B-Grup, el seu proveïdor de formatge llescat | BGrup\nFormatges Varis (2)\nEstà buscant un proveïdor de formatge llescat per al seu negoci?\nEn aquesta secció de la nostra pàgina web podrà trobar-hi una gran varietat de formatges llescats, preparats perquè els hi tregui un gran partit en el seu negoci.\nSi necessita comprar formatge llescat per al seu restaurant, ha de saber que a B-Grup, com a distribuïdors d'aliments a l'engròs, sempre treballem amb les millors marques del mercat, amb l'únic objectiu d'oferir-li tot el que necessiti per al seu negoci, garantint sempre la millor qualitat en cada transacció.\nQuina mena de formatge llescat podem proporcionar-li?\nEn primer lloc, de la marca Arla tenim el formatge Havarti llescat en un format de 150 g i d'1 kg, que presenta un gust suau i una consistència cremosa; seguidament, Spiga ens fa arribar el formatge edam llecat de 800 g i 1 kg, presentat en làmines extra llargues per a l'elaboració dels seus entrepans; també treballem amb A-Ware que ens proporciona el formatge gouda llesques, en un format d'1 kg; Mlekovita ens porta el seu formatge cheddar taronja llesques d'1 kg, ideal per a fondre; i per últim, Président i el seu formatge fos ched/emme llesques i en format de 800 g.\nAquest tipus de formatge a llesques és l'ideal per a posar sobre una bona torrada, preparar un saborós entrepà, fondre's sobre una carn tendra, entre altres elaboracions.\nA més a més del formatge tallat a llesques comptem amb una secció al nostre portal web amb tota classe de formatges, que pot arribar a interessar-li per a aprofitar-los en el seu negoci.\nB-Grup pretén convertir-se en el seu distribuïdor de formatge a l'engròs\nRealitzar la seva primera comanda de formatge llescat, així com d'altres classes és molt senzill i no li portarà molt de temps ni li generarà gaires complicacions. Només ha d'accedir al catàleg digital dels productes, per a seleccionar allò que necessiti i afegir-ho al carro de compra, per finalment, efectuar la compra. Ho pot fer a través de la nostra pàgina web o mitjançant la nostra aplicació disponible tant per a IPhone com per a Android.\nUna vegada enllestit el procés de compra, un equip de professionals es posarà en marca per preparar la seva comanda i portar-la en menys de 48 hores fins al seu local. Així de fàcil i ràpid!


Com podem fer créixer un enciam a l’aula? Fem-ho amb el projecte innovador per a educació primària Fem un hort de Pal de paller - Didacta +\nCom podem fer créixer un enciam a l’aula? Fem-ho amb el projecte innovador per a educació primària Fem un hort de Pal de paller\nAvui, 5 de desembre, se celebra el #DiaMundialDelSòl i des de Didacta+ us presentem el projecte que ens ensenya a fer que la terra ens doni fruits:\nPossiblement, molts de vosaltres ja teniu un hort a l’escola, al qual podeu anar de tant en tant a descobrir com creixen les plantes. Però, us heu plantejat com podem fer un hort des de zero? A Didacta+ us donem les claus per fer-ho possible amb aquest projecte de primària de Pal de paller, una proposta innovadora pensada per als alumnes de cicle mitjà de primària. Fer l’hort és un repte gran, però, per arribar-hi, primerament hem d’aprendre moltes altres coses, i superar diversos subreptes.\nAmb aquests subreptes treballarem les tres funcions dels éssers vius, les parts de la planta, l’alimentació saludable o l’estacionalitat de l’hort. Aquest darrer concepte ajudarà els alumnes de primària a prendre consciència que les hortalisses i verdures que plantem tenen un temps i que a cada temporada n’haurem de plantar de diferents.\nAixí mateix, a Fem un hort de Pall de paller també parlarem dels productes incompatibles, aquells que no poden compartir l’espai a l’hort perquè no es deixarien créixer mútuament.\nUs heu preguntat alguna vegada com seria un món sense abelles? Sabem realment la importància que tenen per al nostre ecosistema? Què podem fer per conscienciar el nostre entorn d’aquesta realitat que les amenaça i quines accions podem emprendre per combatre-la? Amb el nostre projecte d’educació primària de Pal de paller us proposem que elaboreu una campanya per sensibilitzar els vostres companys i companyes, així com la família i els amics sobre aquesta qüestió!\nFem un hort, un projecte innovador de primària amb el qual aprendrem a cultivar les nostres pròpies hortalisses tot vetllant per preservar la natura i els seus ecosistemes.\nEl producte final del projecte, com el seu nom ja anuncia, és la creació d’un hort a l’escola, on els alumnes puguin dur a la pràctica tot allò que han après: plantar hortalisses de temporada, estudiar com evoluciona l’estat de la plantació juntament amb els invertebrats que la visiten, determinant si aquests són perjudicials o beneficiosos per la salut de l’hort, i moltes coses més.\nCom tots els nostres projectes Pal de paller, a Fem un hort tornem a destacar la representació i la importància del paper de la dona. En aquesta ocasió, els alumnes d’educació primària podran desenvolupar les seves competències artístiques inspirant-se en les il·lustracions naturalistes de Maria Sybilla. No les coneixes? Podràs descarregar-ne una omplint aquest formulari.\nPal de paller de Didacta+ ens porta l’hort a l’aula a través d’una manera de treballar interdisciplinària i vivencial, plantejant reptes autèntics i diferents activitats per generar aprenentatges per a la vida.\n#CuidemEntorns #HortAlEscola #PreservemElSòl


ESQUERRA UNIDA APOSTA PER UN URBANISME LLIURE D'ESPECULACIÓ AMB UNA CIUTAT MÉS ESPONJADA I AMB MÉS ZONES VERDES\non 07 Maig 2011 .\nEsquerra Unida ha denunciat avui el perill d'urbanització dels terrenys rurals de El Molinar. Aquests terrenys, que van des del carrer de Llucmajor fins a l'autopista són per a molts constructors una oportunitat de fer negoci que acabaria amb el caràcter rural de El Molinar.\nAina Comas, candidata d'Esquerra Unida a la batlia de Palma, ha apostat avui, a aquests terrenys de El Molinar, per un model de ciutat més esponjada i amb més zones verdes com aquesta. Aquests espais suposen una millora de la qualitat de vida per a la gent que hi viuen a aprop d'aquestes zones.\nPer Comas, Palma no es pot permetre el luxe de ser víctima de l'urbanisme a la carta que beneficia a molts pocs i perjudica a la majoria.\nEU es compromet a la protecció de l'especulació econòmica i urbanística a aquesta franja rústica de El Molinar i així ho farà des de les institucions durant la pròxima legislatura.\nCal recordar que durant aquesta legislatura, des de l'Ajuntament de Palma es va instar al CIM a declarar aquests terrenys rurals de El Molinar com a sòl rústic protegit al Pla Territorial, que finalment no va ser protegit.


Participació i talent al IV Concurs de Peces Curtes de Dansa a sa Màniga - CENT PER CENT\nParticipació i talent al IV Concurs de Peces Curtes de Dansa a sa Màniga\nAquest 17 d’abril, vint-i-dos participants han omplert d’il·lusió l’Auditori sa Màniga. Per tal de promoure el 7è Stage Internacional de Dansa (DansaMallorca), que tendrà lloc a l’Auditori sa Màniga de Cala Millor del 16 al 20 de juliol, l’Ajuntament de Sant Llorenç ha convocat el IV CONCURS DE PECES CURTES DE DANSA, que es va dur a terme a l’Auditori sa Màniga dimarts dia 17 d’abril.\nA les tres categories s’hi han presentat vint-i-dues persones. Les peces es podien presentar individualment (solo) o en parella (duet); podien tenir una durada màxima de dos minuts i ser de qualsevol estil. Amb els premis, les set persones guanyadores podran assistir gratuïtament a un dels tallers de l’Stage.\nLes persones premiades són:\nCategoria de 6 a 9 anys: Martina Lado Fàbregas i Claudia Lausin Rueda\nCategoria de 10 a 13 anys: Raquel Antona Domínguez, Marina Fuster Fuster i Aina Pont Pascual\nCategoria de més de 14 anys: Martina Matamalas Santandreu i Maria del Mar Sancho Pascual\nprevious post: Paraules per a Nova Esmirna, una Menorca americana\nnext post: Tomeu Martí i Koldo Izagirre per una banda i Antoni Sansó per l’altra, ració doble de l’OCB


A l’aeroport de Menorca ja s’hi embarca per la cara\nAena pretén dur a tot l’Estat el sistema integrat de reconeixement facial de passatgers que ja prova a Maó\n6 min. Maó 13/12/2019 23:24\n651x366 A l’aeroport de Menorca ja s’hi embarca per la cara / DAVID ARQUIMBAU A l’aeroport de Menorca ja s’hi embarca per la cara / DAVID ARQUIMBAU\nJa hi ha més de 9.200 persones que s’han enlairat amb un avió des de l’aeroport de Menorca sense mostrar el DNI ni cap document identificatiu a la porta d’embarcament. Ho han fet, literalment, per la cara: a través del primer sistema d’identificació biomètrica d’embarcament que es posa en funcionament en un aeroport espanyol. Des del 29 de març, i durant un any, s’hi fa una prova pilot de reconeixement facial. Pretén accelerar el pas dels viatgers pel filtre de seguretat i el procés d’embarcament i, alhora, augmentar els nivells de seguretat dels viatges en avió. De moment tots els que han provat el sistema -desenvolupat per les empreses Everis ADS i Dormakaba- són clients voluntaris d’Air Europa. Però aquest projecte pilot és una visió d’un futur tan proper que ja gairebé és present, i Aena preveu que “s’estendrà ràpidament”. Així ho va afirmar dimecres, a Menorca mateix, el president de l’empresa pública estatal, Maurici Lucena, que va qualificar la prova d’“èxit sense pal·liatius”.\nEl procés automatitzat inclou les tecnologies més avançades en validació documental i biomètrica. Les màquines, ubicades als mostradors de facturació, al filtre de seguretat i a la porta d’embarcament, incorporen una càmera amb la qual es fotografia el passatger i un lector que escaneja el document d’identificació. Totes dues imatges es comparen i, si coincideixen, el passatger pot accedir al filtre de seguretat i a la porta d’embarcament sense haver de tornar a treure’s el document identificatiu de la cartera, tot i que sempre l’ha de dur damunt, per si de cas.\nEl de Menorca és el primer aeroport d’Europa que integra tots els passos, el filtre de seguretat i l’embarcament, en un sol procés. La biometria, un conjunt de tècniques per mesurar diferents aspectes dels éssers vius, com les distàncies entre punts del cos, fa anys que va arribar a terminals aèries europees, americanes i asiàtiques. La identificació biomètrica es basa en les nostres diferències corporals, que ens fan únics. I ja fa temps que es fa servir, per exemple, amb les empremtes dactilars. Però també es pot aplicar a la cara, mesurant distàncies entre els diferents òrgans i trets facials. Al nostre continent l’aeroport de Londres-Heathrow, amb 60 milions d’euros, lidera les inversions en biometria facial. El sistema començà a aplicar-se en vols domèstics, i després, d’acord amb el govern dels Estats Units, en connexions internacionals com la Londres-Orlando. Una quinzena d’aeroports dels EUA empren aquests sistemes per les entrades de passatgers i més de vint el fan servir per a les sortides.\nUna tecnologia que avança malgrat els emperons\nLa directora de l’aeroport de Menorca, Eva Valenzuela, està satisfeta dels resultats de la prova pilot i insisteix que és excepcional que s’hagin integrat totes les passes en el procés d’embarcament. “L’experiència està obtenint molt bona acceptació. Si el funcionament continua igual de satisfactori com fins ara, la idea és que s’implanti a la resta d’aeroports d’Aena. La setmana passada es va iniciar la prova a l’aeroport Adolfo Suárez de Madrid amb la companyia Iberia”, assegura a l’ARA Balears. L’èxit fa que Aena es plantegi seriosament implantar prest el sistema a altres aeroports espanyols. “Estam davant una primera prova pilot que hauria de posar les bases del futur desenvolupament del reconeixement facial a l’entorn aeroportuari. El repte és ampliar-lo progressivament a tots els aeroports d’Aena”, explica Valenzuela.\nL’agilitació dels tràmits i l’estalvi de temps són alguns dels avantatges del reconeixement facial, apunta la responsable de la instal·lació menorquina. “La biometria proporciona una manera de viatjar eficient i sense obstacles, i ajuda a accelerar i a fer més còmodes les passes a seguir per a l’embarcament a un vol, però mantenint sempre els nivells de seguretat”, hi insisteix.\nFiabilitat del sistema\nPel que fa a la fiabilitat, la direcció d’Aena a l’illa aprova amb nota els resultats de la prova, “el sistema és molt fiable, i una prova d’això és que ja s’està implantant a altres aeroports. Més del 95% dels enquestats assegura que és millor o molt millor que l’embarcament tradicional i no hi ha hagut queixes ni reclamacions”. Ara, explica Valenzuela, amb aquest sistema “més àgil” el passatger ha d’anar al quiosc situat a la zona de facturació per validar el seu DNI o passaport, del qual s’extreu la fotografia. Les dades biomètriques de l’usuari es vinculen a la documentació identificativa i a la targeta d’embarcament que Air Europa haurà introduït abans. “Aquí el passatger decideix si es guarden les seves dades en un gestor d’identitats biomètriques per a futurs vols. De tota manera, en qualsevol moment pot sol·licitar que s’eliminin les dades, com exigeix el Reglament General de Protecció de Dades”, afirma la directora.\nLes dades que capta la màquina s’emmagatzemen al gestor d’identitats d’Aena, i Valenzuela insisteix que se’n garanteix la protecció: “Complim el nivell més elevat de ciberseguretat per protegir les dades personals i evitar-ne qualsevol mal ús”. Afegeix, a més, que quan s’acabi la prova pilot s’eliminaran totes les dades personals. Recorda que participar en la prova és voluntari i que qualsevol viatger pot negar-se que les seves dades biomètriques s’introdueixin en el sistema. “La mateixa màquina ofereix la possibilitat al passatger de guardar les dades o destruir-les”, remarca. A més, Valenzuela explica que la legislació espanyola no permet l’ús d’aquests sistemes en menors d’edat.\nLa ciberseguretat és un factor clau. Cal recordar que una de les empreses que han desenvolupat el sistema, Everis, va patir el mes passat un ciberatac via ransomware -un tipus de programari maligne que xifra la informació dels ordinadors, segrestant-la i alliberant-la només si es paga un rescat-, segons van publicar diversos mitjans especialitzats. No s’ha fet públic que el ciberatac hagi pogut afectar la plataforma de reconeixement facial.\nAmb l’actual sistema les dades biomètriques dels passatgers es guarden, xifrades, en una xarxa interna de seguretat. La informació dels documents d’identificació es passa per una operació matemàtica de la qual surt un resum hash, una matrícula única que identifica l’usuari però que, encara que algú hi accedeixi, no permet recuperar les dades que s’han fet servir per generar-la. Només la Policia Nacional, assenyala Valenzuela, sap qui passa per la màquina de reconeixement facial.\nL'aeroport de Menorca és el millor d'Europa en la categoria d'entre dos i cinc milions de viatgers\nBalears registra la taxa més alta d'Espanya de víctimes de violència masclista\nEl Govern no acata la resolució judicial al Segrià i anuncia un decret per...\nBalears registra la taxa més alta d'Espanya de víctimes per violència masclista\n‘La Razón’, aquell culer que celebra el descens de l’Espanyol\nLes multes per no dur mascareta seran, com a màxim, de 100 euros i no començaran abans de dia 20


Fruites, verdures i hortalisses. Compra on-line i t'ho portem a domici\nFes la teva compra de fruita, verduta i hortalisses còmodament en la nostra botiga on-lin del Mercat de la Constitució i t'ho portem a casa. Tota la fruita i verdura a un clic amab la millor qualitat i amb tota confiança.\nFruiteria Celi Fruits, parada 14\nExtensa varietat de fruita i verdura fresca. A la fruiteria Celi Fruits del Mercat de la Constitució podràs trobar una parada plena de color i vida amb la millor fruita i amb la millor relació qualitat-preu.\nL’atenció al client dels nostres fruiters i la qualitat del producte posen en valor la professionalitat dels fruiters del mercat.\nAmbrosía Fruiteria, parada 9\nTancat ara Proper lliurament: dimarts\nFruiteria. Comptem amb productes agrícoles de producció local, Km 0. Productes de temporada, amb tots els seus nutrients, aroma i sabor.


Arriba a Girona una exposició per perdre la por als números - El Gerió Digital\nArriba a Girona una exposició per perdre la por als números\n'Nombr3s de bona família. La seva utilitat en la vida quotidiana' es pot veure i tocar al CaixaForum\nDijous, 16 de febrer de 2012 16:24h\nJocs i explicacions didàctiques per entendre les matemàtiques i perdre la por als números © ACN\nUn recorregut per la història vista des del prisma dels números. Els visitants de l'exposició es podran posar en la pell de l'home anumèric, que es va veure obligat a inventar-se els nombres per ordenar qüestions vitals. De mica en mica, i seguint diversos experiments, els visitants aniran entenent el procés de perfeccionament dels números per satisfer altres necessitats, com comptar ovelles del ramat en la prehistòria o més recentment fer possible la revolució digital.\nL'exposició ja ha passat per Palma de Mallorca i Tarragona i després de Girona anirà a Lleida. El sostdirector de l'Àrea de Ciència, Recerca i Medi Ambient de la Fundació 'la Caixa', Ignasi López, ha explicat que la idea de la mostra va néixer observant el dèficit en formació matemàtica que hi ha al país i per explicar que els números faciliten la vida i no la dificulten.\nLa mostra es divideix en tres blocs: els números naturals i enters, els nombres racionals i els irracionals. En el primer apartat, expliquen que l'home primitiu només era capaç de distingir entre una cosa o moltes i que, durant el procés d'hominització, va néixer el pensament matemàtic perquè hi havia la necessitat de numerar els animals, els objectes i controlar el pas del temps. Així, els nombres naturals són els que compten i ordenen.\nTot i així, els nombres naturals no són suficients per fixar una referència perquè en el cas de la temperatura ambient o els tractes comercials, un deute no es pot representar amb un nombre natural, i el fred i la calor s'han de mesurar en relació a alguna cosa. Apareix la referència, el nombre 0 que va aparèixer a Mesopotàmia cap al segle III abans de Crist. Apareixen els nombres enters, que compten respecte a una referència. Un ascensor que no té referència de planta zero explica aquest procés a la mostra.\nPerò al llarg del temps han aparegut més problemes com, per exemple, com repartir dues ovelles entre tres beneficiaris. La necessitat de precisar en les mesures i de fraccionar els nombres enters va donar origen al nombre racional. En aquest procés, l'exposició explica que els nombres racionals reparteixen i comparen. Però aquests números ni ho mesuren tot ni calculen prou.\nEl final de l'exposició, i ja per optar a nota, expliquen els nombres irracionals, amb el nombre Pi com a element més emblemàtic però no l'únic d'aquesta subclasse. Al seu costat destaca el nombre auri. També anomenat divina proporció, el nombre d'or apareix sovint a la natura, l'art, l'arquitectura i el disseny. Pintors renaixentistes i professionals preocupats per les proporcions humanes han constatat la presència d'aquest enigmàtic nombre en moltes relacions anatòmiques. Els visitants a la mostra ho podran comprovar en la seva pròpia pell, veient si la posició del seu melic està on la proporció àuria indica.


Nova ensopegada del CH Cambrils que no surt de la cua de la classificació - Revista Cambrils\nPublicat el Dimecres, 30 de gener de 2019 09:10h\nUn moment del partit entre el Cambrils i el Bordils, el passat dissabte | Lluís Rovira i Barenys\nMoldtrans CH Cambrils 21 - H. Bordils "B" 26\nMolt bon partit el que es va veure el passat dissabte al Palau Municipal d'Esports entre el Cambrils i el Bordils. Va ser un partit molt igualat en el què, des dels primers minuts, les defenses van predominar davant dels atacs. La intensitat defensiva quedava palesa amb l'escàs marcador de 4 a 4 en els primers 10 minuts. A partir d'aquí, els locals van pressionar més i van aconseguir un avantatge de 8 a 6 a falta de 15 minuts pel descans. Tot i això, amb un joc ràpid, el Bordils va ser capaç de donar el tomb al marcador a falta de pocs segons per acabar el primer temps, situant el marcador en 11 a 12. En un darrer llançament, el Cambrils empatava el resultat i ho deixava tot obert de cara a la segona part.\nEl segon període no va tenir massa història. Els primers minuts d'efectivitat dels visitants van marcar la resta del partit. El Bordils va agafar una renda de tres gols que ja va ser insuperable per als cambrilencs.\nAmb aquesta nova derrota, el CH Cambrils segueix com a cuer de la classificació i queda lluny de la salvació. Aquest proper cap de setmana, l'equip tornarà a jugar a casa. Serà diumenge 3 de febrer a les 18.05 hores contra el Sant Martí Adrianenc, tercer a la lliga. El partit es podrà veure en directe en streaming per La Xarxa TV.


Noticies – Pàgina 3 – Crea&Co\nTurismo Vivencial seleccionada com…\nLa start-up , amb base a , ha estat seleccionada per a formar part del projecte orientat a promoure, estimular i consolidar companyies de gestió de destinació turística a Catalunya (DCM, Destination Management Companies). Per aquest any han estat seleccionades un total de 12 empreses emergents. L’edició del 2018 serà la quarta des de l’inici d’aquest projecte que busca millorar la qualitat i excel·lència dels paquets d’oferta i producte turístic amb l’objectiu de millorar les experiències del turisme que visita Catalunya. Turismo Vivencial ha especialitzat la seva oferta amb un conjunt d’activitats vinculades a la natura, la cultura popular i la gastronomia. Les propostes consisteixen a singularitzar paquets d’activitats convertint-les en experiències i vivències personals i col·lectives: des d’un bateig marí per conèixer el litoral català i la navegació a vela, experimentar la verema o com és el procés de producció de l’oli d’oliva en una almàssera fins a baptismes eqüestres i tallers gastronòmics, entre molts d’altres. El pròxim dia 10 de maig, el programa arribarà al seu estadi executiu després que els candidats han hagut de superar diferents processos selectius. Per a cadascun dels projectes escollits per una comissió formada per membres d’, la Direcció General de Turisme i l’, es destina una quantitat de 6.000 euros. Amb aquests recursos les empreses rebran assessorament i orientació en forma de mentoria a més de participació en esdeveniments d’interès per al..\nNeàpolis impulsa el primer…\nimpulsarà la creació d’un espai de treball per a donar suport a empreses que desenvolupin solucions tecnològiques innovadores per a persones dependents. L’espai incorporarà un FabLab especialitzat en temes de dependència (Silver Living Lab). El projecte es finançarà en el marc dels emmarcats en la RIS3CAT i en el Programa operatiu FEDER Catalunya 2014-2020. Aquest programa dóna suport a projectes i accions de transformació econòmica sobre el territori que tinguin la innovació com un dels seus trets primordials. L’Agència pública d’innovació rebrà per aquest projecte una subvenció de més de 117.000€, d’un pressupost previst de més de 234.000€. La iniciativa s’emmarca en un projecte de major abast territorial sota el paraigua del com a coordinador dels organismes participants. En conjunt, el projecte comportarà una subvenció de més de 759.000€. Aquesta quantitat correspon al 50% del pressupost total que és de poc més d’1,5 milions d’euros. Entre els agents que desplegaran els projectes participen, a més de l’Agencia Pública d’Innovació de Vilanova i la Geltrú, ; la de Sitges; l’Escola Politècnica Superior d'Enginyeria de Vilanova i la Geltrú PC i el . Cadascun d’ells desenvoluparà projectes i iniciatives al voltant de la Gent Gran. Entre algunes d’aquestes hi haurà la recerca de solucions aplicades des de la robòtica en l’atenció a la dependència. També es fixaran en aspectes com l’atenció a la solitud, l’atenció geriàtrica i l’envelliment saludable, entre altres. Es..\nTaller de Cinema presenta…\nEl cineasta i productor audiovisual ribetà, Jaume Fargas va ser el creador convidat a les jornades #Europe Calls celebrades a l’Auditori del Palau de Mar de Barcelona per presentar el seu projecte . Aquest taller audiovisual adreçat als joves alumnes de 3 r i 4t d’ESO ofereix mitjançant una activitat d’aprenentatge-servei productes audiovisuals de qualitat a les ONG’s que ho demanden. El projecte va començar als instituts de secundària del Garraf el curs 2010/11 a instàncies de la regidoria de participació, cooperació. Des de l’ajuntament es volia impulsar projectes que permetessin la implicació dels joves estudiants més enllà de les activitats de sensibilització i conferències que programava. Neàpolis, l’Agència Pública d’Innovació també es va implicar en el projecte Reacciona propiciant un conveni de col·laboració amb Jaume Fargas. El seu projecte, Taller de Cinema, va ser una les iniciatives allotjades en els serveis d’incubació i foment a la emprenedora de Neàpolis. Les primeres edicions de Reacciona es van encarar cap a projectes vinculats als Objectius de Desenvolupament del Mil·lenni de Nacional Unides. Més endavant, es van centrar en la qüestió dels drets i humans i darrerament han incorporats els Objectius de Desenvolupament Sostenible. Reacciona es va estendre ràpidament a altres municipis catalans i ara ha fet un nou salt qualitatiu en rebre un ajut de 40.000€ dins la convocatòria de projectes Cultura Euroregió 2016. La seva proposta possibilita desenvolupar una activitat..\nEls experts del Digital…\nUna delegació anglesa de la ciutat de Barnsley (Regne Unit) ha compartit una jornada de treball a amb l’equip directiu i tècnic de l’Agència Pública d’Innovació per presentar el projecte TechRevolution. L’equip de Barnsley arriba a Vilanova com a municipi líder i impulsor del projecte per començar a treballar en una experiència de transferència de coneixement de bones pràctiques en matèria d’impuls i promoció de l’ecosistema d’emprenedoria i emprenedors locals. TechRevolution és un dels 25 projectes seleccionats per la Unió Europea dins el programa . Aquest programa s’orienta específicament a la creació d’aquestes xarxes de coneixement i compartició de bones pràctiques entre ciutats petites i mitjanes. Per la seva funció i objectius, les similituds i l’encaix entre el DMC i Neàpolis és incontestable. A més a més de la sintonia en filosofia, activitats i estratègies cal afegir el fet que tots dos centres es troben en edificis singulars. Ara els dos models de Barnsley i Neàpolis inicien un camí on cadascú ha compartit d’entrada el seu model de funcionament. Confrontar els dos models haurà de servir cadascun dels equipaments pugui fixar-se en aquells serveis. organismes o accions i manera de procedir que obtenen millors resultats. Cadascuna de les experiències haurà de trobar la forma de vertebrar i articular canvis en el seu model per incorporar i implementar aquestes modificacions adaptades al seu context. Un itinerari que es perllongarà durant els..\nNeàpolis presenta al congrés…\nSea Containers, un projecte per aixecar estructures i espais de treball lleugers a partir de l’aprofitament de contenidors de transport marítim i , un altre projecte per monitoritzar els edificis a partir de l´ús de sensors dels immobles per observar i prevenir danys estructurals són les dues propostes que presentarà Neàpolis al Congrés que comença el dimecres vinent a Saragossa. Els dos projectes han estat elaborats per equips d’estudiants d’enginyeria estrangers de que participen dins el programa i han estat supervisats i tutoritzats des de . L’encarregat de presentar les dues comunicacions com a ponent acreditat en el congrés serà el doctor en enginyeria civil i arquitecte tècnic, Fèlix Ruiz Gorrindo, que ha treballat amb els equips d’estudiants d’aquests projectes. La primera de les ponències tractarà sobre el projecte Sea Containers que analitza la viabilitat de promoure la construcció d’edificis mitjançant l’aprofitament de contenidors de transport marítim. L’equip d’estudiants va analitzar la viabilitat, els costos i les necessitats per poder reutilitzar aquests contenidors, com reaprofitar les estructures, com rehabilitar-les i com adequar-les a diferents situacions, des d’ancorar-les a terra fins el càlcul del reforç estructural necessari per aconseguir aixecar diferents pisos amb aquests contenidors. Entre els avantatges d’aquesta idea hi ha el factor de la reutilització d’un recurs, procedent de la indústria, amb el seu reaprofitament per una nova vida com a estructura d’un edifici. La seva versatilitat i..\nAcord entreTurismo Vivencial i…\nTurismo Vivencial, operador turístic dedicat a dissenyar experiències que connectin al viatger amb destinacions singulars i la Fundació dels Ferrocarriles Españoles (FFE) han signat un acord de col·laboració per promocionar les Vies Verdes a través d'agències de viatges a Espanya i Europa de forma organitzada. Aquest projecte pretén valoritzar aquestes rutes singulars i permetre a les agències de viatges poder vendre programes tancats de diversos dies de durada. Les Vies Verdes, antigues línies fèrries adaptades per permetre que el viatger s'endinsi en el patrimoni natural i cultural de diverses destinacions a tot Espanya, són l'espai ideal per desconnectar de la vida quotidiana i connectar amb tot allò que aquests territoris tenen per oferir. Turisme Vivencial en col·laboració amb l'àrea de Vies Verdes de la FFE ha realitzat una selecció de Vies Verdes per tot el país, creant diversos paquets turístics de diversos dies de durada. Els programes integren, a més de la possibilitat de recórrer les vies caminant o amb bicicleta, una selecció de restaurants on gaudir de la gastronomia de les poblacions que travessen les rutes, així com allotjament i serveis de trasllats. Amb aquesta iniciativa, Turisme Vivencial i la Fundació dels Ferrocarrils Espanyols volen que el viatger sigui el protagonista i participi de forma activa en la seva experiència de viatge i de la seva connexió amb la població local. Tots els itineraris seran promocionats a través de..\nNeàpolis organitza tallers d’inclusió…\nEl vestíbul de la incubadora de ha estat durant tota aquesta setmana l’espai dels tallers d’inclusió digital, una iniciativa de Neàpolis dins el programa Tecnokids per promoure l’extensió de les noves tecnologies a la població infantil i juvenil. Al llarg de cinc dies una quinzena de participants, nens i nenes usuaris de la xarxa de de Vilanova, han fet una immersió des del joc i l’experimentació sobre els llenguatges de programació o la robòtica. Els centres oberts ofereixen recursos de suport educatiu als infants i joves programant activitats que compten amb la guia i suport d’un equip d'educadors. Aquestes activitats actuen com a reforç en els processos d’aprenentatge, reforcen competències i ajuden a desenvolupar i fixar habilitats. El taller d’inclusió digital els ha permès fer una setmana immersiva en les noves tecnologies, un tast per estimular el seu potencial interès a aprofundir sobre aquestes habilitats. El taller és una acció preventiva més des de l’Agència d’Innovació Pública per ajudar a evitar la fractura digital assegurant l’accés a la tecnologia i el coneixement al nombre més gran de col·lectius possibles. En els darrers tres anys aquestes activitats promogudes des de Tecnokids han arribat a gairebé 8.300 estudiants de Vilanova i la comarca. La seva proposta permet normalitzar la inclusió d’activitats vinculades a matèries com electrònica, física, robòtica, programació lligades al lleure complementant l’oferta actual obrint el ventall d’opcions a les matèries..\nNeàpolis rep aquesta setmana…\nEls representants de les organitzacions sòciesdel projecte Creative Makers, Roma, Dublin i Tallin, visitaran Vilanova i la Geltrú i treballaran en el si de l’Agència Pública d’Innovació en la concreció del seu objectiu principal: la creació de quatre Laboratoris de Fabricaciò digital infantils a Itàlia, Estònia, Irlanda i Catalunya. Neàpolis actua com la part catalana d’aquest projecte comunitari per crear una xarxa de Laboratori de Fabricacio Digitals sota el paraigüa temàtic del lettering, la tipografia i la impressió integrant aquestes disciplines tradicionals en un nou marc on tinguin cabuda les noves tecnologies, les eines digitals i els espais d’experimentació. Aquesta és la quarta de les trobades que s’han programat al llarg de 2017 i 2018 per establir la metodologia i les millors fórmules per construir aquesta xarxa de Laboratoris de Fabricaciò digital. Cadascuna de les ciutats associades ha aportat la seva expertesa en determinades matèries relacionades amb les arts tipogràfiques, les impressions artesanals i la recuperació de les maquinàries d’impressió tradicional o l’apliació de la metodologia del Thinkering&Making. En el cas de Neàpolis, l’Agència Pública d’Innovació aporta conjuntament amb l’empesa FunLab, la seva expertesa en la dinamització d’experiències vinculades a la fabricació digital i la creació d’espais per a construir comunitats creatives i espais de fabricació (Laboratoris de Fabricaciò digital, espais makers). Les delegacions que durant els propers tres dies treballaran a Neàpolis conformen el nucli impulsor del projecte i..\nCurs per a dones…\ncomençarà a finals del mes d’agost un curs de programació informàtica per a dones. Es tracta d’un curs gratuït de 350 hores de les quals 270 seran de formació en aula i la resta, un total de 80 hores més, seran de pràctiques en empreses. El curs s’adreça prioritàriament a dones majors de 16 anys, que estiguin a l’atur, tot i que també hi podran accedir dones en actiu que estiguin inscrites al servei d’ocupació de Catalunya. Entre els requisits acadèmics es demana que les participants tinguin el graduat de l’ESO. Les candidates que formalitzin la preinscripció hauran de superar un procés de selecció amb diverses proves i una entrevista personal. El curs s’estructura amb un total de cinc hores lectives diàries, de dilluns a divendres i des del 28 d’agost fins a principis de desembre. Serà aleshores que començarà el període de practiques amb les empreses. Des de s’oferirà la possibilitats d’acollir alumnes en pràctiques a totes les empreses allotjades a l’Agència Pública d’Innovació ja que, moltes d’aquestes tenen potencials necessitats de perfils coincidents amb els de les estudiants que finalitzin el curs. El fet d’orientar el curs específicament a la formació de dones té com a objecte trencar un dels sostres de vidre que pateixen els perfils professionals vinculats a les tecnologies. Una barrera que es va començar a forjar ja des de les beceroles de la computació...\nVilanova visita Barnsley, al…\nUna delegació vilanovina es desplaçarà fins a Barnsley (Regne Unit) del 4 al 6 de setembre per a participar en les jornades de treball preparatòries de la segona fase del programa URBACT de creació i transferència de xarxes urbanes i les seves bones pràctiques. El de Barnsley acollirà, amb una atapeïda agenda de treball, l’equip integrat per la Regidora d’Empresa, Innovació: Olga Arnau, el Regidor de Promoció de la Ciutat, Jordi Medina, el director de , l’Agència Pública d’Innovació, Joan Carles Lluch i la Project Manager de , Ester Toledo. Vilanova i la Geltrú i Neàpolis formen part, com a socis preferents, del projecte d’impuls de la xarxa de transferència . Aquest projecte és liderat i promogut pels organismes i entitats responsables del desplegament de les polítiques de desenvolupament econòmic de la municipalitat de Barnsley. Aquest municipi té actualment 243,300 habitants i una taxa de desocupació del 5.1% . El seu teixit econòmic està integrat en un 99.5% per PIMES i una forta dependència del sector públic en matèria d’ocupació. Barnsley fixa com una de les seves prioritats el creixement de les indústries creatives, tecnològiques i digitals com a sectors transformadors i creadors de llocs de treball de qualitat. El programa de la Unió Europea és un programa de cooperació territorial que finança específicament la creació d’aquestes xarxes interterritorials. Es tracta d’identificar experiències, projectes o iniciatives urbanes de les quals..


Dia internacional dels Museus Sitges 2018\nPublicat el 07 Maig 2018\nMuseus de Sitges també celebren el Dia Internacional dels Museus amb diverses activitats del 18 al 19 de maig 2018.\nMuseus de Sitges tornarà a participar activament en la commemoració del Dia Internacional dels Museus. L'efemèride, se celebra anualment cada 18 de maig.\nCom ja és habitual des de la reobertura dels museus de Sitges, el dia central de la celebració, el divendres 18 de maig, el Museu del Cau Ferrat i el Museu Maricel obriran les portes durant tot el dia perquè tothom qui vulgui pugui accedir gratuïtament.\nA més, des del divendres 18 de maig al diumenge 20 de maig, Museus de Sitges realitzarà l'activitat de "Joc de pistes" per a les famílies que vulguin visitar el Museu de Maricel d'una manera amena i divertida.\nEls actes amb motiu del Dia Internacional dels Museus es completaran el dissabte 19 de maig amb un concert de la coral Sitges Canta i amb "La Nit de Museus", la jornada nocturna de portes obertes i visites guiades al Museu del Cau Ferrat i el Museu Maricel.\nEl Dia Internacional dels Museus és un esdeveniment organitzat pel Comitè Internacional dels Museus des de 1977 i té com a objectiu primordial conscienciar els ciutadans sobre el paper dels museus en el desenvolupament de la societat. A part dels Museus de Sitges i les diferents galeries d'art que hi ha a la ciutat, Catalunya compta actualment amb 613 equipaments museístics repartits per tot el país.\nL'Hotel Estela Barcelona també es suma al Dia Internacional dels Museus amb visitas guiades gratuïtes a l' Hotel Estela, l'Hotel de l'Art. Més informació en aquest enllaç\nPROGRAMA DIA INTERNACIONAL DELS MUSEUS A SITGES 2018\nDel divendres 18 de maig al diumenge 20 de maig 2018\n"Joc de pistes: Els col.leccionistes de Maricel" (Joc de pistes: Els col·leccionistes de Maricel)\nPer a les famílies que vulguin visitar el Museu de Maricel d'una manera amena i divertida\nVisitas guiadas gratuitas en el Hotel Estela, el Hotel del Arte\nMuseu del Cau Ferrat i Museu de Maricel de 10h a 19h\nFundació Stämpfli d'Art Contemporani de 17h a 19h\n19h Concert coral a càrrec de Sitges Canta!\nActivitat gratuïta. Prèvia reserva - Aforament limitat\nDe 20h a 24h La Nit de Museus\nVisites nocturnes cada 30 minuts en català excepte:\n20:30h en anglès\n21:30h en castellà


Últims dies per presentar les sol·licituds d'instal·lació dels 'xiringuitos' de Festa Major -Joventut- 19/06/2018\nEls xiringuitos de Festa Major tenen com a objectiu potenciar les associacions culturals, juvenils i esportives locals, fomentant les seves activitats i participant activament en el desenvolupament de les festes. És per això, que cada any, les entitats poden presentar les seves sol·licituds per muntar un xiringuito als dos espais habilitats durant els quatre dies de la Festa Major que, enguany, se celebra del 24 al 27 d'agost. D'una banda, l'avinguda Catalunya, entre els carrers Barberà i Puigmal, ofereix un espai per a 10 xiringuitos i, de l'altra, el parc Gassó Vargas, on es poden instal·lar-ne dos. En el cas que es rebin més peticions, l'Ajuntament traslladaria aquests xiringuitos a la rambla dels Pinetons.\nAquest 2018, la presentació de sol·licituds es pot realitzar fins a les 21 h de dijous 21 de juny, al Centre Cultural. El 26 de juny, a la sala d'actes de l'equipament, tindrà lloc l'adjudicació pública dels xiringuitos, oberta a qualsevol persona o entitat que hi vulgui assistir.\nLes entitats adjudicatàries hauran d'abonar, del 20 al 22 d'agost, 300 € en concepte de taxa d'adjudicació i 300 € de fiança de neteja, els quals seran retornats una vegada es comprovi que l'espai queda en bones condicions. L'Ajuntament facilita els serveis d'aigua corrent i connexions elèctriques i un rètol d'identificació de l'entitat encarregada de cada xiringuito.\nEls xiringuitos es podran muntar a partir de les 8 h del 23 d'agost i s'hauran de desmuntar abans de les 15 h del 28 d'agost.\nFitxer PDF - 0,13 Mb - ripollet-cul-festa-major-bases-xiringuitos-150518.pdf


Concurs de dibuix per a nens i nenes de Centre Dental Les Escoles - Centre Dental Les Escoles\nCentre Dental Les Escoles > A prop teu > Concurs de dibuix per a nens i nenes de Centre Dental Les Escoles\nConcurs de dibuix per a nens i nenes de Centre Dental Les Escoles\nCategory:\tA prop teu\nUna vegada més, hem realitzat el concurs de dibuix. En aquesta edició, la de l’hivern, shan presentat molts dibuixos. Després d’intenses deliberacions del jurat, les guanyadores han estat l’Aina i la Meritxell. Moltes felicitats a les dues.\nConcurs les escoles dibuix infantil


Holanda, Països Baixos, Flandes | Descobreix Holanda\nAquest país tant petit és conegut amb diferents noms però, de fet, el nom oficial és Nederland, el què en català seria Els Països Baixos.\nTot i així, segur que el nom que més se sent és Holanda, que en llengua neerlandesa seria Holland.\nTanmateix hem de tenir clar que quan fem servir aquests dos mots, Països Baixos i Holanda, no estem parlant de la mateixa extensió de territori. Quan ens referim a Països Baixos parlem de tot el país, mentre que quan fem servir el nom de Holanda només estem parlant de dues de les províncies -les més visitades – que formen els Països Baixos: Noord-Holland i Zuid-Holland.\nEls Regne dels Països Baixos està format per 12 províncies en territori europeu, més les illes caribenyes de Saba, Sint Eustatius i Bonaire. Abans del 2010 les illes caribenyes d’Aruba, Curaçao i Bonaire també formaven part d’aquest Regne.\nUn terme ben diferent és el que es coneix com Flandes. El territori de Flandes fa referència a la part nord i nord-oest de Bèlgica, la qual baixa per la costa fins arribar a una petita part del nord-oest de França.


Death From Above presentaran el seu nou disc a Madrid i Barcelona al febrer\nPublicat 19/09/2017 15:14:18CET\nMADRID, 19 Set. (EDIZIONES) -\nEl duo canadenc de punk rock Death From Above visitarà Espanya per presentar el seu tercer i últim àlbum, 'Outrage! Is Now', amb dos concerts el 19 de febrer en La Riviera de Madrid i el 20 de febrer a la sala Apolo de Barcelona.\nJesse F. Keeler i Sebastien Grainger van formar el grup a Torontó el 2001; una de les particularitats de la banda és l'absència de guitarres: un baix, una bateria, algun sintetitzador i dues veus aconsegueixen crear una atmosfera poderosa, enèrgica i envolupant.\nA èxits com 'Trainwreck 1979', 'Virgins' i el recent 'Freeze Me' se suma el seu nou treball 'Outrage! Is Now', que ja està a la venda, i ha estat produït per Eric Valentine --qui ha col·laborat amb Good Charlotte, Queens Of The Stone Age i Slash--.


Garanties al llogar una vivienda turística a Menorca\nGaranties de llogar amb Menorca To Rent\nPagaments i dipòsits.\nEn efectuar la reserva del lloguer apartaments, vil·les i xalets a través de Menorca To Rent ha de realitzar un dipòsit depenent de l'antelació amb la que es realitza:\n30% del total per reserves realitzades amb més de 80 dies d'antelació.\n50% del total si reserva entre 80 i 41 dies abans de la data d'entrada.\n100% per reserves de darrera hora, realitzades amb menys de 41 dies d'antelació.\nAquestes quantitats es liquidaràn a través de la web mitjançant el pagament segur amb tarjeta bancària.\nLa quantitat restant s'abonarà de la següent forma:\nReserves amb més de 80 dies d'antelació: El 70% pendent haurà d'haver-se abonat 40 dies abans de la seva arribada a Menorca.\nReserves entre 80 dies i 41 dies d'antelació: El 50% pendent haurà d'haver-se abonat 40 dies abans de la seva arribada a Menorca.\nAquestes quantitats es liquidaràn mitjançant transferència bancària al número de compte que li falicitarem a través del correu electrònic de confirmació de la seva reserva de lloguer apartaments, vil·les i xalets a Menorca.\nDespeses derivades de l'ús de la propietat: Gas, llum i aigua\nLlençols i tovalloles per el nombre de persones confirmades.\nVivienda neta i montada a l'arribada\nCanvi setmanal de llençols i tovalloles.\nPaquet de benvinguda.\nCost bitllets d'avió.\nTrasllats des de l'aeroport.\nTotes les despes i rotures materials que hagin siguit objecte de negligències per part del llogater.\nServeis extres de neteja ni altres serveis demanats.\nBressols i trones per nadons confirmats.\nCancel·lacions de la reserva\nEls terminis i despeses de gestió per la seva cancel·lació lloguer apartaments, vil·les i xalets a Menorca són els dipositats en el moment de fer la seva reserva online.\nMés de 80 dies abans de l'arribada 30% del total de la reserva.\nEntre 80 i 41 dies abans de l'arribada: 50% del total de la reserva.\n40 o menys dies abans de l'arribada: 100% del total de la reserva.\nMenorca To Rent lamenta qualsevol cancel·lació de reserva i per això oferim la possibilitat de guardar una part del seu pagament per fer una altre reserva online dintre dels 12 mesos següents a la seva data d'arribada.\nLa quantitat recuperable serà el 50% del seu pagament segur amb targeta bancària realitzada en el moment de la reserva del seu allotjament vacional.\nDisponibilitat de les propietats\nEls apartaments, vil·les i xalets a Menorca estaràn disponibles per entrar a partir de les 15 hores del dia d'arribada, no obstant feim tot el possible per adaptar-nos al seu horari d'arribada.\nDesallotjament dels apartaments, vil·les i xalets\nLa propietat llogada haurà de ser desallotjada a les 10:00h del dia de sortida. En qualsevol cas, consulti prèviament amb el personal de recepció si pot ampliar la seva hora de sortida en funció de l’arribada dels propers llogaters.


Figueres inaugura una col·lectiva dedicada a les dones artistes - Empordà\nFigueres inaugura una col·lectiva dedicada a les dones artistes\nS'exposaran cap a una trentena d'obres de pintura i escultura en diferents locals de la ciutat\nEMPORDÀ.INFO 04.03.2016 | 19:32\nL'associació cultural Desat'art de Figueres ha organitzat una nova mostra d'art dedicada a la dona artista, 'Abstract Woman' que és el segon any que se celebra. Hi participen nou dones artistes amb tècniques d'art contemporani que ens oferiran tant obres de pintura com escultura, procedents d'arreu Catalunya i Espanya.\nSegons els organitzadors, "la dona artista quan plasma el seu art ho fa amb molta mes delicadesa donant harmonia inclòs amb el colors, té tocs femenins que l'home no pot tenir". La inauguració es farà dissabte a les 20:00 al Cafè Paris amb les protagonistes de la col·lectiva: Isabel Monfort, Serra Senabra,Kunka Andonova,Marisa Sánchez,Indigo,Pilar Xercavins,Roser Cuellar,Manoli Tapias i Elke Embo. Les 26 obres que formen la mostra s'exposaran tant al Cafè París com al restaurant Transit de Figueres.


ESTIU I SETEMBRE 2019: NORMALMENT IRREGULAR\nHome » Climatologia » ESTIU I SETEMBRE 2019: NORMALMENT IRREGULAR\nCrònica meteorològica de l’estació de Corinto-Sagunt\nL’estiu climatològic compren Juny, Juliol i Agost. Els mitjans de comunicació han informat fins a l’extenuació del tòrrid estiu d’enguany. Malgrat el bombardeig de notícies, a Sagunt-Corinto, i en conjunt al Camp de Morvedre, ha estat càlid però no de manera extrema. La proximitat del mar ho ha suavitzat, i ha quedat com un estiu relativament normal, dins de l’anomalia càlida dels darrers anys. Setembre, el primer mes de la tardor, no ha destacat tampoc a nivell tèrmic.\nAltres dades, com la humitat absoluta i el número de nits tropicals (temperatures mínimes superiors a 20ºC), han estat clarament inferiors a les de l’any passat.\nL’any, 2018 va marcar un extrem en les altes temperatures, i 2019 està mostrant de manera persistent temperatures inferiors. Ho ha fet en huit dels nou mesos transcorreguts, amb l’excepció de Febrer:\nEn el conjunt del territori valencià, dominat per les terres interiors, la tendència no ha estat la mateixa: l’estiu ha superat en temperatura l’any passat, tal com mostra José Angel Núñez en la seua gràfica per a Aemet. Malgrat el bot en pujada de temperatures des del 1998, és bo comprovar que en la sèrie des de 1950 trobem set estius més càlids que els dos últims.\nEstiu és l’estació seca del clima mediterrani, i poc podem esperar d’ell per a quadrar-nos el balanç anual de pluja. I el de 2019, amb 33 litres per metre quadrat en el total dels tres mesos, ha estat plenament normalet.\nSetembre és un altre cantar, i ja ho diu el refrany: “Septiembre o tira los puentes o seca las fuentes”. Enguany ha tingut el primer caràcter, sobretot a les muntanyes entre València i Alacant, i al Baix Segura. Al Camp de Morvedre ha estat generòs sense fer mal, i amb 171,3 litres per metre cuadrat ha estat el tercer mes més plujós de tota la sèrie; i el segon setembre després de la barbaritat de 2009:\nLa pluja de setembre ha tingut el seu nucli en la famosa Dana que va afectar-nos entre l’11 i el 13. Les pluges al sud, sobretot al Baix Segura, van ser històriques, com es veu al mapa elaborat per l’Associació Valenciana de Meteorologia (AVAMET) amb les seues més de 400 estacions:\nLes pluges valencianes sempre han estat irregulars, però darrerament ho estan essent especialment. José Angel Núñez novament ens ilustra amb la mitjana mòbil de pluja anual valenciana des del 1950: els últims anys no podem dir que ploga menys, però sí d’una manera més espasmòdica: llargs periodes de sequera interromputs per importants diluvis. És el que hi ha.


Huns - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Hun)\nAquest article tracta sobre el poble nòmada de l'estepa. Si cerqueu l'instrument musical, vegeu «Hun (instrument musical)».\nGravat representant genets huns\ntribu i extinct human group (en)\nEls huns eren un poble nòmada de l'estepa que, a partir de finals del segle iv dC, va fer profundes incursions per Europa i Àsia i fins a l'Índia. Són probablement dues branques d'un mateix poble, d'origen turc, els huns blancs (dits també heftalites), que cap a la fi del s. IV dC baixaren, l'una cap a la vall del Volga i l'altra cap a l'Oxus (Amur Darya). Van aparèixer a Europa al segle IV, i el seu líder més reconegut va ser Àtila. Els huns van ser anomenats bàrbars pels romans quan van envair l'Imperi romà entre els segles IV i V.\n1 Origen dels huns\n2 Societat i cultura\n3.1 Extrem Orient\n3.2 Pèrsia i l'Índia\n3.3 Els huns a Europa\n4 La confederació d'Àtila\n5 Huns orientals\n6 Pobles successors\n6.1 Els huns i els hongaresos\n7 Llista de reis dels huns\nOrigen dels huns[modifica]\nLa festa d'Àtila, quadre del pintor hongarès Mór Than. Es basa en el fragment de Prisc, a qui representa de blanc a la part dreta, sostenint el seu llibre d'història\nModernament s'ha donat el nom d'huns a les poblacions que els xinesos anomenaven xiongnu o hsiung-nu, i que constituïren, al final del s. II aC, un reialme a la Xina. Els huns també són anomenats cuns o kuns; en llatí: hunni o chuni, en grec: ounnoi o chounoi. Joseph de Guignes al segle XVIII va identificar els huns amb els Hsiung-nu, però encara no hi ha un consens general sobre el tema. Sovint es pensa que les confederacions tribals no tenien un origen ètnic únic, sinó que eren una barreja de diferents grups sota un nom comú. L'evidència arqueològica, lingüística i històrica basada en les fonts xineses, suggereixen que els huns eren part dels hsiung-nu, els quals foren derrotats per l'Imperi han i expulsats cap a l'oest. La darrera menció dels hsiung-nu està datada el 151 al llac Barkol. Se suposa que els huns van passar a l'Àsia central i després a l'Europa oriental. A les fonts xineses, una tribu establerta a l'Àsia central sota el nom de yueban és indicada com la resta dels hsiung-nu.\nExcel·lents genets arquers, veloços i decidits, de tàctica impredictible, van estendre la por per l'imperi. Van pactar amb Roma en contra dels germànics de l'Europa central i, cap al 432 tenien un cabdill principal, Rua o Rugila; a la seva mort (434) li van succeir els seus nebots Bleda i Àtila. Eren un grup nòmada i vivien en barraques temporals, encara que coneixien la propietat de la terra i solien serpentejar per zones concretes que estiguessin en el seu poder. Per la seva condició nòmada, la vaca i la cacera tenien un paper més important en la seva economia que l'agricultura. Les mancances en la seva dieta eren compensades per mitjà del comerç i, de manera molt més habitual, pel pillatge en territori estranger. Les armes que empraven en la guerra eren l'espasa recta, la llança, el llaç (espècie de corda amb la qual mataven els seus enemics i els trencaven el coll) i l'arc, que solien utilitzar des del cavall. A això contribuïa l'ús de l'estrep, que van prendre dels xinesos i que van introduir més tard a Pèrsia i a Europa.\nEls huns eren nòmades, però reconeixien la propietat de la terra; així, cada grup es movia només per la seva àrea d'influència excepte per expandir el seu domini. Ètnicament tenien trets mongoloides.\nCombatien usant el cavall, l'arc compost i la llança, i eren famosos pel seu pillatge i la seva velocitat. La caça proporcionava gran part de la seva dieta i els líders caçaven sovint per tot el seu exèrcit en una mena de preparació per a la guerra.\nHi ha una gran polèmica sobre la llengua que parlaven, l'húnnic. Alguns creuen que és un idioma extingit de la branca altaica (en relació amb, per exemple, el turc i els idiomes de l'Àsia central actuals). D'altres aposten per una llengua irànica basant-se en les inscripcions de monedes trobades a les excavacions, si bé avui dia es creu que aquestes monedes podien ser simples còpies. D'altra banda, algunes fonts xineses els relacionen amb pobles siberians, com els samoiedes, però això tampoc concorda amb les dades aportades per l'arqueologia.\nDurant l'edat mitjana, es van deixar registrades nombroses gestes i llegendes, entre les quals hi ha la d'Hunor i Magor, la versió més antiga data del segle xiii a Hongria. En aquesta, es narra com aquests dos germans donen nom a les nacions huna i hongaresa, trobant-se així ambdues emparentades. Fins ara, no s'ha aconseguit establir cap parentiu ètnic entre ambdues, però s'estima que després de l'arribada dels hongaresos d'Àsia el 905, es van acabar barrejant amb les restes de la civilització huna que encara vivia al territori de Panònia en aquells temps.\nQuant a la religió no se'n sap gairebé res. Aparentment, tenien un tipus d'adoració al cavall (ja que aquests animals eren una figura gairebé sagrada per a ells). Les fonts romanes solen referir-s'hi com a individus subhumans mancats de qualsevol classe de déu i moral, sense creença en una altra vida a part de la terrenal, encara que se sap que tenien alguna cosa semblant a xamans o bruixots en la seva tribu (que creien en l'existència d'abominacions subterrànies infernals), especialitzats en l'endevinació a partir de l'examen de restes i ossos d'animals. Originàriament cremaven els seus morts, encara que més endavant van començar a inhumar-los. Practicaven tant la poliàndria com la poligínia.\nL'historiador romà Ammià Marcel·lí ens va deixar un text en què podem veure la visió deformada que els romans tenien sobre els huns:\n« Són éssers imberbes, musculosos, salvatges, extraordinàriament resistents al fred, a la fam i la set, desfigurats pels ritus de deformació craniana i de circumcisió que practicaven, i ignorants del foc, de la cuina i de l'habitatge. »\nSegons les cròniques de l'antiga Xina, els xiongnu eren un poble nòmada de pastors i guerrers que vivia a les estepes de l'Àsia centreoriental, al nord de la Gran Muralla xinesa. Molts historiadors moderns pensen que els xiongnu esmentats en les cròniques xineses eren el mateix poble que va aparèixer segles més tard a Europa i va envair l'Imperi romà sota el nom dels huns.\nLa dinastia Qin va poder rebutjar els seus atacs de manera més o menys eficaç, però a la caiguda d'aquesta els xiongnu van aconseguir superar la Gran Muralla i iniciar una sèrie d'incursions en territori xinès. Els xiongnu també combatien contra altres pobles nòmades, i durant el mandat del cap Mao Dun (209 aC - 174 aC) van derrotar les poderoses tribus dels xianbi, els tunguses i els kitan, unificant per primera vegada l'àrea ocupada per l'actual Mongòlia. L'emperador xinès Wen, de la dinastia Han, va voler allunyar el perill d'aquest nou imperi pagant tribut (seda i cereals sobretot), cosa que amb el temps seria una constant en la relació dels huns amb altres pobles. Era tal la quantitat que exigien els xiongnu per no entrar en guerra que els béns rebuts cada any els sobraven, fins al punt que els venien amb notables beneficis als mercaders d'Occident que arribaven per la ruta de la Seda. També hi va haver matrimonis de conveniència entre princeses xineses i reis xiongnu amb la finalitat de segellar la pau.\nExtensió màxima de l'Imperi han\nAquesta relació es va trencar quan l'emperador Wu va decidir deixar-los de pagar tribut i, anticipant-se a l'esperada reacció dels xiongnu, va enviar diverses expedicions a l'Àsia central a partir del 133 aC, encara que només una va tenir-ne èxit: la que l'any 127 aC va aconseguir expulsar els xiongnu del curs superior del riu Groc. Les expedicions posteriors van mantenir entretinguts els bàrbars combatent dins el seu territori de manera constant, cosa que els va debilitar. El 121 aC van ser derrotats al corredor de Gansu pel general xinès He Qubing (que va construir allí la fortalesa de Juyan) i forçats a marxar cap a l'oest, on ja havien sotmès unes dècades abans el poble indoeuropeu dels tocaris. Una vegada expulsats els xiongnu de la conca del Tarim, els xinesos la van posar sota el seu comandament i van entrar en contacte per primera vegada amb els perses hel·lenitzats de Farg'ona, que van introduir l'alfals i el cavall àrab a la Xina.\nLa Xina durant l'etapa dels Tres Regnes, després de la caiguda dels Han\nEls debilitats xiongnu es van escindir en dues branques cap al 48 dC, i una d'aquestes, els huns del sud, es va posar sota el comandament dels Han. Aquests els van destinar a vigilar la zona del naixement del riu Groc. Encara que van deixar d'atacar els xinesos, els xiongnu no van creure que la seva lleialtat impliqués estar en pau amb les altres tribus sotmeses de la zona i els regnes tributaris de l'Àsia central, de manera que van portar a terme una onada de saquejos a la regió durant els anys 60-70. Això va provocar que els emperadors Zhang (76-88) i He (89-105) tornessin a combatre contra ells i els expulsessin de la conca del Tarim, encara que el debilitat poder xinès a l'Àsia central va haver de fer front inútilment a la revolta posterior de les tribus tibetanes de la zona i van acabar per evacuar la regió.\nMentre que la caiguda de la dinastia Han l'any 220 fracturava la Xina en tres regnes petits enfrontats entre si, els xiongnu del sud es van reagrupar de nou i van tornar a envair la Xina el 311, arribant fins a Luoyang, la rica capital de la Xina del nord i final de la ruta de la Seda. La ciutat va ser saquejada i incendiada, encara que més tard els invasors s'hi van establir i la van governar durant 39 anys. En el 350, l'últim rei xiongnu va ser assassinat per un membre del seu mateix poble i la dinastia va ser enderrocada.\nPèrsia i l'Índia[modifica]\nMés o menys aquest mateix any, el 350, els xiongnu del nord, que havien estat expulsats de les estepes un segle abans, es van desplaçar cap a l'oest i van saquejar diverses ciutats en els límits de l'Imperi sassànida, on van ser anomenats xiyon, xiongnu o xionites. Això va agafar desprevingut l'emperador persa Sapor II, que llavors es trobava assetjant la fortalesa romana de Nísibis, a Mesopotàmia. Ràpidament, va partir a Sogdiana per enfrontar-se durant una guerra que va durar 10 anys i els va derrotar, forçant-los a una aliança. En el primer lloc on els xionites van ser derrotats, es va construir la ciutat de Nishapur, que en persa significa 'Gesta de Shapur'.\nQuan Sapor va tornar a atacar els romans el 360, l'acompanyaven diversos xionites en el seu exèrcit, a les ordres del rei Gumbates. L'historiador romà Ammià Marcel·lí explica que durant el setge d'Amida (l'actual Diyarbakır), els ja batejats pels romans com a huns que l'acompanyaven van perdre l'únic fill de Gumbates. El príncep va ser cremat en una enorme pira funerària als afores de la ciutat, una cosa xocant si tenim en compte que els perses que els comandaven rebutjaven aquesta pràctica perquè la seva religió, el zoroastrisme, la prohibia. Alguns jaciments arqueològics del Tadjikistan confirmen que aquesta pràctica era una cosa comuna en aquest poble.\nHuns carregant durant la batalla\nAmb el temps, els xiongnu es van assentar a les províncies orientals de l'Imperi persa i van acabar dominant la zona de manera independent, i fins i tot van encunyar moneda. Més tard, es van dividir novament en dues branques, els kidarites i els ephtalites (heftalites) o huns blancs. Els heftalites van entrar en guerra amb els kidarites al segle V i els van forçar a endinsar-se al Panjab, on el 427 van ser derrotats per l'emperador persa Bahram V. Tanmateix, els huns blancs també van envair l'Índia en els anys successius, fins al punt que diversos historiadors creuen que van ser ells els que van ocasionar el declivi i caiguda de l'Imperi gupta cap al 540.\nEls huns blancs s'havien barrejat amb la població de l'est de Pèrsia i, amb el temps, segons explica l'historiador grec Procopi, els seus marcats trets asiàtics es van anar diluint. També van començar a inhumar els seus morts i es van fer agricultors sedentaris, però no van perdre el seu ardor guerrer, com a mostra, a més de les seves invasions sobre l'Índia, la seva participació en les guerres civils perses al costat de l'emperador sassànida Peroz I contra el seu germà i usurpador en el tron, Hormizd III. Quan Hormid va ser enderrocat, Firuz va decidir tornar a posar les províncies orientals sota control persa, atacant els seus antics aliats. Va ser derrotat i fet presoner pel rei heftalita Kushnavaz, i fou alliberat més tard després de deixar el seu fill Kavadh I (o "Qubad") com a ostatge. Quan Firuz va tornar a atacar, la cavalleria que ell comandava es va precipitar en una rasa dissimulada i tots els seus integrants van resultar morts. Qubad va accedir al tron, però la guerra amb els heftalites va continuar durant dècades, de manera que en els anys successius els reis perses van haver de construir nombroses fortificacions a les fronteres orientals. El mateix Kavad I va poder recuperar el tron persa en el 498 amb el suport dels heftalites.\nFinalment, l'emperador persa Cosroes I (531 - 579) es va aliar amb Silzibul, cap dels turcs de les estepes del Caspi, i junts van aconseguir derrotar estrepitosament els heftalites l'any 557, obligant-los a dispersar-se. El seu regne (que incloïa Bactriana, part de Sogdiana i bona part del desaparegut Imperi gupta) va ser dividit en dos al llarg del riu Oxus, i la part nord fou per als turcs i la sud pels perses.\nEls huns a Europa[modifica]\nMapa de l'Imperi dels huns en el seu apogeu\nDionís Periegetes parla d'un poble que vivia a prop de la mar Càspia al segle II, que podrien ser els huns. Claudi Ptolemeu esmenta els chuni entre les tribus sàrmates al mateix segle II.\nSón esmentats per Amià Marcel·lí, que els situa al Caucas occidental, i al sud de l'actual Ucraïna (segona meitat del segle IV). Els huns, aliats dels alans, van expulsar els grutungs i els tervings (els gots) més enllà del Danubi, des de Dàcia (Moldàvia i Besaràbia) cap a Mèsia i Tràcia (Bulgària).\nPoques informacions es tenen dels huns entre el 150 i el 300. Vers el 200 (entre el 194 i el 214), els huns van conquerir la ciutat de Balk, al Caucas (en armeni: Kush, anomenada pels grecs Hunuk). Els huns que es van establir a Transoxiana van originar els huns blancs. El 361, els huns occidentals vivien a Ucraïna i foren invitats pels romans a establir-se a Panònia com a aliats. El 372 sota el rei Balamir van avançar i van derrotar els alans, que van quedar integrats a la seva confederació. Vers el 405 van entrar a Pannònia.\nFou a partir del 372 que la pressió dels huns en direcció a Europa occidental provocà una desestabilització dels pobles bàrbars. A la fi del s. IV, els huns s'instal·laren a les planes del Danubi. Durant un temps, van coexistir sense problemes amb l'Imperi romà, el qual ajudaren en la lluita contra els germànics.\nL'any 395, però, van començar a circular uns rumors alarmants. Un oficial de l'exèrcit imperial, destinat a Tràcia, anomenat Amià Marcel·lí, va explicar l'aterridora aparició a la vora del Danubi d'uns homes que va descriure així:\n« Petits i toscs, imberbes com eunucs, amb unes cares horribles en què gairebé no es poden reconèixer els trets humans. Es podria dir que més que humans són bèsties que caminen sobre dues potes. Porten una casaca de roba folrada amb pell de gat salvatge i pells de cabra al voltant de les cames. I semblen enganxats als seus cavalls. Sobre ells mengen, beuen, dormen reclinats en les crineres, tracten els seus assumptes i emprenen les seves deliberacions. I fins i tot cuinen en aquesta posició, perquè en comptes de coure la carn amb què s'alimenten, es limiten a entebeir-la mantenint-la entre la gropa del cavall i les seves cuixes. No cultiven el camp ni coneixen la casa. Descavalquen només per anar a trobar les seves dones i els seus nens, que segueixen en carros els seus homes devastadors. »\nEls visigots es van rebel·lar contra els romans el 378 i van saquejar diverses ciutats romanes en els Balcans. Aprofitant el caos deslliurat pels gots i altres pobles germànics, el rei hun Rua va creuar el Danubi el 432 i va atacar els romans amb tal força que l'emperador Teodosi II va haver de pactar amb ell el lliurament de 115 kg d'or anuals per aconseguir la pau. El 434, Rua va morir deixant el tron de manera conjunta als seus nebots Àtila i Bleda, fills del seu germà Mundzuk. Aquests van reprendre la pau a canvi de duplicar el tribut romà i es van dirigir a l'est, on van envair Pèrsia durant cinc anys, abans de ser derrotats quan tractaven de conquerir Armènia. També van lluitar contra els eslaus i els alemanys, ocasionant un efecte dòmino que va fer que burgundis, francs, saxons, angles i juts envaïssin l'Imperi Romà d'Occident.\nEl 439, van acusar els romans de trencar l'acord després que el bisbe de Margus (a prop de l'actual Belgrad) creués el Danubi i profanés les tombes reials hunes que hi havia a la riba nord. Àtila i Bleda van saquejar diverses ciutats romanes, entre aquestes Margus, Viminacium, Singidunum (Belgrad), Naiso (Niš), Serdica (Sofia) i Filípopolis (Plòvdiv). Després d'això, Teodosi va aconseguir la pau lliurant una indemnització i triplicant els tributs.\nÀtila en una il·lustració per a l'Edda poètica\nPrisc, que va conèixer Àtila el 448-449, el descriu com baix, robust, de gran cap, ulls enfonsats, nas xato, barba esclarissada i de costums austers. Irritable i irascible, era un tenaç negociador i no tan implacable com es diu.\nImmediatament va iniciar una política encara més agressiva que l'anterior, va trencar la treva i va penetrar amb el seu exèrcit a Il·líria. No se sap res concret sobre Àtila entre el 435 i el 439. El 441, quan les tropes romanes estaven actuant a la frontera tant oriental com occidental, va atacar fortament el Danubi oriental, prenent i saquejant moltes ciutats, inclosa Singidunum (Belgrad). Constantinoble va aconseguir una treva pel 442 i va portar tropes de l'oest. Però el 443 Àtila va tornar a atacar: va conquerir ciutats del riu i es va dirigir a l'interior cap a Naiso (Nis) i Serdica (Sofia), que van ser destruïdes. Camí de Constantinoble, va ocupar Filipòpolis, va derrotar els romans en totes les batalles i va envoltar la capital imperial, que no podia prendre amb els seus arquers. Va posar rumb a Gallipolis, on estaven refugiades les últimes tropes imperials, i les va desfer. Va imposar una pau que incloïa el pagament dels endarreriments i la seva mora (6.000 lliures d'or, uns 1.800 kg) i la triplicació del tribut anual (2.100 lliures per any, uns 650 kg).\nÀtila es va coronar rei únic (autòcrata) després que morís el seu germà durant una cacera el 445, probablement assassinat per ell mateix. Va atacar de nou el 447, més a l'est (Escítia i Moesia) que la vegada anterior i va derrotar els romans en el riu Uto (riu Vit), però amb un alt cost en soldats. Devastà els Balcans i Grècia fins a les Termópiles i en els anys següents es va mantenir una mena d'hostilitat latent entre Àtila i Teodosi II, com narra Prisc de Pani (fragments de la seva Història), que el va visitar a Valàquia al costat dels ambaixadors romans del 449. Es va concloure una pau més onerosa per a l'imperi que la del 443: l'imperi havia d'evacuar una ampla franja sud-danubiana i lliurar grans tributs.\nÀtila va entrar a la Gàl·lia el 451, aparentment contra els visigots del Regne de Tolosa, que no mantenien contenciosos amb Valentinia III ni amb Aeci, amb qui Àtila estava en bones relacions. Se sap que, el 450, Honòria, germana de l'emperador, li va enviar el seu anell i la petició que la deslliurés d'un matrimoni al qual l'obligava. Àtila va reclamar Honòria com a esposa i va demanar la Gàl·lia com a dot. Aeci i Teodoric I van pactar una actuació conjunta. Àtila va intentar ocupar Aurelianum (Orleans), però els romanogots l'hi van impedir a l'últim moment. La Batalla dels Camps catàlaunics (o, segons altres fonts, Mauriacs) es va produir en camp obert, en situació desconeguda. Teodoric va morir, però Àtila, vençut per primera i única vegada, va haver de retirar-se.\nEl 452, Àtila va passar a Itàlia i va saquejar Aquilea, Pàdua, Verona, Brescia, Bèrgam i Milà, sense que Aeci pogués detenir-lo. Àtila va aconseguir avançar fins a la mateixa Roma, però molts dels seus guerrers havien mort, no per l'acció de l'enemic sinó per la fam i la pesta que en aquell moment assolaven Itàlia. Davant de les portes de Roma, el papa Lleó V es va entrevistar amb ell, i es diu que li va suplicar que no saquegés la ciutat santa. Per raons desconegudes, i contra tots els pronòstics, després de l'entrevista amb el papa, Àtila es va retirar, i va abandonar l'Imperi d'Occident. El nou emperador d'Orient, Marcià, va interrompre el pagament de subsidis pactat per Teodosi II i Àtila es preparava a atacar quan va morir durant la seva nit de noces, el 453.\nEstats successors dels huns cap a l'any 500\nDesprés de la mort d'Àtila el va succeir el seu fill Elac, que va haver de fer front a la revolta dels seus germans Dengizik i Ernakh. Però diversos pobles sotmesos es van unir en una coalició de gèpids, ostrogots, hèruls i altres pobles de la Panònia sota Ardaric, líder dels gèpids, contra els huns als quals van vèncer en la Batalla de Nedao el 454 o 455, i que va acabar amb els huns com a potència. Alguns huns van ser aniquilats a la conca de Panònia, que va ser ocupada pels gèpids, d'altres es van retirar a les estepes orientals.\nMort Elac, els seus germans van governar dues diferents, però relacionades, hordes a les estepes del nord del mar Negre: Dengizich va ser khan dels búlgars kutrigurs, i Ernakh khan dels búlgars utigurs, encara que, segons Procopi, kutrigurs i utigurs van ser governats per dos fills d'Ernakh; aquests i d'altres, com els onogur, sarigur, etc., van ser denominats col·lectivament huns.\nLa confederació d'Àtila[modifica]\nEl 433 va pujar al tron Àtila, fill de Mundzak. Prisc parla de cinc ambaixades (433, 441, 448, 449 i 450), en una de les quals (la de 448) ell mateix va participar quan Àtila tenia el seu camp entre el Tisza i el Danubi i havia assolit el poder de les dues principals hordes dels huns i de la confederació al seu entorn. Àtila va morir el 453 de mort natural. Durant el seu govern va fer incursions a Itàlia, Grècia, Tràcia, el baix Danubi, i la Gàl·lia. Tot i la seva fama, fou un negociador més que un militar. L'imperi d'Àtila estava confederat amb molts altres pobles: alans, gèpids, sciris, rugis, sàrmates, eslaus i gots. A la seva mort, una confederació dirigida per Ardaric va posar fi a l'imperi en la batalla del riu Nedau (lloc no identificat) el 454.\nLa pressió dels huns a partir del Turquestan i cap a l'Índia i l'Iran començà al final del s. IV dC. Ocuparen Sogdiana i Bactriana; després atacaren l'Iran i penetraren profundament al nord-oest de l'Índia i a l'Índia central, a conseqüència de l'afebliment de l'Imperi dels gupta a la fi del s. V.\nDiversos pobles es consideren els successors dels huns: els búlgars, els avars, els magiars, els cumans, els khàzars i els petxenegs.\nEls huns i els hongaresos[modifica]\nDurant més de mig mil·lenni, s'ha cregut ferventment que els hongaresos són descendents directes dels huns. A l'edat mitjana, quan les tribus hongareses van arribar a Europa des d'Àsia conduïdes pel seu gran príncep Arpád, aquest va reclamar els territoris de la conca panònica com a herència del seu ancestre directe, el rei Àtila. Si bé actualment es creu bastant improbable, tant els hongaresos com les altres persones medievals i renaixentistes estaven totalment convençudes que sí que era d'aquesta manera. Aquest argument va servir per a legitimar el poder del príncep Arpád i els seus descendents en les terres que van ocupar, ja que segons el que creien, els pertanyien. Tant la Gesta Hungarorum del segle XII, com el Chronicon Pictum del segle XIV incloïen una àmplia descripció dels orígens huns dels reis hongaresos, establint una continuïtat entre ells. Per al segle xv, encara se seguien escrivint cròniques, com l'elaborada per Juan Thuróczy (en hongarès: Thuróczy János) per al rei Maties Corvi d'Hongria, en què es presentava una detallada narració de com Àtila, fill de Bendegúz, va tenir Csaba, que va ser el pare d'Ed, que va ser el pare d'Ügyek, que va ser el pare d'Elod, que va ser el pare d'Almos, pare d'Arpád, del qual descendeix el primer rei cristià sant Esteve I d'Hongria.\nEn els segles posteriors, en el Renaixement i en l'edat moderna, va continuar vigent aquesta concepció, encara que se li va donar menys credibilitat. Aquest interrogant va començar a ocupar molts historiadors hongaresos en l'edat moderna i contemporània, que lentament van trobant les inconsistències del postulat de la descendència de la casa reial hongaresa des d'Àtila. L'historiador Pál Hunfalvy (1810 - 1891) va ser el primer que va considerar aquesta connexió entre els hongaresos i els huns com una cosa irreal. Aquesta postura va ser atacada pels historiadors Károly Szabó, Géza Kuun, Géza Nagy, Bernat Munkácsi, József Thury, Frigyes Hirtl i Armin Vámbéry, però la Cancelleria hongaresa va prendre posició al costat d'Hunfalvy, mantenint-se acadèmicament fins a l'actualitat.\nEl reconegut historiador hongarès Bálint Homan va realitzar un estudi detallat de la tradició huna en els registres medievals hongaresos, concloent que independentment de l'origen o connexió real entre les dues famílies reials, des de molt aviat els hongaresos de l'edat mitjana i els seus veïns estaven convençuts que eren descendents d'Àtila. Ell i l'historiador Zoltán Gombocz van afirmar que si bé no tots els hongaresos descendien dels huns, la casa regnant sí. És impossible que la tradició huna hagi sobreviscut com a llegenda popular en la gent hongaresa, sinó que més aviat ho va fer com a consciència popular.\nEstudis genètics moderns han establert que, en efecte, hi ha un patró comú entre els hongaresos i els huns, podent haver estat els primers una subtribu de l'enorme massa huna composta per desenes d'ètnies diferents però emparentades.\nEls noms Àtila, Csaba i Réka (l'esposa d'Àtila) són molt populars entre els hongaresos, inclusivament i en particular en l'actualitat.\nD'altra banda, en les cròniques hongareses, Bleda, el germà d'Àtila, és anomenat Buda. Aquesta és l'explicació que se li va intentar donar des de l'edat mitjana a l'origen del nom de la ciutat de Buda, que posteriorment, unida amb Pest, formarà la ciutat de Budapest.\nLlista de reis dels huns[modifica]\nLlista conforme a la Vikipèdia anglesa, no coincident del tot amb altres fonts:\nKama Tarkhan, vers 352\nBalamber, vers 370\nAlypbi, vers 375\nUldin (khan), vers 390-411\nDonatus (khan), vers 411-412\nKharaton, vers 411\nOctar, vers 412\nRuas, vers 432\nBleda, vers 433-444 (al mateix temps que Àtila)\nÀtila (Idil), vers 433-453 (unifica les hordes vers el 444)\nEllak, vers 453-455\nTuldila, vers 457\nDengizich, vers 460-469 (junt amb Hernach)\nHernach, vers 460-469\nTingiz, vers 490 (junt amb Belkermak)\nBelkermak, vers 490\nDjurash, vers 500 (abans)\nTatra, vers 500 (després)\nBoyan Djelbir, vers 525\nSandilch (khan dels utrigurs). Divisió entre els utrigurs (a l'est del riu Don) i kutrigurs (a l'oest), vers 550\nZabergan (khan dels kutrigurs), vers 560\nBayan (Avar Khagan), vers 565-600, primer khan dels àvars\nAsia central - Ed. Siglo XXI.\nEl Imperio chino - Ed. Siglo XXI.\nHómán, Bálint. (2010). A magyar Hún-Hagyomány és Hún-Monda (La tradició huna dels hongaresos i la llegenda húnica). Attraktor. Gödőllő: Hongria.\nAmmianus Marcellinus. 1922. Translated by John Rolfe. Loeb Classical Library.\nEncyclopaedia Britannica. 1997. Turkic languages.\nLindner, Rudi Paul. 1981. Nomadism, Horses and Huns. Past and Present, August 1981, 92: 3–19.\nF. Altheim, Attila und die Hunnen (1951).\nT. Hodgkin, Italy and Her Invaders, Vol. I (rev. ed. 1892, repr. 1967).\nW. M. McGovern, Early Empires of Central Asia (1939).\nFrederick John Teggart, China and Rome (1969, repr. 1983).\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Huns\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Huns&oldid=22690540»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 gen 2020 a les 16:42.


Nou intent colpista contra la revolució bolivariana – ÍTACA\nItaca web 27 de febrer de 2014 13 de setembre de 2014 Sense comentaris a Nou intent colpista contra la revolució bolivariana\nVeneçuela viu, des del passat 12 de febrer, una nova onada de violència i protestes protagonitzades per l’oposició. L’objectiu d’aquestes és generar, de nou, un clima de desestabilització dins del país caribeny per tal propiciar un cop d’estat. Aquests esdeveniments no són fets aïllats ni inèdits.\nEl colpisme ha estat i és una constant des dels inicis de la Revolució Bolivariana. L’oposició, derrotada als carrers i a les urnes una vegada i una altra, ha optat per una estratègia de cop militar, manipulació informativa, aturades patronals, revoltes violentes, acaparament d’aliments, destrucció d’equipaments públics i sabotatges de tot tipus.\nL’oligarquia i la seva representació política no estalvia recursos per a recuperar el poder i els privilegis perduts i compta, a més, amb poderosos aliats exteriors. L’oposició interior, els interessos transnacionals europeus i els Estats Units han vist una altra oportunitat per a orquestrar i encoratjar un nou cop d’estat al govern escollit pel poble. L’objectiu nord-americà no solament rau en els recursos petroliers, sinó en acabar amb un model de transformació socialista i d’articulació llatinoamericana.\nLa capacitat d’influència dels EEUU sobre el continent ha minvat amb les propostes d’estructures econòmiques com l’ALBA (Alternativa Bolivariana per a les Amèriques i el Carib) i la CELAC (Comunitat d’Estats Llatinoamericans i Caribenys) que estan guanyant més força.\nEls grans mitjans de comunicació, tant de dins com de fora del país, continuen jugant un paper d’acompanyament al colpisme. Confondre, ometre i tergiversar informació és la manera com aquestes fàbriques d’opinió manipulen la realitat social i política veneçolana. També a casa nostra, els mitjans públics i privats segueixen creant una imatge negativa del procés bolivarià.\nEl colpisme és tan inherent a la Revolució Bolivariana com a la història de Llatinoamèrica des que existeixen els EEUU. Veneçuela representa una alternativa històrica; un model democràtic, pacífic i popular cap al socialisme. És per aquest motiu que des d’ÍTACA-OIPC donem suport al procés i al poble revolucionaris.\n‘Los adversarios, los enemigos del país no descansan, ni descansarán, en la intriga y en tratar de dividir sobre todo aprovechando circunstancias como estas, entonces ¿cuál es nuestra respuesta? Unidad, Unidad y más Unidad, esa debe ser nuestra divisa.’\nÍtaca – Organització Internacionalista dels Països Catalans,


El president de PIMEC, Antoni Cañete, a "Els matins"\nDemà, dimecres, a partir de les 8.30, "Els matins", dirigit i presentat per Lídia Heredia, entrevistarà el president de PIMEC, Antoni Cañete, després de reclamar, al Congrés, mesures per a la recuperació de petites i mitjanes empreses, com l'exclusió de les ajudes europees de les grans companyies que no compleixen la llei de morositat.\n06/04/2021 - 16.49\nCovid i drets humans\nAmnistia Internacional farà balanç, demà, del mal que ha fet la Covid també als drets humans, aquest 2020. El portaveu de l'organització, Dani Vilaró, n'explicarà les conclusions.\nL'IRPF de l'any més complicat\nEs consultarà a Carme Elena, membre de la Comissió Fiscal del Col·legi de Gestors Administratius, com afectaran els ERTOs l'IRPF i quins són els dubtes que planteja la declaració de renda d'aquest any.\nDarrere el negoci de la fruita vermella\nEl director de la revista 5W, Agus Morales, ha comprovat a El Ejido les deplorables condicions en què viuen i treballen els immigrants que cullen la fruita.\nEl programa agafarà una mica d'aire i descansarà els ulls observant un niu d'àligues i el vol d'unes cigonyes. Serà en companyia del naturalista i il·lustrador Toni Llobet que, cada quinze dies, obrirà una finestra a la natura.\nNeus Tomàs i Álex Sàlmon comentaran i contextualitzaran les notícies del dia. I Natza Farré donarà una altra visió d'aquests dies de festa de Setmana Santa.


Els pinars bruts, un invent permanent per demanar subvencions\n06 juliol 2022 17:46\nPere Llofriu | 26 agost 2020\nPer inspira rondalles, fa dervers d'un any\nI és interessant afinar a comentari previ que ets arbres singulars són caramel.let, i perquè algo més seriós no es cerca. Convida a què com societat ens mirem en es mirall, i si hi ha autoenganys panxacontents\nPes cas no sé, supòs que també, però en general amb lo d'Homo espabilatus hi ha una bona veta de possibilitats. Sembla que qui sàpiga veure podrà tobar oportunitats per fer un documental d'aquest estats i estratègies locals, que de tant en tant ens arriba dins nostro. Als bons al.lots de forma casolana, per sorpresa, imprevista.\nPotser seria antropologia d corrupció casolana? O tal com trampeja un Mr Bean local? Des de versió currante' o pobre miserable 'buscón' fins gent amb recursos. I també són curioses ses rondalles de resoldre problemes, i algunes tenen molt art i enginy\nNo estava catalogat, però tampoc no hi estan les alzines d’Almallutx. La protecció d’arbres singulars’ és un caramel·let per als nins que s’han portat bé. Una cosa més seriosa no interessa.\nEra arbre monumental catalogat per l'administració? Tant se val. La gestió i control silvícola, de la que tant se n'omplen la boca segons quins tècnics i caps forestals, deixa molt que desitjar per segons quins llocs. El problema rau en què per una banda aquests surten poc de l'oficina per segons què i per l'altra que han demostrat una afinitat amb les serradores que fa por, especialment a l'hora d'avaluar la sanció a imposar en les múltiples i greus malifetes.\nNo ho havia detectat fins ara: dins el camió es veu un tronc de pi, la secció del qual és de les mateixes dimensions que les rodes. És (era) el pi de sa Coma Bella que apareix en un enllaç. Idò: se’n duen els arbres monumentals mentre deixen els ronyosos que cauen damunt la carretera.


La vacunació ràpida facilitarà la millora econòmica\nActualitzada 11/01/2021 a les 06:32\nDesprés d’un any 2020 en el qual tot el món ha patit l’impacte de la pandèmia de la Covid-19 en la salut de milers de persones, ja comencen a arribar les primeres dosis de les vacunes contra la malaltia.\nNo obstant això, la quantitat de les vacunes que arriben i el ritme al qual aquestes es dispensen en els països veïns fa pensar que la convivència entre vacunats i no vacunats durarà molt temps.\nInclús a un ritme d’immunització ràpid i eficaç (que no és el que es segueix en l’actualitat), passaran molts mesos en què viurem com si encara no hi hagués vacuna, ja que la protecció individual s’assoleix molt ràpid (1 mes) però per assolir la protecció col·lectiva és necessari que molts individus es vacunin i això, als països del nostre entorn, els portarà molt temps, ja que Espanya té una població d’uns 47 milions d’habitants i França d’uns 67.\nEn l’àmbit laboral això tindrà conseqüències, ja que gran part de les limitacions i protocols duraran molts mesos o fins i tot anys, i haurem de seguir recorrent al teletreball, tot i que en molts casos aquest o altres models híbrids han vingut per quedar-se.\nA nivell macroeconòmic, això implica que seguirem vivint amb restriccions a la mobilitat dels nostres veïns amb els impactes que això té en l’economia del nostre país.\nNo obstant això, Andorra, al tenir població de només 77 milers d’habitants, podria fer una campanya de vacunació ràpida i eficaç i assolir una immunitat col·lectiva en poc temps, sempre que des del govern aconseguissin les dosis necessàries per vacunar tot el país, una tasca gens fàcil en un moment en què la demanada de vacunes supera àmpliament l’oferta.\nNo obstant això, en cas d’aconseguir-se, Andorra podria presentar un expedient d’immunitat col·lectiva als nostres països veïns, que hauria de facilitar la recuperació econòmica del sector turístic i, de retruc, de la resta de l’economia andorrana.\nMolt bé l'article....Peró ON SON les vacunes pactades amb Espanya (per variar) i algunes amb França???\nSom l'UNIC pais d'Europa Occidental en termes de vacunació, de fet ni UNA!!!\nBon exemple el d'Israël, en quan a Govern i la seva passivitat, i inneficacia comença a fer olor d' INENPCIA.\nOn son les vacunes Ministre Martinez i QUAN es comença a vacunar???\nGràcies Fernando B. per la informació. Sembla que en general, les companyies farmacèutiques cobren diferents quantitats en diferents països, d'acord amb el que els governs poden pagar. Es deu a que algunes empreses no volen que es vegi que s'estan beneficiant de la crisi mundial, especialment després de rebre tanta finançament extern. A causa de la urgent necessitat de la vacuna, els governs i els donants han invertit milers de milions de dòlars en projectes per a crear-les i provar-les. Però, ja se sap, les vacunes són un mal negoci. Si funcionen només calen un parell de dosis per persona. És poc comercial.\n#4 Fernando Blanco\nTim: segons l'article de La Vanguardia del 4 de desembre, Israel va comprar a ModeRNA directament 6M de dosis i a Pfizer 8M, segons Reuters del 20 de juny. També pots consultar en The Times of Israel del 20 de novembre tota l'operació, 100% comercial.\nFernando va dir..I no creus, Vladimir, que sent 77000 hagues estat millor intentar comprar per les nostres, pagant el doble o el triple com va fer Israel, en comptes de dependre dels que ens cedeixin França o Espanya?\nCrec que el que dius va en la mateixa linia de l'article, l'important es vacunar a tothom, i si pagant una mica mes es retalla el temps d'espera millor per tots!!!\nCal recordar que les vacunes no es compren, sinó que els Estats han fet un pagament a l'avançada per finançar la seva investigació i fabricació a canvi de un nombre determinat de dosis en un temps determinat. No son mercadería, Son una altra cosa.\nI no creus, Vladimir, que sent 77000 hagues estat millor intentar comprar per les nostres, pagant el doble o el triple com va fer Israel, en comptes de dependre dels que ens cedeixin França o Espanya?


“Compleixo un somni a casa” – La Manyana\n“Compleixo un somni a casa”\nL'ICG Força Lleida consolida el nou projecte renovant l'entrenador lleidatà Gerard Encuentra fins a l'any 2024\nForça Lleida / Aliaga, Encuentra i Prado en la renovació de l'entrenador\n“Compleixo el somni de continuar entrenant l’equip de la meva ciutat”. Així va expressar Gerard Encuentra la seva satisfacció per l’ampliació d’un any del contracte que ha signat amb el Força Lleida, per la qual cosa continuarà comandant la banqueta de l’equip que ha estat a les portes de l’ACB.\n“Cal posar en valor l’entrenador que renovem; no és un noi de Lleida que hem posat aquí, és un senyor entrenador que si es digués Encuentrovic segur que ho valoraríem més”. Aquesta va ser la frase expressiva que va utilitzar el president de l’ICG Força Lleida, Albert Aliaga, per presentar l’acord de renovació i ampliació de contracte fins al 2024 de l’entrenador de l’ICG Força Lleida de 32 anys Gerard Encuentra.\nEl president i l’entrenador van estar acompanyats pel director esportiu del club, Joaquín Prado, que va repassar l’actualitat. “Teníem les dues vies obertes, la de l’ACB i la de LEB Or; caldrà tenir paciència per tancar la plantilla”, va dir. Prado sí que va reconèixer que la continuïtat d’Encuentra pot facilitar una mica les renovacions perquè “s’ha creat una pinya”. Tot i això, Aliaga va indicar que “caldrà fer un esforç”.\nQuant a noms propis, Encuentra va dir que “la renovació de Michael Carrera seria una supernotícia” i sobre Hughes Prado va manifestar que “volem que continuï pel seu gran rendiment”. A nivell general, va comentar que “els jugadors espanyols tenen més tendència a quedar-se a Espanya”. Ignacio Rosa és un altre jugador que s’intentarà retenir. “Ampliar el contracte demostra que anem tots a una”, va destacar Encuentra.\nLafuente i Schreiner tenen contracte, encara que aquest últim té un temps per avaluar-ho. El club iniciarà en breu converses amb el Barça per posar les bases de l’acord de la temporada que ve. “Ens agradaria repetir experiència”, va comentar Prado. “Poden venir quatre jugadors, més, o cap”, va dir Aliaga. “És el moment de seguir endavant i per això és important retenir el talent local com Gerard”, va destacar Aliaga. “Tenim moltes coses al cap, però també moltes de treballades”, va destacar Prado. “La setmana que ve presentarem la campanya d´abonats d´una temporada amb Andorra, Burgos, Estudiantes i Alacant”, va destacar Aliaga.\nEl club tancarà el curs amb un dèficit assumible\nL’ICG Força Lleida ha deixat molt alt el llistó d’aquesta temporada i per estar a l’alçada la temporada que ve el president, Albert Aliaga, va avançar ahir que el pressupost s’incrementarà al voltant d’un 10% de manera que pràcticament estarà en un milió d’euros.\nEl club acabarà el curs amb un dèficit assumible, segons va indicar el president, que va destacar que l’entitat està molt contenta amb la resposta del teixit empresarial i va dir que ja s’ha contactat amb diverses empreses més per col·laborar amb el projecte.