia fantàstica. Primer hi ha les persones i després el negoci", argumenta.\nAlberto Fernández, llicenciat per la Universitat de Vigo i director de el Grup Zendal des de fa 15 anys, a la seu d'O Porriño on es produirà la vacuna anti covid de Novavax\nQuè suposa per al Grup Zendal a nivell empresarial haver estat elegits per Novavax per produir la la vacuna?\nSobretot suposa un avenç d'uns tres anys en el nostre pla estratègic. Nosaltres no pensàvem tenir aquesta capacitat de fabricació per a vacunes humanes tan a curt termini. Això ha suposat accelerar i variar el pla d'inversions i avançar tota aquesta part de la nostra activitat.\nSí, perquè vostès són sobretot referent en sanitat animal. Suposa un gran canvi de nivell d'estàndards treballar en una vacuna pensada per humans?\nEls requisits són similars, no és un gran canvi. Nosaltres vam començar a les vacunes de salut humana en l'any 2008 amb la vacuna viva contra la tuberculosi de la Universitat de Saragossa . Quan van arribar aquí no sabíem absolutament res de fabricació de vacunes humanes. Des de llavors, i ja van passar 12 anys, hem après pel camí. Les vacunes de salut humana tenen alguns passos extra que normalment no es fan en les vacunes de salut animal, sobretot per un tema de l'diferent cost d'una vacuna de sanitat animal. No pot costar tant. Ningú pagaria el que s'està pagant per algunes vacunes de sanitat humana. Llavors, això suposa una diferència important; però, encara que a nivell tecnològic és un avanç, no és un avanç de 0 a 10. I a nivell de qualitat els requisits són pràcticament iguals.\nEl desenvolupament de la vacuna no depèn de vostès, però influirà en la seva activitat. Potser el que més pot influir és el nombre de dosis que una persona eventualment pugui pugui necessitar per mantenir la immunitat. Com està la vacuna de Novavax en aquest aspecte? Els últims estudis d'immunitat apunten que la immunitat dura almenys tres mesos ...\nPer ara no tenim totes les dades sobre quant durarà la immunitat. Del que no estic segur és de el temps, però crec la vacuna de Novavax necessitarà dues dosis. Per a nosaltres, la diferència no és tant el nombre de dosi. Si hem de vacunar 8.000 milions de persones a tot el món, l'important és on podem fabricar 8.000 o 16.000 milions de dosis de vacuna. No si nosaltres podem fer 100, 200, 500 o 700. Com més puguem fer millor, perquè el món en aquest moment ho necessita.\n"Hi ha nou vacunes diferents en fase III i hi ha tres d'elles que van per davant. Al meu entendre, pel que fa a terminis, són la Moderna, la de Cansino Biologics xinesa i la d'Oxford Biomedica."\nUna qüestió rellevant per al pla de negoci és què passa si la vacuna de Nova Bax no és la primera? Hi ha una mena de cursa entre governs i farmacèutiques per ser els primers a produir la vacuna. Com els afectaria que vacuna que no fos la de Novavax comencés a arribar massivament a la població general?\nAixò no a és una cursa entre vacunes, és una carrera contra el virus, amb la qual cosa jo estaria encantat de tenir una vacuna matí que no fos fabricada per Zendal. Per a mi això seria una notícia fantàstica. Primer hi ha les persones i després el negoci. Això com a primer punt. Ja, si mirem més endavant, a part de ser una carrera contra el virus, hem de tenir en compte que no totes les vacunes van a tenir les mateixes característiques, amb la qual cosa això no vol dir que hagi cabuda per a dos-cents mil vacunes diferent, però si hi haurà quatre o cinc vacunes amb propietats diferents que es facin servir en totes zones diferents, segons com estigui l'epidemiologia; o per per a coses diferents, fins i tot en funció del que en les fases III en què està cada vacuna. Com sap, ara mateix hi ha nou vacunes diferents en fase III i hi ha tres d'elles que van per davant. Al meu entendre, pel que fa a terminis, són la vacuna de Moderna , la de Cansino Biologics xinesa i la de Oxford Biomedica .\nNo crec que aquestes tres hagin de ser les úniques. Jo crec que com a mínim les nou, que estan en fase tres, si conclouen la fase 3 amb bons resultats tindran un espai en el mercat. Després, entre aquestes nou veurem què passa.\nComptem amb el mes que ve, probablement a finals del mes que ve, s'estigui produint de forma massiva ja.\nQuin termini manegen vostès en Biofabri - Zendal per produir massivament la vacuna de Novavax?\nEl problema no és de la nostra part. Nosaltres estem accelerant tot el que podem. El nivell de pressió sobre el meu equip ara mateix és excessiu. Però nosaltres comptem amb el mes que ve, probablement a finals del mes que ve, s'estigui produint de forma massiva ja.\nEl tema és que les vacunes no sortiran a mercat, com és lògic, fins que es concloguin les fases 3 i les agències de el medicament a nivell mundial donin aquesta autorització.\nÉs a dir, vostès van començar a produir encara que no hagi estat aprovada per les administracions; perquè en el moment en què aconsegueixi totes aquestes garanties de les administracions, creuem els dits, perquè ja estiguin les dosis llistes.\nQuin grau de suport ha tingut Zendal de les diferents administracions, tant gallegues com estatals.? Quina importància, si escau, ha tingut a l'hora que d'haver estat elegits per per Novavax per produir la seva vacuna?\nBé, el suport ha estat total, total en tots els en tots els nivells de l'administració. Des de l'Ajuntament de Porriño, on ens trobem; la Xunta ha estat al nostre costat en cada moment i el Govern central també. Probablement el més determinant aquí -no l'única, perquè tots ens han donat suport, però el més determinant- hagi estat la celeritat que ha tingut l'Agència Espanyola de l'Medicament de l'Medicament a donar-nos l'autorització, perquè per fer aquestes quantitats de vacuna nosaltres ja teníem una instal·lació de salut humana, però el volum que podem produir allà és molt, molt petit. Llavors necessitem la instal·lació o una part de la instal·lació que dediquem a les vacunes de salut animal. I l'Agència de seguida va venir a inspeccionarnos per donar-nos l'autorització, que era el que requeria Novavax; Novavax sense l'autorització per fer les vacunes no hagués contractat amb nosaltres.\nJo crec que no és el moment d'enquestes, és el moment de ciència, de demostrar el que fan les vacunes i, després, la gent sempre ha demostrat responsabilitat\nHi ha diverses enquestes que mostres que la població té desconfiança sobre la vacuna. Hi ha algunes que fins i tot indiquen que el 70 per cent de la població espanyola en principi no estaria disposada a posar-se-. És un problema de fons, relacionat amb el moviment antivacunes, o propi d'una vacuna sobre la qual no hi ha experiència prèvia?\nJo crec que ni una cosa ni l'altra. En aquest moment la gent no té informació suficient sobre les vacunes, com tampoc la tenim en les empreses. És a dir, jo cada vegada que em pregunten per coses de les vacunes sempre dic 'esperem a veure els resultats de les fases 3'. Quan tinguem resultats de les fases 3, podrem avaluar quina eficàcia i quina seguretat tenen les vacunes.\nUna vegada que tinguem això, jo crec que la gent se la posarà, perquè això és un problema de fons per a la societat i no per a cada persona individual. En una enquesta, a més, jo crec que això no es reflecteix. Quan tu fas una enquesta ho fas pensant en tu mateix, res més. Però això no és un problema individual. Tenim ja un munt de contagis a Espanya i hi ha un munt de gent que no s'ha contagiat. Molts dels que no estan contagiats diuen 'bé, potser no em contagi', però a l'hora de la veritat també pensen que es poden contagiar. Llavors cal tenir, cal tenir això en compte. I quan les vacunes demostrin tot el seu potencial en eficàcia i que no van a tenir efectes adversos, ja que amb tota seguretat va revertir aquesta possible resposta. Jo crec que no és el moment d'enquestes, és el moment de ciència, de demostrar el que fan les vacunes i, després, la gent sempre ha demostrat responsabilitat.


Vota en negre! Cloenda de campanya 28N - Pirates de Catalunya, el partit pirata català\nNo podem sinó agrair-vos a tots l’esforç realitzat: les nits sense dormir, les maratons treballant al carrer, a casa o a Riereta, a la carretera anant o tornant d’una xerrada. Tot sense rebre ni un euro, només per la satisfacció de saber-vos enmig d’un canvi autèntic, una bifurcació en la història.\nTenim per bandera propostes sòlides, sensates i necessàries per a regenerar la democràcia i la política. Com no hem parat d’explicar durant la campanya, no necessitem bíblies amb figures messiàniques i salva-pàtries que ens guiïn, no ens calen. Ja som grans per decidir per nosaltres mateixos les qüestions que ens afecten. Hem après que la democràcia ha d’evolucionar i que junts tenim molta més força que separats.\nCada dia que passa som més i més pirates, implicats, il·lusionats, amb ganes de treballar fort per millorar la societat catalana. I el més important de tot, estem convençuts que, d’aquí no res, el Parlament serà nostre. El 28N és l’entrada, a partir d’aquí ens consolidarem i junts farem del nostre país un lloc més lliure i que respongui com cal a les necessitats de la societat, perquè nosaltres mateixos, els ciutadans, les definirem i escollirem.\nPassi el que passi a les eleccions, els pirates ja hem assolit els objectius que ens vam posar. Ara, tant si aconseguim molts escons com si no n’aconseguim cap, no en tingueu cap dubte, que continuarem avançant, el 2011 hi ha eleccions municipals, i allí hi serem, tots junts, per a abordar els ajuntaments de pobles i ciutats.\nUn altre cop, gràcies pel vostre esforç. Ara arriba l’hora de fer-ho efectiu: VOTA’T!\nEls partits polítics que governen per nosaltres tenen els dies comptats. Que tremolin!\n31 respostes a “Vota en negre! Cloenda de campanya 28N”\nXavi Vila on novembre 27th, 2010 - 12:47am\nNomés dir que treballar amb vosaltres, amb TOTS vosaltres ha estat revitalitzant. Donen ganes de seguir endavant!\nÉs un projecte més que engrescador i amb gent tant especial i genial com vosaltres no és si no la millor forma de compartir aquesta experiència i gaudir-ne encara més…\nGràcies per ser com sou, amb vosaltres em sento capaç d’arribar i seguir-vos fins a la fi del món! 🙂\nanneta on novembre 27th, 2010 - 10:39am\nKenneth on novembre 27th, 2010 - 3:53pm\nDario on novembre 27th, 2010 - 6:48pm\nEl mateix dic, gràcies, gràcies i gràcies! Ha estat una experiència brutal. Com dius, Xavi, fins la fi del món, pirates! Encara tenim molt per fer 😉\nfikus on novembre 27th, 2010 - 10:49am\na veure us explicare el meu cas,\nmai he votat, mai m’ha agradat cap partit\naquest any tinc clarissim on nira el meu vot però com coi es vota? xD\nhi haura una papeleta vostre a “col·legi electoral” on jo vagi?\nhe de dir que soc d’un poble petit (arenys de munt), perque clar els partits com ciu o erc t’omplen la bustia amb al seva papeleta i t’ho posen facil.\nse que es una pregunta molt estupida, pero mai he participat no se com funciona i no em vull endur sorpreses a ultima hora…\nsi m’ho podeu aclarir teniu el meu vot (de fet sino també perque si no veig la vostre papeleta els hi lio un “pollo”) 😀\nSara on novembre 27th, 2010 - 12:41pm\nhi haurà paperetes de TOTS els partits a TOTS els col·legis electorals. Per llei, és obligatori.\nPot passar que les paperetes s’acabin. Llavors, has d’anar al responsable de taula, i dir-li: “falten paperetes de tal partit”, i ell les reposarà d’immediat.\nSi no ho fa, sigui quina sigui la excusa, llavors està fent una il·legalitat. Avises a un apoderat, i si en una hora no hi ha butlletes, ve la policia i tanca el col·legi i es destrueixen els vots existents!\nAquí s’explica una mica més el tema:\nfikus on novembre 27th, 2010 - 2:05pm\nmoltes gracies per la info\nEsther on novembre 27th, 2010 - 10:11pm\nÀnims pirates! Tant de bo conseguiu un escò al Parlament (O més però en temps de crisi ja se sap que triomfa la dreta) i molta sort i força al projecte municipal del partit.\nVeig que encara no s’ha creat una divisió del partit al Camp de tarragona tot i haver candidats. O estic mal informada?\nDemà serà un gran dia; el principi del canvi!\npinger on novembre 27th, 2010 - 11:02pm\nPer una vegada en tota la meva vida, anirè a votar sabent exactament a qui votar. Suposso que haig de buscar el logo de pirata a la butlleta no? Espero que es vegi clarament.\nSara on novembre 27th, 2010 - 11:46pm\nCorrecte, a la butlleta hi haurà el nom (“Pirates de Catalunya”), les sigles (“PIRATA.CAT”) i el logo pirata.\nchals92 on novembre 28th, 2010 - 1:18pm\nAhir, el dia abans de les eleccions, vaig decidir mirar una mica per sobre tots el partits que presentaven candidatura al parlament. Hi han molts partits amb propostes molt interessants, i consider-ho que es important votar a les minories perquè els polítics de dalt, siguin verds, vermells o blaus, són tots iguals.\nAl que anava, estava mirant elspartits quan em vaig topar amb el vostre… només el nom ja em va atraure… però després de llegir i veure tota la informació sobre el vostre programa electoral… m’heu encantat.\nAvui he exercit per primera vegada el meu dret a vot, i ha anat per a vosaltres 😉\nCapità Pirata on novembre 28th, 2010 - 1:23pm\ngràcies pel teu missatge, ens fa sentir orgullosos 🙂\njazzman on novembre 28th, 2010 - 3:11pm\nPer primera vegada em sento motivat per anar a votar. Crec que hem de donar suport a les alternatives que creiem més adients i no fer mai cas als principis demagògics que votar un partit “petit” és llençar el vot. En absolut!\nPodem créixer i molt i podem demostrar que les coses es poden fer d’una altra manera.\npaco on novembre 28th, 2010 - 5:47pm\nos acabo de ir a votar, felicidades!\nRubén on novembre 28th, 2010 - 7:42pm\nAvui he votat pirata. M’han dit que he llençat el vot. Jo crec que algun dia, en el futur, m’enrecordaré d’avui. A L’ABORDATGE!!\npinger on novembre 28th, 2010 - 8:35pm\nJa comencen a arribar els primers resultats. De moment 6 votets 😐\npinger on novembre 28th, 2010 - 8:57pm\nPIRATA.CAT\t300\t0,18%\nObi1976 on novembre 28th, 2010 - 9:05pm\nA mi m’ha costat trobar la vostra papereta, perquè no estava a la taula “principal” de paperetes (on sí hi havia les del CORI, per exemple…).\nLa qüestió és que l’he trobat! Ja teniu un vot més!\npinger on novembre 28th, 2010 - 9:57pm\nPIRATA.CAT\t4.979 Vots\t0,21%\npinger on novembre 28th, 2010 - 10:44pm\nTots els resultats de Pirata.cat a aquest enllaç: