RECAPITULACIÓ FINAL DE LA TEMPORADA 7 DE 'JOC DE TRONS': MANTENIR-LA EN FAMÍLIA - CULTURA\nRecapitulació de la final de la temporada de Game of Thrones: mantenir-la en família\nPrincipal Cultura Recapitulació de la final de la temporada de Game of Thrones: mantenir-la en família\nEl final de la temporada 7 va comptar amb una tensa reunió familiar de Lannister (i una de Targaryen amb X).\nEncara podeu identificar el moment exacte Joc de trons va guanyar la seva reputació com a programa de televisió de fantasia que reescriviria el llibre tant en el gènere fantàstic com en els programes de televisió. Després de la sospitosa mort del rei Robert Baratheon a la primera temporada, Ned Stark es va enfrontar amb valentia a la vídua de Robert Cersei a la fortalesa vermella, mentre Joffrey estava assegut al tron de ferro. Ned va entrar amb una carta de triomf: un document, de la mà del rei mort, que declarava a Ned el rei en funcions fins que el seu fill arribés a la majoria d’edat.\nÉs hora de Joc de trons a Kill Tyrion Lannister\nEl drama de HBO podria xocar el públic i augmentar dramàticament les apostes de la temporada final.\nEl mal càlcul de Ned suposava que el seu oponent i, per extensió, Joc de trons en si mateix- jugaria segons les mateixes regles d’honor que governaven la seva pròpia conducta i es teixen al llarg de tantes històries fantàstiques. Quan Cersei va arrencar casualment el paper , també podria haver estat arrencant el guió. Només dos episodis més tard, el nostre heroi de fantasia convencional, fort, honorable, interpretat per Sean Bean, era mort.\nVa ser fa més de sis anys, i ha passat molt de temps des de llavors Joc de trons hem treballat tant per subvertir les nostres expectatives. Joc de trons La setena temporada va contenir poques sorpreses, però va presentar un nivell d’espectacle sense precedents, des de la millor batalla de la història del programa fins a un final de temporada que va culminar amb el rei de la nit muntant un drac mort cap a un Westeros. Com et queixes d’un episodi així? Com es queixa d'una temporada així?\nSempre em resisteixo a ser massa crític Joc de trons , perquè fins i tot els seus pitjors episodis estan fent algunes coses increïblement bé. No és hiperbòlic dir que ni tan sols hi ha hagut cap història d’aquest abast intentat a la televisió abans. El repartiment és enorme, amb actuacions que van des de bones fins tremendes. La cinematografia i el disseny de producció són excepcionals. Joc de trons és gran; conté multituds. Personalment, prefereixo la versió d'aquest programa que és 'la gent beu vi i fa complicades aliances polítiques' a la versió que és 'batalles massives de zombis i dracs de gel', però hi ha coses que m'agraden d'ambdues i no hi ha cap motiu Joc de trons no puc aspirar a ser els dos alhora.\nPerò sempre hi ha algun nivell de compensació i l’esforç per donar-nos més espectacle a la setena temporada també ha compromès la narració més profunda, més subtil i subversiva. Joc de trons abraçat en les seves primeres temporades. El final de la Setena temporada es basa en una col·lecció sense precedents de personatges importants, ja que Daenerys, Jon, Tyrion, Cersei, Jaime i els seus respectius aliats es van reunir al pou del drac per discutir l'amenaça de White Walker.\nLlavors, per què aquesta seqüència s’acaba sent una mica decebedora? Perquè cap dels herois o vilans del programa ja no fa res inesperat. Després de donar a conèixer el wight, Jon fa el mateix avorrit discurs sobre la formació d’un grup contra els White Walkers que fa des de la quarta temporada. I Cersei, inevitablement, posa la seva pròpia trampa: forjar una falsa treva amb Daenerys, però complotant secretament per contractar la Golden Company i recuperar el sud de Westeros mentre Daenerys i els seus dracs estan ocupats amb els White Walkers.\nPotser el repte més gran Joc de trons cares és que ho sabem massa bé. És una alegria veure personatges com Cersei i Tyrion (i actors tan bons com Lena Headey i Peter Dinklage) tornen a compartir la mateixa habitació. Però, algú d’ells diu alguna cosa que no sabem ja, mitjançant el subtext o la història o les set temporades que hem passat aprenent a entendre com pensen? El moment en què Jaime finalment abandona Cersei és ric amb set temporades d’història ben guanyada. Però, ¿no esperàvem tots aquest cisma des que Jaime va revelar a Brienne de Tarth la seva ratxa heroica ben dissimulada?\ncolors que es veuen bé en els homes de pell fosca\nés el planeta terra 2 a netflix\ncom domesticar els cabells arrissats i arrissats\nes pot portar un blazer blau amb pantalons negres\nmichael smith (reporter esportiu)\namb quina freqüència tenen relacions sexuals les noves parelles\nResum de la temporada de Mr. Robot: un pacient depredador\nEls millors productes per a nois amb cabells prims


Nu, el 23è Circ d’Hivern de l’Ateneu Popular 9 Barris – NouBarris.Net\nNu, el 23è Circ d’Hivern de l’Ateneu Popular 9 Barris\n13 de desembre de 2018 12 de desembre de 2018 Informatius\tAteneu Popular de Nou Barris, circ d'hivern, La Trinitat Nova\n‘Nu’ és el títol de l’espectacle de la 23ena edició del Circ d’Hivern de l’Ateneu Popular 9 Barris. I nus acaben també metafòricament parlant els personatges i l’escenografia, sota la direcció artística de Quim Girón. Aquest espectacle de circ contemporani beu de la dansa, els equilibris acrobàtics, la perxa xinesa i d’algunes disciplines aèries com ara la suspensió capil·lar. “Nu” vol reflexionar amb senzillesa i sense ornaments sobre les relacions humanes a partir dels objectes. L’estrena serà aquest dissabte, dia 15 de desembre amb invitació, i hi haurà funcions programades fins al 20 de gener.\nL’estrena està prevista amb invitació per a aquest dissabte 15 de desembre. El públic en general ja pot adquirir les entrades per a les funcions del 22 de desembre al 20 de gener. Però com és habitual, aquests dies són les escoles les primeres en descobrir l’espectacle. I ho fan a partir d’una guia didàctica treballada entre l’Ateneu Popular de 9 Barris i l’Institut Escola Antaviana.\n← Toca guarnir l’arbre de Nadal de Nou Barris\nEls gegantons de Nou Barris donen la benvinguda a l’Esperit del Nadal →


Recordant un estiu a la Provença: Albergínies fregides amb arròs salvatge de la Camarga - Retalls de Cuina\nIniciverduresRecordant un estiu a la Provença: Albergínies fregides amb arròs salvatge de la Camarga\nRecordant un estiu a la Provença: Albergínies fregides amb arròs salvatge de la Camarga\nAnna Pigarda • 28 d’agost de 2019\nL'any passat vam anar de vacances a la Provença. Un dels llocs que vam visitar va ser la Camarga, a la desembocadura del Roine. És l'aiguamoll més gran d'Europa, amb una extensió de més de 140.000 hectàrees. El Parc Naturel Régional de Carmague ha estat declarat reserva de la biosfera i Patrimoni de la Humanitat per la Unesco. Entre els seus habitant més famosos trobareu els flamencs, els toros i els cavalls de la Camarga, descendents directes dels cavalls prehistòrics.\nA la zona nord de la reserva es conrea arròs, el més conegut, l'arròs vermell de la Camarga, un arròs integral amb Indicació Geogràfica Protegida. El seu color prové d'una substància, l'antocianina, que es troba al segó. També es conrea arròs blanc i negre, tot en ecològic.\nVam tornar de les vacances amb uns quants quilos d'arròs, i ara fa uns dies, per celebrar l'aniversari d'aquelles vacances genials, vaig preparar unes albergínies fregides amb arròs salvatge de la Camarga. Com m'havia firat uns dies enrere comprant verdures a la parada de Les Arnaules, a Manresa, vaig fer el plat amb albergínies blanques - les albergínies més delicioses que he tastat mai- i tomàquets de la varietat Rosa Ple. El resultat, un plat de luxe!\n2 albergínies, si poden ser blanques millor\narròs salvatge (80-100 grams d'arròs per persona, depenent de la mida de les albergínies)\n1 ceba gran picada ben fina\nun parell de tomàquets madurs,\n2-3 cullerades de tomàquet fregit, he fet servir el de Conserves Ferrer, recepta casolana\nPosem a coure l'arròs seguint les instruccions del fabricant.\nObrim per la meitat i al llarg les albergínies. Si no són blanques, us aconsello salar-les i deixa que suïn una mig hora per evitar que amarguegin. Una vegada netes les albergínies, posem en una paella gran un bon raig d'oli d'oliva i comencem a fregir-les, a foc suau. Les anem girant tot sovint per que es daurin per les dues cares i evitar que es cremin. El temps dependrà del gruix de l'albergínia. En cas de dubte, premeu la carn de l'albergínia amb un dit. Si estan prou cuites, el dit s'enfonsarà en la carn.\nUna vegada fregides, posem les albergínies repartides sobre una font que pugui anar al forn, untada prèviament amb oli.\nEncenem el forn a 180º\nEn una altra paella, cuinem a foc fluix la ceba amb una mica d'oli i sal fins que agafi un color marronós. A continuació, afegim l'arròs cuit, un parell o tres cullerades de tomàquet fregit i les Herbes de Provença. Ho mesclem tot, rectifiquem de sal i afegim pebre blanc mòlt. Repartim l'arròs per sobre les albergínies. Tallem els tomàquets en rodanxes, i aquestes per la meitat. Cobrim l'arròs amb les mitges rodanxes de tomàquet. Repartim per sobre un pessic d'Herbes de Provença i un bon raig d'oli.\nPer últim, enfornem les albergínies uns 20 minuts. És un plat que podem menjar calent o tebi.\nPodeu fer aquest plat amb les albergínies fetes al forn i us estalviaríeu les calories de l'oli de fregir. No obstant, com a casa sempre les faig al forn, aquesta vegada les he volgudes cuinar de manera diferent, i han quedat més saboroses.\nRecepta adaptada de Craving Tasty.\narros herbes aromàtiques hortalisses verdures


La carxofa és la protagonista del mes a Cambrils\nDel 10 al 26 de març un total de 38 restaurants participen a les cinquenes jornades gastronòmiques Encarxofa’t\nARA Cambrils Actualitzada el 10/03/2017 08:21\n651x366 Les carxofes són un conreu tradicional cambrilenc. / AJUNTAMENT DE CAMBRILS Les carxofes són un conreu tradicional cambrilenc. / AJUNTAMENT DE CAMBRILS\nLa carxofa és un cultiu tradicional dels pagesos de Cambrils des de fa molts anys i és una hortalissa amb una gran varietat de possibilitats culinàries. Per aquestes raons, del 10 al 26 de març un total de 38 restaurants de la localitat costanera participaran a les cinquenes jornades gastronòmiques Encarxofa’t, amb menús especials al voltant d’una de les hortalisses més gustoses i saludables de la cuina mediterrània. Els comensals podran triar entre una àmplia oferta de propostes, tant tradicionals com d’avantguarda, basades en aquest producte de temporada fortament arrelat al territori i que excel·leix encara més maridat amb la cuina d’arrossos, fideus i guisats de peix.\nA més, les jornades s’acomiadaran el diumenge 26 de març a les 11 hores amb un tast de paelles encarxofades a les immediacions de la plaça del Pòsit, organitzat amb la col·laboració dels restauradors participants a la campanya i la Cooperativa Agrícola de Cambrils. Els tiquets costaran 4 euros i es podran adquirir a la mateixa plaça. Com a novetat, enguany les botigues de la Xarxa del Port s’han sumat a la campanya i han decorat els aparadors amb carxofes per ambientar la zona d’influència.\nConreu típic cambrilenc\nL’alcaldessa de Cambrils, Camí Mendoza, ha explicat que l’objectiu de les jornades és donar a conèixer els productes de temporada i km 0 com la carxofa, un dels conreus tradicionals dels productors de la cooperativa, al mateix temps que es promociona la gastronomia i el territori. “La clau de l’èxit de les jornades és la combinació entre productes de primera qualitat, cuiners de prestigi i els atractius de la destinació”, assegura l’alcaldessa.\nPer la seva banda, la regidora de Promoció Econòmica, Ana López, destaca la bona feina dels pagesos i els cuiners que treballen seguint el cicle vital dels productes de la terra per oferir la millor qualitat i aconseguir el gust més autèntic de Cambrils. La regidora també explica que la restauració i el sector primari són dues àrees d’activitat econòmica dinàmiques i amb un alt potencial, capaces de crear ocupació i generar riquesa al municipi, a banda de posicionar-lo geogràficament al mapa per la seva qualitat gastronòmica. En aquest sentit, López ha assenyalat l’aposta per un calendari gastronòmic que va més enllà de la restauració i la importància de la feina en equip entre l’hostaleria, els productors i l’administració.


Consulta les ajudes econòmiques a Palafrugell per famílies i empreses per fer front a la crisi • Ràdio Capital de l'Empordà\nConsulta les ajudes econòmiques a Palafrugell per famílies i empreses per fer front a la crisi\nAquest és el llistat d'ajudes econòmiques aprovades per l'Ajuntament de Palafrugell per persones, famílies i empreses per fer front a la crisi econòmica causada pel coronavirus\nUn ple extraordinari de l’Ajuntament de Palafrugell ha aprovat aquest dimarts al vespre un paquet d’ajudes econòmiques a Palafrugell per ajudar les persones i les empreses més tocades per la crisi. En total, totes les ajudes sumen més d’1,7 milions d’euros. El projecte s’ha aprovat per unanimitat, amb els vots del govern i els de tots els partits de l’oposició.\nLes mesures es detallen en cinc blocs diferenciats. El primer bloc són ajudes per a famílies, flexibilitzant el pagament de rebuts i taxes municipals. El segon bloc està pensat per disminuir les despeses del comerç local, subvencionar els comerços més afectats i finalment incentivar-lo. El tercer bloc va destinat a les entitats culturals i esportives del municipi. El quart bloc és una partida d’ajudes des de benestar social per ajudar a les famílies i col·lectius més vulnerables davant aquesta crisi, estudiant polítiques d’habitatge social i ajudes per fer front a pagament de subministres i lloguers, entre altres. Finalment, el cinquè bloc fa referència a mesures organitzatives des de diferents àmbits: polític, tècnic, urbanístic i de promoció econòmica.\nAjudes econòmiques a Palafrugell per persones i famílies vulnerables\nEs destinaran 500.000 euros, el 20% de l’estalvi que es va generar el 2019, en ajudes socials. Es destinaran a persones afectades per la crisi econòmica i que ara són vulnerables. Les vehicularà l’àrea de Benestar Social.\nEntre altres, hi haurà ajudes per pagar el lloguer o la hipoteca, garantir el subministrament, suport a les famílies, etc.\nAjudes econòmiques a Palafrugell per les empreses i el comerç\nVals de descompte perquè els ciutadans comprin al petit comerç. Les famílies rebran entre 10 i 80 euros per gastar en el comerç local de Palafrugell afectat pel COVID-19. Serà a través de vals o de targetes de descompte, que es presentaran els pròxims dies. Més que com una auda a les famílies, està pensat com una eina per reactivar el comerç local. Aquestes són les condicions:\nEls que estiguin en situació d’atur o ERTO, podran rebre una aportació mínima de 40€ fins a un màxim de 80€.\nLes unitats familiars que no estiguin en situació de vulnerabilitat i que estiguin conformades per una o dues persones, podran rebre una aportació mínima de 10€ fins a un màxim de 20€.\nLes famílies que no estiguin en situació de vulnerabilitat i que estiguin conformades per més de dues persones, podran rebre una aportació mínima de 20€ fins a un màxim de màxima de 40 euros.\nNo es cobrarà la taxa d’ocupació de via pública el temps que els establiments han tancat.\nLa resta de l’any, es redueix un 50% la taxa.\nPel que fa a la taxa d’escombraries industrials i comercials: reducció d’un 10% de la tarifa de totes les activitats econòmiques per aquest\nany 2020. I reducció d’un 33,33 % addicional per les activitats han hagut de tancar al públic. Aquesta reducció més l’anterior suposa una reducció global del 40% per a totes les activitats que han hagut de tancar.\nLínia d’ajuts/subvencions per a comerços i activitats econòmiques tancades pel decret de l’estat d’alarma:\nAjuda directa mínima de 300 euros per cada establiment que ha tancat per l’estat d’alarma.\nAjuda variable en funció dels treballadors contractats en el moment de la declaració d’estat d’alarma de 75 euros per treballador o treballadora.\nL’ajuda màxima no podrà ser superior als 600 euros per establiment.\nLínia d’ajuts/subvencions per a comerços i activitats econòmiques que han vist reduits els ingressos un 75% al març i a l’abril.\nAjuda directa mínima de 200 euros per cada establiment o empresa afectada.\nAjuda variable, en funció dels treballadors contractats al moment de la declaració estat d’alarma, de 50 euros per treballador o treballadora.\nL’ajuda màxima no podrà superar els 400 euros per establiment o empresa.\nAjudes pel sector turístic: hotels, hostals, càmpings i operadors d’apartaments.\nAjuda directa mínima de 1.000 euros per cada establiment.\nAjuda variable, en funció dels treballadors contractats de 100 euros per treballador o treballadora.\nLa subvenció màxima per establiment no podrà superar els 2.500 euros.\nAjudes econòmiques a Palafrugell per l’activitat cultural i esportiva\nSubvencions per entitats culturals. Creació d’uns línia de subvencions especial i única per a entitats culturals de com a màxim 50.000 euros.\nEntitats esportives. Es crea una línia de subvencions especial i única per a entitats esportives de com a màxim 40.000€.\nA més, s’ha acordat fer un acte institucional d’homenatge a les víctimes locals de la COVID-19 així com retre un reconeixent als treballadors i voluntaris que han estat a primera línia\ndurant aquest període.\nArticle anteriorUna seixantena de músics participen al Guíxols Music at Home\nArticle següentEMPORDATA | Consulta l’evolució diària dels casos positius i sospitosos de COVID-19 al Baix Empordà des del 26 de febrer


Clemmys guttata: La tortuga d'aigua puntejada: de març 2014\nMarç marçot, mata a la vella a la vora del foc i a la jove si pot\nPer aquestes dates fa uns tres anys va caure la nevada més intensa de l'hivern. Avui en canvi ha fet un dia primaveral. Amb 16ºC a l'ombra al migdia i un cel net, al sol hi estaves més que bé sense jaqueta. És el que té Març, és un mes imprevisible.\nEls ametllers, imprudents, ja ben florits;els ocells flirtejant, els insectes que van apareixent.... i sobretot la llum fan que la nostra part animal també noti que s'acosta el bon temps.\nEl sol surt molt més dora, es pon més tard, i ja no passa tant baix. En aquesta època en la que la llum del sol és especialment agradable una de les coses que trobo més relaxants es seure en algun lloc tranquil i deixar que el sol t'escalfi mentre observes l'entorn. I fent això he vist les primeres sargantanes amunt i avall\nI una papallona reina, la Vanessa atalanta.\nLa càmera es confonia amb el fosc de la papallona i el groc intens de la paret, molt més del que fa pensar la foto.\nAquesta espècie realitza migracions. Tenim poblacions que passen tot l'any aquí, però a l'hivern s'hi ajunten individus procedents del nord. Aquesta té les ales deteriorades, però vola normalment. Possiblement tot just desperta de la hibernació.\nÉs una papallona força confiada i et permet fer fotografies a curta distància. Tanmateix avui era exagerat. Li he fet fotos amb el mòbil i em deixava posar-li a menys d'un pam. No les recordo tant imprudents a l'estiu. De tant en tant deixava estar les flors i es posava sobre la paret, amb les ales exteses, a prendre el sol. Em recorden quan era petit, a l'estiu, a última hora de la tarda, quan puntualment la papallona reina aprofitava aquests últims raigs estenent les ales sobre una fusta o el mateix terra. De fet hi ha gent que l'anomena papallona de tarda d'estiu.\nI també he pogut fer fotos a un bufaforats (Macroglossum stellatarum). Sempre m'ha recordat als colibrís ja que mou les ales molt depressa en un vol estàtic mentre xucla el nèctar de les flors, talment com fan aquestes aus. En aquest cas es tracta d'una papallona.\nI és clar, per tot plegat, m'ha semblat un pecat tenir a les cries de Clemmys en el cobert on les faig hivernar. Les he posat al dipòsit a l'aire lliure on s'estaran fins a Novembre. Tot i que probablement encara glaçarà, no crec que corrin cap risc. Hauria de fer molt fred per gelar tot el dipòsit i en qualssevol cas estaré alerta de les prediccions.\nPel que fa a les adultes, avui he vist al mascle i poca estona. Fa uns dies també hi havia la femella assolellant.se. Aquest hivern ha estat molt suau, de fet la bassa no s'ha arribat a glaçar mai del tot. Però no per això les he vist més sovint. Han estat molt amagades tot l'hivern.\nPel que fa a les dues adultes que tenia en una altra bassa, les he fet hivernar com en el cas de les cries. Allà on les tenia no les podia controlar tot el que voldria. També les he tret aquest dilluns i de seguida han començat a assoleiar.se i a menjar (cuc de terra). Més endavant valoraré si tornar-les a aquella bassa.\nCom a novetat, aquest any estic experimentant amb la cria de cuc vermell de california (Eisenia foetida). En vaig comprar un parell de caixes al decathlon . Vaig comprar una compostadora i vaig omplir els calaixos amb fibra de coco. Al capdamunt fullaraca i en el dia de la foto una mica d'herba que vaig arrencar i que aviat es podrirà. Tot amb la humitat adient. A veure si crien.\nHi ha ous com aquest, possiblement de llimac\nPublicat per Jordi Sabaté a 11:27\nMarç marçot, mata a la vella a la vora del foc i a...


Espai Menut | Màgia x Ací fa la força. Jandro i Yunke, en el festival de Vila-real\nVaretes, capes, barrets i conills tot preparat per a una de les cites més esperades pels i les apassionades de l’il·lusionisme i de la màgia. Un any més, i ja són 12, torna el Festival de Màgia de Vila-real Màgia x ací. Un festival que segueix amb el propòsit de contagiar l’emoció i il·lusió, la creativitat i singularitat d’un treball que no és sol per a xiquets i que celebra la seua pròxima edició del 21 al 24 de març.\nLa màgia en totes les seues expressions, humor i espectacularitat d’una mateixa disciplina que s’adaptada tant per a un públic adult com familiar. Un festival que a més permet acostar l’il·lusionisme a la gent i despertar el seu interés. Màgia x ací, com ja és habitual, arrancarà el pròxim dijous 21 amb la seua faceta més solidària. L’espectacle Màgia Solidària de la mà de Patricia Ferrero i Andy que repeteixen novament en aquesta edició i als quals se suma el mag Miraver. Una vesprada en la qual recorreran les residències i centres d’ancians de Vila-real.\nEl 22 i 23 de març la màgia s’estén pels carrers de Vila-real amb els mags Héctor Sansegundo, Lebart i Mag Rafa. Dos dies de Màgia al carrer en el qual es podrà gaudir en la Plaça Major d’espectacles diferents a les 17.30 i les 19.00. I el millor és que l’entrada és lliure totes les passades.\nA la nit, i després de l’èxit en els seus espectacles anteriors, gaudeix de la Gala Unipersonal a l’Auditori Municipal Músic Rafael Beltrán Moner a les 22.30 amb Jandro, el mag més conegut de la televisió en el seu espectacle més Desgavellat amb entrades ja disponibles per 10 euros, però afanya’t que volen.\nEl dissabte 23 tindrà lloc el plat fort del festival ambla Gala internacional en el Auditori Municipal de Vila-real a les 22.30. Un espectacle que comptarà amb la presència de reconeguts mags internacionals i nacionals com són Yunke, Raúl Alegría, Fernando Arribas, Dani Polo i Arno. El preu de la entrada per a la Gala internacional és de 10 euros.\nPer a tancar el festival i perquè tota la família puga gaudir el matí de el diumenge 24 la protagonitzaran els xiquets i xiquetes amb la Gala infantil en el Auditori a les 12.00. En aquest cas amb el mag Samuel Arribas, Manolo Costa & Mindanguillo que acostaran la màgia als més xicotets. El preu de la entrada serà de 5 euros.\nDijous 21. Residència d’ancians. Màgia solidària: Patricia Ferrero + Andy + Miraver\nDivendres 22. Plaça Major (17.30 i 19.00). Màgia al carrer: Héctor Sansegundo + Lebart + Mag Rafa (entrada lliure)\nGala Unipersonal: Auditori Municipal Músic Rafael Beltrán Moner (22.30) Jandro (preu 10 euros)\nDissabte 23. Plaça Major (11.00, 17.30 i 19.00). Màgia al carrer: Héctor Sansegundo + Lebart + Mag Rafa (entrada lliure)\nGala Internacional Auditori Municipal Músic Rafael Beltrán Moner (22.30) Yunke, Raúl Alegría, Fernando Arribas, Dani Polo i Arno (preu 10 euros)\nDiumenge 24. Auditori Municipal Músic Rafael Beltrán Moner (12.00). Gala Infantil: Samuel Arribas, Manolo Costa & Mindanguillo (5€)\nLes entrades es podran adquirir a l’Auditori Municipal Músic Rafael Beltrán Moner, de dilluns a divendres de 10 a 14 h, i en entrades.vila-real.es\nAquesta entrada va ser postejada en Animació infantil, Newsd, Per edats, PortadaIzq, Tots els públics i etiquetada com Auditori Vila-real, Festival de magia, Jandro, magia infantil, Màgia x ací, Vila-real, Yunke per Clara Nieva. Bookmark the permalink.


Pont de Westminster - Fotografia de Zhifei Zhou en Unsplash\nEl Regne Unit va ocultar informació sobre les condemnes de 109 assassins, 81 violadors i un home declarat culpable de tots dos crims en els tribunals als països de la UE d'origen dels delinqüents. Segons informa The Guardian en exclusiva, aquesta situació s'ha produït per una gran falla informàtica massiva i el posterior encobriment de les autoritats britàniques.\nEls casos més greus es troben entre un total de 112.490 condemnes penals no enviades a les capitals rellevants de la UE durant un període de vuit anys. L'escàndol s'involucra en gran mesura a persones amb doble nacionalitat, que poques vegades són deportades fins i tot després de llargues condemnes de presó, el que deixa als estats membres de la UE potencialment cecs sobre si els condemnats per delictes al Regne Unit han ingressat a seu país des de llavors.\nAquesta informació, segons detalla The Guardian, posa entre les cordes a la policia del Regne Unit, en un moment en que depenen de la bona voluntat per a una cooperació contínua en l'intercanvi d'informació després de la pèrdua d'accés a les bases de dades de la UE a causa de l'Brexit.


Toc d'atenció de la UE - Notícies Economia - Notícies Economia - e-notícies\nEconomia · 7 de Juny de 2011. 22:33h.\nToc d'atenció de la UE\nDemana control del dèficit autonòmic i apujada de l'IVA\nLa Comissió Europea ha donat un toc d'atenció a Espanya per la seva situació econòmica. Brussel·les ha recomanat al Govern espanyol que redueixi els costos laborals a les empreses i suggereix que per fer-ho pot disminuir les cotitzacions que paguen a la seguretat social. El que es deixaria d'ingressar per aquesta banda, Brussel·les proposa que es compensi apujant l'IVA o amb un increment de la fiscalitat de l'energia.\nLes mesures no acaben aquí, perquè Europa també en vol per controlar el dèficit de les comunitats autònomes. En una referència poc habitual, l'Executiu comunitari ha advertit del risc que es pugui repetir el cas de Catalunya, on, amb el canvi de Govern, ha aflorat un dèficit més elevat del previst.\nLa Comissió desconfia de les previsions de dèficit del Govern espanyol i l'insta a limitar per llei la despesa de les autonomies. Només d'aquesta manera, s'assegura des de Brussel·les, es podran assolir, sense riscos, els objectius de reducció del dèficit, riscos que, segons la Comissió, provenen de comunitats com Catalunya, que ja ha incomplert el dèficit previst pel 2010 i també preveu fer-ho aquest any.\nTambé dins de les mesures destinades a millorar la situació de la desocupació i augmentar la productivitat, Brussel·les insta Espanya a finalitzar la reforma de la negociació col·lectiva i a reformar les clàusules de revisió salarial per garantir que "reflecteixen la productivitat i la situació local i de les empreses".\nPerò si les reformes laborals que s'han fet fins ara resulten insuficients per millorar la situació, la Comissió aconsella a Espanya que vagi més enllà "per reduir la segmentació del mercat de treball i millorar les oportunitats d'ocupació per als joves".\nAixí mateix, anima Espanya a reforçar el procés de reestructuració del sector de les caixes d'estalvis, "afrontant les debilitats que es mantenen en la seva estructura de govern". L'Executiu comunitari insta el gabinet espanyol a posar en marxa la reforma de les pensions i a realitzar actualitzacions regulars de l'edat de jubilació i el càlcul de les prestacions en línia amb els canvis en l'esperança de vida.\n'La Caixa', al rescat de les pimes d'alimentació\nS'enfonsa la venda d'habitatges


INSERLAB: Orientació acadèmica i professional per a la inserció laboral - Bones pràctiques\nBones Pràctiques INSERLAB: Orientació acadèmica i professional per a la inserció laboral\nINSERLAB: Orientació acadèmica i professional per a la inserció laboral\nINSERLAB és un títol propi de la Universitat Rovira i Virgili (URV), cofinançat per la Fundación ONCE i el Fons Social Europeu, que treballa la inserció laboral de joves amb discapacitat intel·lectual des d’aquestes tres fronts:\n– La discriminació social derivada dels estereotips que condicionen les possibilitats d’accés al mercat laboral dels joves amb discapacitat intel·lectual.\n– Els interessos i les motivacions individuals.\n– Un pla docent orientat al descobriment de vocacions i al desenvolupament de competències transversals.\nEl programa formatiu, de 38 crèdits ECTS, s’enfoca a millorar l’autonomia, la formació acadèmica i la preparació laboral per a l’accés a l’ocupació amb suport en una empresa ordinària. En paral·lel, INSERLAB proporciona experiències inclusives a dins de la comunitat universitària per mitjà d’un programa de mentoria.\nLa història d’INSERLAB comença amb números, estadístiques i dades sobre la situació al mercat laboral de les persones amb diversitat funcional. Actualment, a la Unió Europea, vuitanta milions de persones amb discapacitat no poden ser membres de ple dret de la societat. D’aquests vuitanta milions, els joves amb discapacitat intel·lectual són els més desafavorits. Les polítiques públiques del mercat laboral no milloren la realitat i han convertit la reducció de la bretxa salarial en una fita impossible d’assolir. La integració social i la independència econòmica dels joves amb discapacitat intel·lectual és, ara com ara, un somni.\nSortosament, fa tres anys la Fundación ONCE va posar en marxa el Programa Unidiversidad, orientat a desenvolupar programes formatius per a l’ocupació i la inclusió universitària de joves amb discapacitat intel·lectual. així, el novembre del 2018 es posava en marxa la primera edició d’INSERLAB. L’objectiu de la URV era simple: volíem un lloc de treball digne per als nostres estudiants. Per a arribar a aquesta finalitat, necessitàvem transformar els grups d’interès: la universitat, la seva comunitat, les empreses locals i la societat.\nAquest programa ha estat guardonat amb l’Aurora Diversity and Equality Award 2019, el Premi a la Innovació Docent del Consell Social de la URV 2020 i la Distinció Jaume Vicens Vives 2020.\nSens dubte, INSERLAB ha iniciat una nova etapa a la URV per construir el Camp de Tarragona del 2030. Les nostres accions tenen vocació transformadora per la vinculació amb els objectius de desenvolupament sostenible i amb el nostre compromís amb els aspectes següents:\n– La salut i el benestar dels estudiants, per mitjà d’un programa de vida universitària i de mentoria que els ajuda a ser membres de ple de dret de la comunitat.\n– Una educació inclusiva i de qualitat en proporcionar educació per a tothom i adaptar els mètodes docents a la diversitat cognitiva.\n– La igualtat de gènere, amb una orientació professional que treballa per igualar percentatges entre homes i dones.\n– Un treball digne per a tothom, amb accions que valoren les capacitats de l’estudiant.\n– La reducció de les desigualtats, amb un pla de comunicació orientat a trencar estereotips.\n– La creació d’aliances al territori per a assolir objectius compartits.\nAquests compromisos són els nostres objectius.\nEl programa INSERLAB està estructurat en quatre mòduls formatius, complementats amb activitats de vida universitària i un programa de mentoria en què participen estudiants de la URV. El mòdul de competències digitals dota l’estudiantat d’habilitats per a treballar amb programes ofimàtics, tecnologia mòbil i aplicacions. Els dos mòduls relacionats amb les habilitats socioemocionals i sociolaborals doten els estudiants d’eines per a relacionar-se amb èxit en un entorn laboral. El quart mòdul és pràctic, i potencia l’aprenentatge basat en projectes amb l’assignatura d’emprenedoria social, les pràctiques curriculars, tallers vocacionals i un model d’avaluació competencial orientant a les habilitats que els milloren l’ocupabilitat. Les pràctiques d’INSERLAB segueixen la filosofia de l’ocupació amb suport. Estan centrades en la persona, en el principi de «no més suport del que es necessita ni menys del que és necessari» i en els protocols del treball amb suport i treball personalitzat.\nCada estudiant té assignat un tutor o tutora per a treballar els factors que obstaculitzen la seva inserció laboral, com per exemple la disposició individual envers el propi procés d’inserció laboral. Tutoria rere tutoria, els estudiants van perfilant els seus interessos i motivacions, i definint objectius acadèmics i professionals.\nLes activitats de vida universitària i el programa de mentoria contribueixen a la plena integració de l’estudiant a la comunitat de la URV i a millorar el seu benestar socioemocional. Així mateix, creen sinergies amb el Pla Docent, en potenciar els resultats d’aprenentatge del mòdul d’habilitats socials.\nLes hores lectives i les pràctiques es reparteixen entre els mesos de novembre i juny.\nEn el programa INSERLAB, el Pla de Comunicació juga un paper clau a l’hora d’ajudar els participants a la integració sociolaboral en el programa formatiu. El pla té aquests objectius estratègics: (1) acostar el projecte a la societat, (2) convertir-lo en un curs de referència per a altres universitats i (3) conscienciar sobre la desigualtat ’oportunitats de les persones amb discapacitat intel·lectual en matèria d’educació i ocupació. L’anàlisi de la presència al mitjans de comunicació indica que, del total de notícies generades, un 31,8% ha valorat les capacitats dels estudiants i un 52,6% ha donat a conèixer el programa i a potenciar la marca INSERLAB com a formació inclusiva de qualitat.\nEls tutories individuals dutes a terme durant les dues primeres edicions d’INSERLAB permeten valorar els resultats des del punt de vista dels participants. L’anàlisi de la informació qualitativa obtinguda mostra un estudiantat amb més competències per a incorporar-se al mercat laboral ordinari, amb més autonomia, més habilitats per a les relacions sociolaborals i un millor coneixement dels seves capacitats i dels seus interessos. L’estudiant millora així les possibilitats d’ocupabilitat, perquè aprèn a valorar les seves capacitats i el nivell d’autonomia en relació als requeriments d’un lloc de treball. No tots han acabat obtenint un contracte, ja que aquí els problemes del model productiu i la crisi econòmica iniciada amb la pandèmia són una barrera més de difícil solució a mitjà termini.\nINSERLAB és un programa ambiciós que involucra quinze entitats externes, vint-i-cinc professors i diferents serveis de la URV. L’impacte que té a dintre i a fora de la comunitat universitària és evident: la sostenibilitat futura depèn de la consolidació d’aquesta xarxa per a assolir objectius compartits. INSERLAB és un programa totalment gratuït per als participants i, en aquest sentit, el futur d’aquests està lligat a la continuïtat del programa Unidiversidad de la Fundación ONCE.\nAmb voluntat transformadora, INSERLAB vol fer una aposta per dedicar més hores a la formació dual amb pràctiques curriculars amb suport, tallers vocacionals i un projecte d’emprenedoria social. La viabilitat d’aquests model formatiu gira entorn d’una xarxa de cocreació amb entitats i amb professionals del territori. L’experiència d’INSERLAB demostra que les millors oportunitats per a la inserció laboral dels joves amb discapacitat intel·lectual es troben fora de les aules.\nParal·lelament, es treballa amb els alumni d’INSERLAB perquè continuïn mantenint la seva vinculació a la URV i aprofitin les oportunitats del Programa Alumni que ofereix la URV\nLa conclusió final la deixem a les mans d’en Gerard, exestudiant d’INSERLAB. En Gerard defineix així la seva experiència: «Haver format part del curs INSERLAB a la URV de Tarragona ha estat una experiència inoblidable. He après a tenir més autoestima, a perdre la por, la timidesa, a no rendir-me mai, a lluitar per allò que desitjo. Era un repte que havíem d’assolir i crec que hem deixat la nostra marca a la URV. Les persones amb discapacitat no tenim barreres si ens proposem aconseguir allò que volem i desitgem.»\nProgrames de col·laboració Universitat-Societat\nTeresa Torres Coronas, Ángel Belzunegui Eraso, Jorge de Andrés Sánchez, Laureano Jiménez Esteller, Jordi Navarro Lliberato, Tàrek Lutfi Gilabert, Yolanda Ruiz Santos, Jordi Andreu Corbaton, Alícia Vallespí Tejedor, Marta Díaz Francesch, Cristina Rey Reñones, María José Simón Olmos, Neus Càrdenas Morell, Sílvia Moragues Hernández, Montserrat Domènech Auqué, Ariadna Figueras Rabadà, Patricia Cabré Mazzucchell, Vanessa Rejano Mansilla, Immaculada Rosell Morales Josefina Masip Tarragó, Anna T. Coll Sández, Claudia Egea Sabaté, Carles Lozano Romaguera, Víctor Molina Navas i Aurora Saez Rodríguez.\nContacte. Teresa Torres Coronas: teresa.torres@urv.cat


Els serveis bàsics pugen per sobre de l'IPC | Consumer\nEls serveis bàsics pugen per sobre de l’IPC\nLes principals factures domèstiques tindran un increment superior a la inflació, encara que les relacionades amb el gasoil es reduiran per la caiguda del preu del cru\nAmb l’inici del nou any els usuaris notaran un increment en les principals factures domèstiques, però també en serveis com el transport o el correu, que pugen els seus preus amb cada canvi de calendari. En molts casos aquestes pujades es produeixen per sobre de l’1,4% que marca la inflació existent a Espanya . De fet, llum, telèfon i transports pugen més que l’IPC en 2009. Com a contrapartida, hi ha altres serveis que relaxen les economies domèstiques en aquest nou exercici (els productes derivats del gasoil com a butà o gasolina), que veuran descendir les seves tarifes fins a un 4% en algunes factures. També hi haurà un respir per els qui tinguin contractada una hipoteca, ja que la quota mensual baixarà com a conseqüència de la caiguda de l’Euribor fins a la barrera del 3%, la qual cosa pot suposar un estalvi d’entre 50 i 300 euros al mes.\nLes principals pujades\nLa principal pujada és la de la factura de l’electricitat, que afecta a prop de 25 milions de consumidors i que representarà un increment mitjà del 3,4%. Però també hi ha pujades en altres subministraments bàsics per a una economia domèstica, com la del rebut de l’aigua, la quantia de la qual depèn de cada ciutat. Com cada any, el transport puja i en 2009 treure un bitllet d’AVE costarà un 4% més que l’any anterior; enviar una carta és més car des de l’1 d’aquest mes, en passar la tarifa d’un segell normal per a l’enviament nacional de 0,31 euros 0,32 euros. Autopistes, telefonia, transport terrestre i taxis completen el quadre de pujades a les quals hauran de fer front els consumidors.\nTreure un bitllet en l’AVE costarà un 4% més i les tarifes per a Rodalies s’han encarit per sobre del 6%\nElectricitat: el rebut de la llum s’incrementarà en aquest inici de l’any en un 3,4% de mitjana, de manera que caldrà abonar en cada factura una mitjana d’1,12 euros més pel que fa a l’anterior exercici. A això caldrà afegir altres increments que es produiran amb seguretat durant l’any, després de les revisions trimestrals, amb el que es podria aconseguir el 9% d’increment durant tot 2009.\nAigua: a causa del sistema de tarificació d’aquesta energia, les pujades no seran les mateixes en totes les ciutats, encara que la mitjana està quantificada en un 4,5%. Així, per exemple, als usuaris de Madrid l’aigua els costarà un 2,4% més, mentre que els habitants de Barcelona notaran un increment del 8,3%.\nTelefonia: Telefónica ha pujat per a aquest exercici la seva quota d’abonament, el cost d’establiment de trucada i el preu del minut per tots els seus abonats. Com a conseqüència d’això, l’increment mitjà per aquest concepte serà del 0,7%.\nCorreus: les tarifes per manar cartes s’han encarit un 2,66% de mitjana, encara que els serveis que més han notat les pujades són els segells per a l’enviament de cartes dins del territori nacional, i les targetes, que s’han incrementat en un 3,22%. Amb la nova pujada cada segell per a Europa costa 0,62 euros enfront dels 0,60 euros que valien fins al 31 de desembre de 2008, la qual cosa implica una pujada del 2,04%.\nTransport ferroviari: a partir d’ara viatjar costarà també més als usuaris del tren aquest mitjà de transport, ja que hauran d’abonar un 6,28% més en tots els serveis de Rodalies. La pujada en els bitllets de les unitats d’Alta Velocitat aconsegueix el 4%.\nAltres transports: tampoc s’han lliurat de la pujada els autobusos interurbans o els taxis. Mentre els primers han incrementat les seves tarifes en un 5,75%, agafar un taxi suposarà un desemborsament addicional per als seus usuaris d’un 6% més que el passat exercici. D’altra banda, viatjar per les autopistes espanyoles de peatge suposa un increment del 4,46%, mentre que les alces en autobusos urbans i metre varien a cada ciutat. A manera d’exemple, els usuaris de l’abonament transporti de la Comunitat de Madrid hauran d’abonar 2,50 euros més.\nLa quota mensual d’una hipoteca pot abaratir-se entre 50 i 300 euros, a causa de la baixada de l’Euribor\nServeis que s’abarateixen\nNo totes són males notícies per als interessos dels consumidors, ja que la inflació ha donat un petit respir a les economies domèstiques en situar-se en el punt més baix des dels últims anys. A més, des d’aquest exercici serà més barat comprar un habitatge, a causa del descens dels seus preus, al que s’uneix la baixada en la factura del gas com a conseqüència del descens en el preu del cru. Per tant, aquests són els aspectes positius que ha portat 2009 per als pressupostos familiars:\nInflació més baixa: l’Índex de Preus de Consum (IPC) va baixar cinc desenes al desembre de 2008 respecte al mes anterior i la taxa interanual va caure un punt, fins a l’1,4%, aconseguint el seu nivell més baix de l’última dècada, segons les dades fetes públics per l’Institut Nacional d’Estadística (INE). En concret, aquesta taxa de l’1,4% és la més baixa des de desembre de 1998, quan la inflació va aconseguir també l’1,4%, i és a més 2,8 punts inferior a l’obtinguda a tancament de 2007, que va ser del 4,2%.\nHabitatge nou més barata: el preu de l’habitatge nou va baixar en tota Espanya un 6,6% en 2008. El preu de l’habitatge nou de tipus mitjà a les capitals de província es va situar el passat mes de desembre en 2.712 euros per metre quadrat construït, que per a un habitatge de 100 metres quadrats equival a 271.200 euros. En les 21 poblacions de més de 100.000 habitants que no són capitals de província analitzades per la Societat de Taxació, el preu mitjà del metre quadrat es va situar en 2.287 euros, la qual cosa suposa un descens interanual del 6,2%, i del 5% respecte al semestre anterior. En les poblacions de més de 50.000 habitants, els preus van baixar en els últims dotze mesos un 5,1%, i un 4,1% des de juliol de 2008, fins a 2.096 euros per metre quadrat. En el cas de les poblacions de més de 25.000 habitants, la caiguda mitjana va ser del 4,7% en l’últim any i del 3,4% entre juliol i desembre, amb un preu mitjà per metre quadrat d’1.934 euros.\nEnergia domèstica: altres productes que han baixat de preu amb l’inici del nou exercici són els que tenen a veure amb els gasoils. En concret, el butà ho ha fet en un 1,74%, la qual cosa suposa que cada llar estalviarà 26 cèntims per cada unitat, mentre que el gas natural també pot reduir les seves tarifes en un altre 3,62%. Pel que fa a la gasolina, si ben els peatges de carretera van a pujar un 4,2%, la gasolina està un terç més barata que el passat estiu.\nAbaratiment de les hipoteques: aquelles persones que revisin ara el seu crèdit hipotecari es trobaran amb què haurà baixada la seva quota mensual a causa que l’Euribor s’ha situat en la barrera del 3% per primera vegada en dos anys. L’Euribor, el tipus d’interès al que els bancs es presten diners a la zona de l’euro, va tancar l’any 2008 en el 3,049%, la qual cosa va situar la mitjana de desembre en el 3,452%, la seva major baixada mensual durant els últims sis anys després d’haver sobrepassat la barrera del 5% durant 2008. Això suposarà un alleujament a els qui hagin de fer efectiu el pagament mensual de la hipoteca ja que s’abaratirà entre 50 i 300 euros, en funció de l’import prestat i el termini d’amortització que s’hagi subscrit.\nD’aquesta forma, una hipoteca mitjana de 150.000 euros a un termini d’amortització de 25 anys i amb un diferencial de 0,5 punts percentuals sobre l’Euribor, tindrà una rebaixa mensual de 115 euros, en passar la quota de 902,68 euros a 787,60 euros, la qual cosa suposarà a l’any un estalvi d’1.380 euros.\neuros incremento-ca precio-ca serveis transport


La importància del Dia sense Cotxes: una millor salut sense contaminació | betevé\nLa pol·lució provoca més risc de morir de càncer o ictus\nSarai Sarroca | Sergio Segura | dissabte, 22 de setembre del 2018, a les 11.09\nAquest dissabte, 22 de setembre, se celebra el Dia sense Cotxes a la ciutat, en el marc de la Setmana Europea de la Mobilitat. S’han programat algunes activitats lúdiques sota el nom La Mercè respira!, Durant la jornada sense cotxes es dona prioritat al pas dels vehicles més sostenibles, al transport públic i a les bicicletes, a Gran de Gràcia, amb restriccions de vehicles privats de motor de 17 a 21 hores. També es talla el trànsit de la via Laietana, entre la plaça d’Antoni Maura i fins al passeig d’Isabel II.\nA Barcelona respirem un dels aires més contaminats d’Europa. L’Organització Mundial de la Salut ja va alertar els organismes corresponents que gairebé el 70 % dels habitants de la ciutat s’exposen a quantitats de diòxid de nitrogen i partícules en suspensió (PM) superiors als permesos per la Unió Europea. De fet, es calcula que un habitant de la ciutat respira cada any 292 kg d’aire contaminat.\nBarcelona és la cinquena ciutat europea amb més contaminació atmosfèrica, després de Milà, París, Roma i Berlín. Londres i Madrid van al darrere de la capital catalana. El fet que això sigui així és, en bona part, perquè Barcelona és la ciutat d’Europa amb més densitat de vehicles, amb gairebé 6.000 cotxes circulant per km2 i això representa el doble que Madrid o el triple que Londres.\nMés risc de morir per càncer o ictus\nEls efectes negatius de la contaminació sobre la salut de les persones estan estudiats i provats. La pol·lució augmenta el risc de mortalitat i d’hospitalitzacions per càncer, malalties pulmonars, ictus i altres patologies cardiovasculars. Fins ara, n’han alertat diversos estudis. Una investigació de l’Agència de Salut Pública de Barcelona del 2017 va concloure que la ciutat evitaria 250 morts i 1.500 hospitalitzacions l’any si es rebaixés la contaminació als nivells recomanats. Els experts també conclouen que la reducció de la pol·lució atmosfèrica podria evitar 3.000 morts prematures anuals a l’entorn metropolità, 5.100 casos de bronquitis en adults, 31.100 en nens i 54.000 atacs d’asma en nens i adults.\nTambé el 2017, investigadors de l’Hospital Vall d’Hebron van relacionar el dièsel i el risc de patir infarts greus.\nEls nivells d’exposició mitjana anuals, entre 10 i 50 micrograms per metre cúbic, que són els nivells als quals estem exposats a la majoria de ciutats europees, augmenten de forma exponencial el risc de morir per un infart agut de miocardi o de morir a causa d’un ictus. Així ho explica Rosa Maria Vivanco, investigadora de malalties vasculars cerebrals de l’Institut Hospital del Mar d’Investigacions Mèdiques.\nL’investigador d’ISGlobal Xavier Basagaña va més enllà. Diu que els contaminants provoquen “efectes aguts” en gent que ja està malalta de problemes cardiovasculars o respiratoris, sobretot en els dies amb pics de contaminació. D’altra banda, el doctor en bioestadística destaca que si una persona està exposada crònicament a respirar aire contaminat, aquesta tindrà més risc de desenvolupar malalties o tenir una funció pulmonar més baixa. “Ara comença a haver-hi diversos estudis que demostren que també poden haver-hi efectes de la contaminació en el cervell i en altres malalties com la diabetis”, apunta.\nSolucions per evitar la contaminació\nPer reduir l’exposició als contaminants de l’aire s’aconsella no fer ús de cotxes o motocicletes. Fer els desplaçaments amb transport públic, caminant, bicicleta o patinet. Si es vol fer activitat física, es recomana evitar les vies amb més trànsit rodat, com Balmes, Muntaner o la Gran Via, i evitar també les hores amb més contaminació i que acostumen a ser al migdia i la tarda. També es recomana ventilar els habitatges a les hores amb menys trànsit al carrer.\nLes solucions per reduir els nivells de pol·lució a la ciutat la tenen les administracions, segons expliquen els investigadors. “Calen polítiques de salut pública que redueixin l’exposició a la contaminació”, diu la investigadora Rosa Maria Vivanco. El cap de Neurologia de l’Hospital del Mar, Jaume Roquer, explica que cal una actuació conjunta. “Si tenim la pressió alta, colesterol, diabetis… podem fer un autocontrol. Però la contaminació ens està danyant d’una forma global, no ens n’adonem, no en som conscients i potser no ens ho creiem. No hi podem actuar individualment.”\n— contaminació atmosfèrica — festes de la Mercè — trànsit\nLeticia Dolera fa un pregó marcat per la situació política i la reivindicació feminista\n25 anys de Toc d’inici amb un to marcat marcadament reivindicatiu\nCom arriben les colles castelleres de la ciutat a la diada de la Mercè?\nEl Barcelona Park(ing) Day transforma 80 places d’aparcament per a l’ús ciutadà


Actualitat | Page 2 | Campus Docent Sant Joan de Déu\nEl Campus Docent Sant Joan de Déu obre el Primer Congreso de Enfermería celebrat a Bogotà, Colòmbia\nEl passat 11 d’octubre, la professora Esther Insa va realitzar la conferència inaugural del Primer Congreso de Enfermería organitzat per la EAESR titulada: “Humanización y nuevas tecnologías en la educación del S.XXI”.\nExperiència de la primera mobilitat del Campus Docent finançada per la UE a l’empresa d’atenció domiciliària Buurtzorg\nAmb el nou curs es reprenen els Cafès d’Innovació, uns espais de reunió mensual organitzats per la Comissió d’Innovació i Docència amb l’objectiu de mantenir el professorat assabentat de noves metodologies, eines docents, avenços i canvis tecnològics en matèria d’infermeria i docència.\nAnàlisi d’escenaris tecnològics interdisciplinaris basat en metodologia de simulació. Una activitat docent en el marc de l’Escola d’Estiu de l’eHealth Eurocampus\nEntre les activitats que el Campus Docent ha portat a terme en el marc de la III Escola d’Estiu eHealth Eurocampus es troba la de disseny i implementació d’una activitat formativa basada en la metodologia de simulació.\nEl Campus Docent participa a la 3ª edició de l’Escola d’Estiu eHealth Eurocampus\nEl Campus Docent, de la mà de la Fundació per a la Recerca Sant Joan de Déu, ha participat per tercer any consecutiu en el Projecte Europeu Erasmus+ titulat eHealth Eurocampus Summer School, un projecte cofinançat per la Unió Europea.\nIX Cafè d’Innovació. Sessió 6 de 6: innovacions al Campus Docent SJD\nDurant una sessió organitzada per la Comissió d’Innovació i Docència, 6 professors del Campus van presentar les seves innovacions a l’aula, el passat 28 de juny.\nVIII Cafè d’Innovació. Sobre l’avaluació per competències a l’aula\nEl passat 20 de juny, l’Albert Saenz, formador de professors en la metodologia de l’aprenentatge basat en problemes (ABP), va participar com a ponent al VIII cafè d’Innovació del Campus Docent, on es va parlar de l’avaluació per competències.


Les estacions d'esquí espanyoles superen els mil quilòmetres de neu aquest cap de setmana\nUn total de 32 estacions d'esquí estaran obertes aquest cap de setmana a la Península Ibèrica amb una oferta de 1.037 quilòmetres de neu , uns 240 més < / b> que la setmana passada.\nSegons ha informat la Associació Turística d'Estacions d'Esquí i Muntanya ( Atudem), la major oferta està en Formigal (Osca), amb 165 quilòmetres de pistes i dos metres i 30 centímetres de gruix, i en Baqueira Beret (Lleida), que compta amb 151 quilòmetres esquiables i un gruix màxim d'un metre i 80 centímetres.\nA continuació, Sierra Nevada (Granada) ofereix 90 quilòmetres de pistes amb dos metres de gruix, Masella (Girona) 72 quilòmetres amb un metre i 20 centímetres, La Molina (Girona) 68 quilòmetres i un metre amb 10 centímetres, Cerler (Osca) 63 quilòmetres amb un metre i 30 centímetres, Boí Taüll < / b> (Lleida) 45 quilòmetres amb un metre i 40 centímetres, Astún (Osca) 42 quilòmetres i un metre amb 40 centímetres i Candanchú (Osca) 39 quilòmetres amb un metre amb 80 centímetres.\nA més, Portainé ( Lleida) ofereix 27 quilòmetres amb un metre i 40 centímetres, Espot (Lleida) 25 quilòmetres amb un metre i 25 centímetres, Sant Isidre (Lleó) 24 quilòmetres amb un metre, Alt Campoo (Cantàbria) 20 quilòmetres amb 80 centímetres i Valdesquí (Madrid) 20 quilòmetres amb 70 centímetres.\nPer sobre de la desena de quilòmetres esquiables estan també Valdezcaray ( la Rioja), amb 16 quilòmetres amb un metre; Vallter (Lleida), amb 13 quilòmetres amb 95 centímetres; Javalambre (Terol), amb 13 quilòmetres amb 70 centímetres; La Pinilla ( Segòvia), 13 quilòmetres amb 90 centímetres; Valdelinares (Terol), amb 12 quilòmetres amb 70 centímetres; Valgrande-Pajares (Astúries), amb 11 quilòmetres amb un metre i 5 centímetres, i Serra de Béjar (Salamanca), amb 11 quilòmetres amb 80 centímetres.\nAixí mateix, obren també Manzaneda (Orense), amb 10 quilòmetres; Fonts d'Hivern (Astúries), amb nou; Núria (Girona), amb set; Tavascan (Lleida), amb sis; Lunada (Burgos), amb cinc; Navacerrada (Madrid), amb cinc, i La Molina (Lleó), amb quatre.\nFinalment, entre les estacions d'esquí de fons, < b> Lles (Lleida) ofereix 25 quilòmetres de pistes, Larra-Belagua (Navarra) 16, Plans de l'Hospital (Osca) 15 i Candanchú (Osca) 5.


L’Estat espanyol és un dels països on l’origen social dels progenitors té més influència en la posició dels fills - Social.cat\nEls fills d'universitaris tenen 23,5 punts més de possibilitats d'accedir a posicions altes, segons un estudi\nDissabte, 11 de juliol de 2020 | 09:15 h\nl’Estat espanyoli Itàlia són els països on l'efecte és més marcat | Annie Sprat (Unsplash)\nL’Estat espanyol és un dels països on l'origen social dels progenitors té més influència en la posició social dels fills. Així ho indica l'estudi ‘Què influeix més en la posició social d'una persona, les habilitats o l'origen familiar?’, publicat per l'Observatori Social de la Fundació la Caixa.\nL'informe l'han dut a terme investigadors de la Universitat Pompeu Fabra (UPF) i del Max Planck Institute for Demographic Research. Aquest analitza l'estat de la meritocràcia en 21 democràcies avançades i hi troba considerables diferències. Als països nòrdics, el Canadà i els Països Baixos la mobilitat està menys condicionada per la classe social. En canvi, l’Estat espanyoli Itàlia són els països on l'efecte és més marcat.\nA l'Estat, els fills d'universitaris tenen 23,5 punts més de possibilitats d'accedir a posicions socials altes que no pas els fills de pares sense estudis.\nTot i això, segons els autors, en totes les democràcies analitzades els fills de pares amb estudis superiors tenen més possibilitats d'acabar en posicions socials elevades que els fils els pares dels quals no tenen aquest nivell educatiu. De la mateixa manera, també estan més protegits d'acabar en posicions socials baixes.\nLa investigació també indica l'existència d'un “terra de vidre”, present a tots els països, que protegeix els fills d'orígens més avantatjats a baixar en l'escala social. A l'Estat espanyol, els fills d'universitaris tenen moltes menys possibilitats (24,3) d'acabar en posicions socials baixes que no pas els fills de persones sense estudis. Aquest fenomen també es dona quan els fills d'universitaris tenen baixes habilitats cognitives i no cognitives.\nD'altra banda, indica que, sigui quin sigui l'origen social familiar, les persones amb més possibilitats d'ascens social són les que tenen altes habilitats cognitives i no cognitives, seguides dels individus amb altes habilitats no cognitives, tot i que amb nivells baixos de cognitives. En canvi, els que en tenen no cognitives tenen menys possibilitats.\nObservatori Social Fundació la Caixa


[Pep Valenzuela] El perdó del rei belga pel colonialisme enmig de la Covid-19*\nYou are here: Home / Veus / Opinions / [Pep Valenzuela] El perdó del rei belga pel colonialisme enmig de la Covid-19*\nLa desigualtat com a resultat d’una relació marcada per l’explotació i l’acaparament d’oportunitats. Aquesta és una de les conclusions de l’estudi d’en Chales Tilly publicat amb el títol La desigualdad persistente (Manantial, Buenos Aires, 2000). Una relació que es produeix entre grups socials i també entre nacions. La crisi en què ens trobem des de l’inici de la pandèmia, que té quelcom de nou i desencadenant, i molt de vell, deixa veure de forma molt clara la desigualtat social.\nL’arribada violenta i invasiva, virulenta, valgui la redundància, del virus de la Covid-19, ens ataca quan no tenim defenses biològiques a punt (sobretot a la part «més desigual» de la societat) i amb un sistema sanitari, més desvalgut encara que nosaltres, com a conseqüència, principalment, de les retallades i manca d’inversió i preparació, que han debilitat la raó de ser del sistema, precisament, de «previsió social».\nLa pandèmia, per altra banda, ha colpejat la majoria de països del món i, per això, ha provocat des del principi anàlisis i debats sobre les conseqüències més «catastròfiques» que produiria en els «més desiguals». S’anunciava el pitjor per a l’Àfrica, tot aixecant una mena de plany unànime sobre les «persistents desgràcies» d’aquest continent.\nHa coincidit això amb les celebracions del 60 aniversari de la independència formal de la República Democràtica del Congo, abans l’anomenat Congo belga. Un moment escollit pel rei Felip de Bèlgica per fer arribar una petició de perdó per la violència i els patiments causats durant la colonització i després. No és un fet totalment inaudit, però de ben segur poc habitual, un reconeixement de la dimensió de les culpes sense igual, i a més de part del cap d’una casa reial activa en el cor de la Unió Europea.\nEl rei Felip escriu: «Es van cometre actes de violència i crueltat que pesen encara sobre la nostra memòria col·lectiva. El període colonial que seguí produí igualment sofriments i humiliacions. (…) el dolor de les quals revifa per les discriminacions encara avui massa presents en les nostres societats».\nUn comportament que se situa a anys llum del de la corona que pesa sobre «els súbdits» del regne d’Espanya, a banda tot el currículum de corrupció que malgrat les denúncies, sobretot de la premsa estrangera, i els intents de promoure processos judicials a l’Estat continuen impunes.\nTornant a les discriminacions citades, sota altres formes aquestes continuen condemnant a la pobresa, la misèria, la fam, la malaltia i la mort desenes de milers de persones en els països de naixement, en els de trànsit migratori i en els d’arribada.\nEn hores en què de forma quasi unànime, es considera que caldria replantejar-s’ho tot, seria bo començar per fer servir, especialment els mitjans de comunicació, conceptes que facilitin entendre la realitat en la seva complexitat. Tant pel que fa a les relacions que creen desigualtat dintre dels nostres països com entre les nacions del món.\nDesigualtat, per exemple, n’és prou ambigu, com a concepte, poc concret. A més, sol ser una resultant i no una causa (en teoria tothom neix igual o tothom és igual davant la llei…). Per més que, després, aquesta mateixa pot, al seu temps, esdevenir causa d’altres. Parlar de desigualtat ha esdevingut un lloc comú, però més aviat com d’un fet «natural», fins i tot quan es reconeix com a injustícia, presentada com a «efecte col·lateral» del creixement, o fins i tot «foc amic» de la lluita pel desenvolupament de la majoria: el sistema funciona bé, o és el que millor funciona, i això és un preu a pagar…\nQuan els mitjans parlen de pobresa (de persones o països), la majoria solen fer-ho en termes estadístics. Aquí funciona també la naturalització del problema o del crim, amagat rere els números i els índexs; o, directament, es culpabilitza la mateixa gent i països de la situació en què es troben.\nTot plegat, en un món de desigualtat i pobresa amagades sota conceptes amables o, com a mínim, difusos i ambigus, la mateixa gent que inverteix fons a especular amb habitatge o finançar producció o venda d’armament, o fer grans transaccions en capitals que comporten deslocalització d’empreses, després poden posar diners en una fundació d’ajuda a persones sense feina i sense sostre, o per a bancs d’aliments.\nAixí, és possible que al mateix rei del país que demana perdó pels «actes de violència i crueltat» (que encara dura), encara li donin el Nobel de la Pau; quan el seu regne de Bèlgica i la UE es continuen beneficiant dels guanys que les estructures econòmiques heretades o desenvolupades a partir del colonialisme continuen produint.\nEstructures que no són més que una part del tot («economia-món» deia en Wallerstein) que funciona també en els països enriquits, espoliadors, del centre o primer món, també anomenats «rics», «desenvolupats», «industrialitzats»… així ja es pot!!\nAra que, sembla que amb més motius, tocaria parlar de tot, seria bo anar-hi a fons, sense ambigüitats, disfresses ni malentesos que amaguen realitats que, després, costen vides però ningú no sap per què.\n*Opinió publicada a originalment a: www.media.cat


Cerca totes les ofertes d'hotels a Penmon Entrada:\nGraig...Habitacions per nit per només Gwyndaf Bed And Breakfast...Habitacions per nit per només Gwyndaf Holiday Cottage...Habitacions per nit per només Més zones a Beaumaris\nPenmon és la mescla perfecta de tranquilitat i oci a l'emocionant ciutat de Beaumaris. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Una destinació d'innegable popularitat , Penmon ofereix una escapada memorable amb els seus famosos llocs i bon menjar. Estalvii temps i diners fent la reserva amb Agoda.com, que us promet les millors opcions d'hotels a Penmon i molts més àrees a Beaumaris. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Simplement entri les seves dates d'estada a la nostra pestanya de recerca per a trobar les millors ofertes d'hotels a Penmon.\nHotels destacats a Penmon, Beaumaris\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Beaumaris, Graig és l'el·lecció...\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Beaumaris, Gwyndaf Bed And Breakfast...\nAl visitar Llangoed, vosté es sentirà com a casa a Gwyndaf Holiday Cottage, què li ofereix un...\nHotels a Penmon: Graig


Gegantes i Diablesses: trencant estereotips sexistes en la cultura popular | elsot.cat\nRoca Umbert Fàbrica de les Arts, Nau B1.\nEnric Prat de la Riba 77, 08401 Granollers\nLa recreació d’esdeveniments de cultura popular -siguin o no patrimonials- i la construcció d’identitats de gènere són indestriables. Hi ha pràctiques i esdeveniments festius que reprodueixen prejudicis i estereotips però també poden ser espais on qüestionar les normes i el paper dels sexes.\nLa jornada “Gegantes i diablesses. Trencant estereotips sexistes en la cultura popular” vol reflexionar-hi, presentar alguns casos de bones pràctiques i dibuixar quins instruments tenim per promoure i fomentar, des de les polítiques públiques, la igualtat de gènere i la protecció del patrimoni cultural i etnològic.\nLa jornada s’adreça de manera preferent a personal tècnic dels àmbits de cultura, festes, joventut, ciutadania i participació; també a juntes directives i persones associades a entitats culturals. La jornada és gratuïta, però és necessari formalitzar la inscripció.\nSi teniu símptomes o heu estat en contacte directe amb un malalt de COVID-19 quedeu-vos a casa i no assistiu a la jornada.\nEl públic assistent a la jornada haurà de portar posada la mascareta obligatòriament en tot moment.\nL’espai s’obrirà 30 minuts abans d’iniciar la jornada per facilitar l’accés i evitar aglomeracions. Caldrà respectar els protocols, distàncies de seguretat i les indicacions que es facilitaran a les persones assistents.\nQuedaran prohibits els moviments de lloc una vegada feta l’acomodació. Es donaran instruccions pertinents per a les pauses programades.\nNo s’entregarà programa de mà ni cap mena de material. Estaran disponibles al web.\nLa neteja, desinfecció i ventilació dels espais seguiran les recomanacions fetes pel Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya.


Cristians, quina diferència hi ha entre el pecat i el mal? 2020\nCristians, quina diferència hi ha entre el pecat i el mal?\nGràcies per la pregunta amic\nI he de dir, és una molt bona pregunta.\nSóc la meva opinió,\nEl mal és el que ve o passa davant del pecat.\nDe manera que podríeu dir que el Mal és el Pensament i que el Pecat és l’acció d’aquest Pensament.\nPicture a Murder; el "Mal" està contemplant l'assassinat i pensant en tots els passos i pensaments sobre ell, "Pecat" està executant aquest Pla i la realització de l'assassinat.\nLa gent no sol “fer” les coses, cada acció arriba després de pensar molt.\nEl mal és simplement qualsevol cosa que separi l’home de Déu. En aquest cas, fins i tot les coses innòcues o de qualsevol altra manera poden ser malament: menjar, beguda, medicaments, feina, etc. Si el que feu és evitar que tingueu una relació estreta amb Déu, és dolent per vosaltres i cal frenar-lo. o posat cap avall.\nEl pecat és un acte de rebel·lió contra Déu, fent deliberadament alguna cosa que Déu ha dit que no fa.\nLa diferència és una qüestió de causes i conseqüències.\nEl pecat, en faltar l’objectiu o la marca, pressuposa decisió, pensament actiu i acció.\nEl procés segueix paterns invisibles o ocults, però alguna cosa s’ha de moure, canviar, perquè el pecat irrompi.\nEl mal tracta més d’una absència, una força destructiva passiva i fosca.\nElie Wiesel resumeix la naturalesa del mal amb algunes línies simples.\nEl contrari de l’amor no és l’odi, és la indiferència. El contrari de l'art no és lletjor, és indiferència. El contrari de la fe no és heretgia, és indiferència. I el contrari de la vida no és la mort, és la indiferència.- Elie Wiesel\nEl pecat no és causa sinó conseqüència.\nEl mal, al contrari, absorbeix lentament la vitalitat per crear els plantejaments per al crim conscient del futur o inconscient.\nDe vegades el pecat es converteix en l’única reacció possible perquè el mal s’esvaeixi.\nJesús va manifestar afecte regular pels pecadors, menys per les males mentes retorçades.\nEn sentir-ho, Jesús els va dir: "No són els sans els que necessiten un metge, sinó els malalts. No he vingut a cridar els justos, sinó els pecadors.\nMat 9:13 Referències creuades (37 versos)\nEl pecat o el mal? Tu decideixes. L’evidència de la història suggereix fortament que el sexe no reproductiu és la fruita prohibida menjada per Adam i Eva al jardí d’Eden, ja que tot i que la història incorpora consells sexuals, el manament de Déu de “ser fructífer i multiplicar” no es compleix fins després del desallotjament d’Edèn. . Aquesta perspectiva s'explora més a http: //www.thefirstscandal.blogs ...\nQuina diferència hi ha entre els dos personatges xinesos?Quina diferència hi ha entre el conductisme i la psicologia cognitiva?Quina diferència hi ha entre la ROM oficial i la no oficial?Quina diferència hi ha entre la idiosincràsia dels medicaments, l’al·lèrgia i la intolerància?Quina diferència hi ha entre un producte CBD d’espectre complet i un producte CBD habitual? I els productes CBD d’espectre complet són legals a tots els 50 estats? Ja que tècnicament tenen THC?


Alliberat el periodista espanyol Ferrán Barber després de romandre un mes retingut en una presó del Kurdistan iraquià\nPublicat 08/09/2019 16:11CET\nREPORTEROS SIN FRONTERAS - Archivo\nEl periodista espanyol Ferrán Barber ha estat posat en llibertat després de romandre des del 8 d'agost empresonat en una presó d'Erbil (Kurdistan iraqui), segons ha informat Reporters Sense Fronteres (RSF), que a més denuncia "gravíssims maltractaments durant la seva captivitat".\nSegons un comunicat de RSF, el periodista freelance va viatjar de Barcelona al Kurdistan iraqui a mitjans del mes de juliol, contractat per una productora alemanya per entrevistar milicians germans que combaten al Daesh.\nTant ell com l'equip amb el qual viatjava anaven a viatjar fins a Rojava (Kurdistan siri), per l'espanyol va optar per apropar-se primer a la vall de Nahla, des d'on després va partir a peu amb l'objectiu d'arribar a Rojava. Amb l'esperana de trobar algun vehicle que el tragués de la zona, va aparixer un 'peshmerga' (combatent kurd iraqui) amb cotxe i es va oferir a portar-lo.\n"No hi ha dubte que m'estaven esperant i que va ser una emboscada en tota regla, perqu em va conduir a un lloc enmig del no-res i, al poc temps, va aparixer un grup armat d'Asayish, les forces de seguretat, que literalment em va segrestar i va portar a la comissaria més propera", relata Barber a RSF.\nAl periodista el van obligar, segons RSF, a signar un paper escrit en rab i el van tancar en un calabós. L'endem, el van conduir emmanillat, amb un altre detingut, cap a un lloc conegut com el centre de detenció d'Erbil que, en paraules de Barber, "ha estat transformat, més que en una presó, en un centre de tortura on es reprimeix l'oposició política al rgim, entre uns altres".\nEl periodista va ser tancat per la fora a la cella número 4, al costat de 138 presos, el dia 8 d'agost. Al final de la seva captivitat, eren 160 reclusos en un espai de 50 metres quadrats.\n"No hi havia suficient oxigen, les temperatures superaven els 50 graus alguns dies i el sistema de renovació de l'aire era tan deficient que un vivia com en una espcie d'estat permanent de narcolpsia. L'olor era nauseabund i el menjar, infame. Havíem d'ingerir-lo posant el pes del nostre cos sobre un peu i després sobre un altre, per poder cabre. Jo estava en un estat constant d'atordiment, molt afeblit físicament", comenta el periodista a RSF.\nAJUDA DE COMPANYS I L'AMBAIXADA\nDavant tal situació, companys de Ferran Barber van donar la veu d'alarma sobre la seva desaparició. Karlos Kurutuza, també periodista freelance especialitzat a Orient Mitj, va prevenir a l'Ambaixada d'Espanya a l'Iraq i va exercir d'enlla sobre el terreny amb RSF, que al seu torn, va mantenir contacte tant amb representants del Govern Regional del Kurdistan iraqui, com amb el Ministeri d'Afers exteriors i Cooperació, per accelerar tot el possible l'alliberament de Barber.\nSegons indica RSF, la mediació de l'ambaixador espanyol a l'Iraq, Hansi Escobar, va ser "clau" per a la posada en llibertat del reporter, que es va retardar més del que hauria, segons la Diplomcia espanyola, per la festa del Be que se celebrava durant aquests dies.\nBarber collabora assíduament amb mitjans com 'Crnica' d''El Mundo' o 'Público', per també ha treballat per a mitjans com 'El Confidencial'.


Darias denuncia que "no han estat vaccinats en els termes en què ho han estat a altres comunitats"\nActualització: 20.04.2021 - 17:57\nLa ministra de Sanitat espanyola, Carolina Darias, ha explicat que el govern espanyol vaccinarà contra la covid-19 la Guàrdia Civil i la policia espanyola a Catalunya. “És un col·lectiu que en una comunitat autònoma no ha tingut la resposta establerta en l’estratègia de vaccinació acordada per tots els que formem el Consell Interterritorial de Salut”, ha dit Darias avui a la tarda en una compareixença al Senat.\nSegons la titular de Sanitat, els membres de les forces de seguretat estatals a Catalunya “no han estat vaccinats en els termes en què sí que ho han estat a altres autonomies”. “Per això, ja fa dies que el govern d’Espanya ha pres la decisió de vacunar-los nosaltres”, ha afirmat Darias. La titular de Sanitat ha dit que ja estan realitzant les accions necessàries per dur-ho a terme pròximament i estan “reservant vaccins”.


Coneix el mercat de treball a Suïssa i Alemanya\nOrganitzat per UPCAlumni i amb els consultors d'Adiciona com a ponents, el proper 30 d'octubre tindrem l'oportunitat de tenir més dades sobre aquests mercats de treball, com aplicar i coneixer algunes ofertes.\nUs deixo la informació de l'activitat de reclutament.\nDirigida a estudiants i Alumni de la UPC que es troben en recerca activa de feina a Alemanya o estan considerant desplaçara Alemanya per motius laborals en un futur. La xerrada està oberta també a tots aquells que vulguin informar-se sobre lespossibilitats laborals en els àmbits TIC i d'Enginyeria a Alemanya i Suïssa.\nQuan 30 d'octubre a les 6 de la tarda\nOn: Aula Master, Campus Nord, Universitat politècnica de Catalunya\n1. Informació general sobre l'estat del mercat laboral a Alemanya i Suïssa. Oportunitats d'ocupació en els àmbits TIC id'Enginyeria per perfils "Junior" i perfils de recent graduats.2. Cercar i trobar feina a Alemanya i Suïssa. Es tractaran les diferències en la recerca de feina entre Alemanya i Suïssaamb Espanya, així com els diferents processos de selecció entre els dos països. L'objectiu serà tractar les diferències mésimportants i donar consells pràctics a estudiants i Alumni que volen buscar feina en els dos països.Es tractarà també el paper i la utilitat de les consultories en la recerca d'ocupació a nivell internacional. Hi haurà lapossibilitat de debatre els temes tractats i de fer preguntes als consultors presents.3. Presentació de llocs vacants a Suïssa i Alemanya. ADICIONA presentarà alguns exemples de vacants actuals. Hi haurà lapossibilitat de conversar amb els consultors presents. Hi haurà la possibilitat d'aplicar als vacants actuals de ADICIONA.\nQui realitza la xerrada?La xerrada serà realitzada per ADICIONA. ADICIONA és un consultoria de RRHH que ofereix serveis de seleccióespecialitzada en perfils tecnològics (informàtics, enginyers industrials i elèctrics) amb diversos anys d'experiència en elmercat. A part de treballar a nivell nacional a Espanya, ADICIONA es dedica també a col · laborar amb clients a Alemanya iSuïssa i ofereix vacants en ambdós països.\nPer part de ADICIONA assistiran:- Niels Schagen, Consultor de Reclutament Internacional a ADICIONA\n- Un altre consultor tècnic encara per confirmar.


Nadales a la XTEC. L'arpa\nLa Carla ha estat molt preocupada aquests dies, ja que era la primera vegada que treia l'arpa de casa. Perquè... una arpa no és com un violí o una flauta, que es trans-\nporten com si no res... ni molt menys!!! Per enregistrar aquest fragment que avui podreu escoltar, ha calgut embolicar-la amb mantes, posar-la a l'ascensor amb l'ajut de quasi tota la família, carregar-la en una furgoneta i estar tot el viatge pendent dels giravolts, no fos que caigués, fins arribar a l'estudi.\nPerò bé, només pel fet de saber que tots podrem escoltar-la com sona, la Carla pensa que tot això ha valgut la pena, i... a més, també li serveix d'entrenament per al concert del dia 22 de desembre.\nEn el fragment d'avui, podem escoltar primer un arpegis i acords, i per acabar un glissando.\nL'arpa pertany a la família dels instruments de corda pinçada. És un dels instruments més antics dels quals es tenen notícies, 3000 anys abans de la nostra Era, i la seva forma actual correspon a una evolució d'aquests antics instruments.\nLa pressió que exerceixen les 46 cordes que té l'arpa actual sobre l'estructura d'aquesta és d'unes dues tones. Les primeres arpes no disposaven d'una columna de sosteniment i, per tant, no podien suportar la tensió de moltes cordes. Així, els egipcis, cap el segle XXV abans de la nostra Era, utilitzaven una arpa que només tenia 6 o 8 cordes, nombre que amb el temps es va ampliar fins a 16. Aquesta arpa va anar evolucionant, i ja cap el segle IX a.n.E. a Síria es construeixen les primeres arpes dotades d'aquesta columna que en reforçava l'estructura.\nL'arribada a Europa de l'arpa podria haver seguit dos camins diferents. L'un, a través dels Països Escandinaus, i l'altre, a través de Grècia o Egipte.\nDurant l'Edat mitjana, l'arpa va ser un instrument molt apreciat fins quedar relegada pel llaüt. Ja no serà fins al segle XVIII que de nou tornarà a tenir un paper dins els gusts musicals. En tot aquest temps, l'arpa havia anat canviant: l'instrument que s'utilitzava tenia dos rengles de cordes que, si bé li permetien tocar totes les notes de la tonalitat, d'altra banda feien que fos un instrument difícil de tocar.\nDurant aquest segle XVIII l'arpa adquirí un nou impuls gràcies als avenços tècnics incorporats, entre ells, el més important va ser el dels pedals. Aquests pedals, set actualment, fan que, mitjançant un complicat mecanisme, es puguin estirar les cordes, permetent que cada una d'elles pugui tocar tres notes diferents.\nL'extensió de l'arpa és:\nConcerts per a flauta i arpa, de Mozart\nLa nena dels cabells de lli, de C. Debussy\nSi voleu fer qualsevol consulta sobre l'arpa de la Carla o el concert del dia 22 de desembre, escriviu a: carlaarpa@pie.xtec.es


Sempre he pensat que el boom dels llibres d'E.L. James era el fenomen Corín Tellado dels nostres temps, tres volums de novel·la rosa amb alguna escena pujada de to per desinhibir els instints sexuals de la classe púdica. Però això que n'han fet és pitjor que una història d'en Moccia, un artefacte descafeïnat que deixarà a qui vulgui experiències humides als límits de la nàusea. Tothom sap que la taquilla americana se'n guarda prou, de posar en risc els seus números, i ja ens podíem esperar que les ments pensants d'aquest fiasco històric voldrien esquivar el segell del no-apte per no perdre's una quota sensiblement elevada del seu públic potencial: la de l'espectador adolescent. Primer error.\nPer què em fa l'efecte que el discurset de 'Cincuenta sombras de Grey' va quedar superat l'any 76 quan Nagisa Oshima va rodar 'El imperio de los sentidos'? Per què em sembla que el dia en què Marlon Brando li va untar l'anus de mantega a Maria Schneider ja va ser més transgressor que Sam Taylor-Johnson? Fa poc més d'un any de l'estrena de 'Nymphomaniac' i tots recordem el cul de Charlotte Gainsbourg fet un mapa després d'una flagel·lació. Va posar tota la carn al braser per la causa. I recordem també que el senyor Von Trier va tenir els seus problemes amb la censura, i que al muntatge que va arribar a sales li havien amputat quasi una hora de metratge, contra la voluntat del director. No és obligatori passar-se de la ratlla, no tothom té el geni desmesurat del mestre danès. Però aquesta estilització del BDSM adaptada per a puritans de l'habitació vermella d'en Grey em sembla ofensiva.\nEl bisbat pot estar tranquil: no hi ha la menor intenció de temptejar les fronteres de la pornografia. Ni tan sols de l'erotisme. És una història d'amor insulsa i bidimensional amb quatre plantofades mal clavades. Per postres, s'hi respira un discurset camuflat sobre la culpa que em té la mosca darrere l'orella. Això que les preferències sexuals d'en Grey siguin fruit d'una infància traumàtica és de jutjat de guàrdia. Pregunteu a la comunitat practicant del 'bondage' i altres parents. Veient com es redueixen els seus hàbits de catre a la categoria de malaltia, estic convençut que més d'un és sentirà poc menys que insultat. Si ens descuidem, potser ens diran que l'homosexualitat la pot curar un psiquiatra.


Tren dels Llacs - Camping La Noguera\nViatge amb tren entre muntanyes, llacs i rius.\nDescobreix el Montsec a través del Tren dels Llacs\nEs tracta d’un recorregut d’unes dues hores què permet retrocedir en el temps, adreçat a tots aquells amants dels ferrocarrils, així com de la natura. El viatge transcorre des de les Terres de Lleida fins als llacs del Prepirineu: sortida pel territori planer del Segrià, travessa la Noguera i el Montsec i arriba fins a la Pobla de Segur, cor del Pallars Jussà. Per tal d’arribar-hi, el tren ha hagut de superar un total de 41 túnels i 31 ponts.\nTren panoràmic direcció La Pobla.\nLocomotores dièsel models 10817 i 10820.\nAquestes incorporen quatre cotxes d’època de la sèrie 6000, una cafeteria amb varis seients amb taules des d’on es pot observar el paisatge i també inclouen un furgó postal.\nLa línia ferroviària Lleida - La Pobla de Segur es remunta al projecte d’unir la ciutat de Lleida amb Saint Girons (França) a través del Port de Salau.\nAquesta es va inaugurar el 3 de febrer de l’any 1924 però només es va construir el tram Lleida-Balaguer. Anys més tard i passada la Guerra Civil, Renfe es va encarregar de continuar les obres per arribar l’any 1949 a Cellers, l’any següent a Tremp i finalment l’any 1951 a la Pobla de Segur.\nEncara que en aquell moment s’estudiés la possibilitat real de fer arribar la línia un tram més amunt, fins a Sort, el projecte transfronterer què havia d’arribar fins a Saint Girons (França) va quedar descartat.\nLes dates de funcionament són aproximadament des de l’Abril fins a finals d’Octubre (segons temporada).\nA causa que la capacitat del Tren és limitada, cal fer la reserva amb antelació a:\nEstació de Provença d' FGC (vestíbul Balmes - Rosselló).\nHorari: de dilluns a divendres de 9.00 h a 13.00 h i de 15.30 h a 19.30 h. (dissabte i diumenge tancat)\nTelèfon: 93 366 45 53\nPunt d'Informació i venta\nPl. Edil Saturnino, 1 25007 (davant l'Estació Lleida-Pirineus)\nTelèfon: 973 24 88 40 - 973 03 29 97\nPunt d'Informació Seu Vella\nTelèfon: 973 23 84 46\nPunt d'informació Aeroport Lleida-Alguaire\nTelèfon: 973 03 27 44\nHorari: de dilluns a divendres de 9.00 h a 15.00 h, dissabtes de 9.00 h a 14.00 h (diumenge tancat)


Projectes motor | El Pla dels Barris de Barcelona | Ajuntament de Barcelona\nObjectius del Pla de BarrisTerritoris d'actuació prioritàriaProjectes motorÀmbits d'actuacióFases d'aplicació i avaluacióEstructura organitzativa\nEsteu aquíInici / El Pla de barris de Barcelona / Projectes motor Projectes motorDurant el procés de definició de propostes i accions que han de configurar el Pla de Barris de cada territori han anat destacant algunes “idees força” que, per les seves característiques, s’anaven configurant com a projectes centrals.\nAquestes idees han demostrat tenir la capacitat d’incloure accions que cal generar des de diferents àmbits de manera molt transversal i tenir la capacitat d’aglutinar molts dels principis rectors. Són aquests projectes, que anomenen “motors”, els que acabaran sent el senyal d’identitat d’un Pla de Barris i que han d’implicar als veïns i les veïnes en el procés de transformació iniciat.\nL'espai entre blocs. Un espai per a la convivènciaMillorar i activar l’espai públic de la Trinitat Nova que ha quedat fora dels àmbits de remodelació per fer-lo més humà i socialment practicable. Millorar carrers i places amb mirada de gènere i parar especial atenció a les necessitats dels infants i la gent gran. Millorar l’accessibilitat, la il·luminació, els espais de relació, els jocs infantils, els espais d’ombra, els camins saludables, els espais de repòs, els espais esportius, etc. Promoure i facilitar que la gent gran pugui baixar al carrer i gaudir dels espais de relació, facilitar que els infants puguin jugar al carrer i promoure projectes en aquests espais que millorin la cohesió entre veïns i veïnes de la Trinitat.\nAplicat a Trinitat Nova Eixos Educació\nL’espai públic com a espai referent i educador, integrador d’infants i de gent gran i on s’assumeixi la perspectiva de gènere.\nFomentar l’accés i l’ús als espais públics de relació i promoure projectes que fomentin la cohesió veïnal.\nMillora d’espais públics: accessibilitat, il·luminació, espais de relació, de repòs, esportius...\nReciclem el Polígon i activem l'ocupacióEl polígon industrial és part de la identitat dels barris del Bon Pastor i Baró de Viver. És un espai industrial que voreja i separa els dos barris però a la vegada és un espai d’oportunitat per al creixement econòmic i per a la revitalització d’una nova identitat industrial. Aquest projecte motor gira entorn de l’activació econòmica i l’ocupació vinculada a la memòria, millora, gestió i dinamització dels polígons industrials. Uns polígons que es vagin integrant més en el teixit urbà, que millorin la mobilitat interna i facilitin el trànsit a peu entre barris. Una activació econòmica que es basa en donar eines per fer més competents i enfortir les empreses existents als polígons i, d’... Aplicat a El Bon Pastor i Baró de Viver Eixos Educació\nLa memòria vinculada a l’activitat industrial com a eina de coneixement i reconeixement de la història pròpia.\nIniciatives d’economia social i cooperativa incidint en l’economia circular i verda.\nPromoció de l’economia amb la implantació de noves activitats centrades en la innovació i en la formació.\nMillorar les infraestructures dels polígons per atreure i fomentar la implantació de noves activitats.\nCooperativa Gregal. Un nou espai per la solidaritat, la formació i l’ocupacióRehabilitar i millorar la seu actual de la cooperativa Gregal, vinculant-la a un projecte de formació i ocupació en el camp de l’hostaleria sense deixar de banda el projecte de menjador social és una de les apostes del Pla. Transformar i millorar el mercat municipal per dinamitzar i activar el comerç de proximitat i apropar-lo a noves activitats culturals seria el segon vector que persegueix el Pla. Lligar aquest projecte d’activació del comerç de proximitat a l’activació dels locals de la plaça de Palerm per a usos comunitaris o artístics que ja preveu el Districte, seria el complement que hauria de donar transversalitat i potència als projectes que es plantegen.\nAplicat a El Besòs i el Maresme Eixos Educació\nL'Institut Rambla Prim. Cap a una educació més professionalitzadoraL'educació com pal de paller de la transformació social. Volem impulsar un nou projecte educatiu de barri, que permeti iniciar un canvi en la manera com s'aborda l'educació en els centres del Besòs i el Maresme, que permeti entendre l'educació des d'una visió molt més transversal i integral, que permeti convertir l'educació en una eina real de transformació social.\nNou projecte educatiu amb capacitat de liderar i innovar, vinculat als projectes comunitaris d’educació.\nIntegrat al barri i integrador, socialment i culturalment. Adaptat a les necessitats i singularitats del barri.\nAmb voluntat professionalitzadora, per generar noves oportunitats laborals de futur vinculades a la indústria.\nVoluntat regeneradora de l’activitat a l’espai públic.\nL'esport i la cultura. Eines per a la cohesió i la convivènciaAprofitar la creació i millora d’equipaments esportius per ampliar els espais on desenvolupar projectes comunitaris de base, on treballar amb el col·lectiu jove uns valors i hàbits que van molt més enllà que la pràctica de l’esport i que faciliten la pràctica d’hàbits saludables. Aprofitar els centres educatius, centres cívics, espais familiars, espais religiosos o altres serveis comunitaris per fer-hi néixer projectes que creïn un vincle real amb els usuaris d’aquells espais i poder treballar, a partir d’allà, la integració, la cohesió i la convivència entre col·lectius. Aprofitar la memòria històrica del propi barri, així com la cultura, l’art i la música com a eines de treball amb... Aplicat a El Bon Pastor i Baró de Viver Eixos Drets socials\nL’esport com a eina de transformació i integració social.\nImpulsar la vessant professionalitzadora amb un centre de formació en monitoratge esportiu.\nAprofitar els centres educatius familiars i religiosos per treballar la convivència entre col·lectius.\nMillorar el sistema d’equipaments esportius per garantir la feina de base dels clubs i associacions existents.


L'ONCE celebra el Dia Mundial del Braille\nNingún truco, ningún trato: Esto es Juanchi’s Burgers CaixaBank incorporará 900 nuevos gestores al servicio inTouch para dar asesoramiento por canales a distancia a más de 4 millones de clientes Ignasi Prieto, nombrado director global de Marketing de SEAT y CUPRA Salt reforça els avisadors de velocitat amb un segon aparell i els situa de forma itinerant a diversos punts de la ciutat\n+ Notícies - 04/01/2021 - 11:39\nEl Dia Mundial del Braille, proclamat per l'ONU, protagonitza el cupó de dilluns 4 de gener del 2021\nL'ONU va reconèixer i va proclamar en 2019 la data del 4 de gener com a Dia Mundial del Braille, després d'una llarga i esforçada reclamació de les persones cegues de tot el món, també de l'ONCE, per a fixar aquest reconeixement en la data del naixement del creador d'aquest sistema de lectoescriptura, el francès Louis Braille.\nDes de l'ONCE s'impulsa l'ús del braille amb l'objectiu que els afiliats a l'ONCE i la resta de la ciutadania puguin conèixer i gaudir d'aquest codi de lectoescriptura des de tots els seus àmbits: l'educatiu, el cultural, l’oci, els serveis i en moltes altres vessants.\n“Els sis petits punts que va idear Braille ens han donat llum a les persones cegues i una gran esperança. Ens han obert un camí il·lusionant. Avui dia el seu sistema està molt més estès a la vida quotidiana i això ens ajuda. Demanem, però, que el seu ús sigui universal i ens doni una plena accessibilitat. Cal garantir l’accés a la informació per a tothom”, reivindica Enric Botí, delegat territorial d’ONCE Catalunya.\nLouis Braille va perdre la vista de molt jovenet en un accident domèstic. El 1829, quan només tenia 18 anys, es va publicar el sistema de lecto escriptura que va idear i que porta el seu nom. Amb ell, els cecs de tot el món van poder sortir de la seva marginació social, cultural i educativa. Van poder llegir, informar-se, comunicar-se...\nEl Sistema Braille és un codi, però ull, no un codi secret. Es representen les lletres, els números, majúscules, minúscules, signes de puntuació, símbols matemàtics... i fins i tot partitures de música.\nEl braille ha permès que, durant 82 anys, l'ONCE continuï sumant punts.\nEn l'actualitat, l'ONCE posa a la disposició de 72.000 persones cegues un fons documental de 68.050 obres, de les quals 28.761 estan disponibles en braille i 35.928 en audiollibres.\nEl braille, gràcies a una conquesta de molts anys i de moltes persones, està present en la nostra vida quotidiana i la fa més fàcil per als qui no poden veure. En l'ordinador, en el mòbil, en els medicaments, en les medicines, en l'alimentació, en els jocs, en la cartelleria, en els restaurants, en els ascensors... Ha entrat en universitats, biblioteques, restaurants, en la sanitat... i volem que s'expandeixi encara més.\nA l’ONCE Catalunya, per commemorar el Dia Mundial del Braille, hem preparat un vídeo que mostra les entranyes de la seva impremta. ‘La fàbrica dels punts’ ensenya com treballa el Servei Bibliogràfic, tot el procés de creació d’un llibre en braille i com s’elaboren els contes adaptats en relleu pels més menuts, que són petites obres artesanals. Aquest és l’enllaç: https://youtu.be/5oqh-DnWtSM\nCupó Dia Mundial del Braille\nEl Dia Mundial del Braille protagonitza el cupó de l'ONCE del dilluns, 4 de gener. Cinc milions i mig de cupons celebraran que amb sis punts la vida de les persones cegues és més accessible.\nEl Cupó Diari de l'ONCE ofereix, per 1,5 euros, 55 premis de 35.000 euros a les cinc xifres. Els cupons de l'ONCE es comercialitzen pels 20.000 agents venedors de l'ONCE, 2.500 d’ells a Catalunya. A més, es poden adquirir des de www.juegosonce.es, i en establiments col·laboradors autoritzats.\nComissió Braille Española, la RAE del Braille\nDes de la Comissió Braille Española, una espècie de Reial Acadèmia Espanyola (RAE) del Braille creada en 1984, s'assessora diferents empreses i organitzacions sobre com incloure el braille en els seus productes i serveis. L'any passat es van realitzar més de 400 assessoraments, com per exemple els dels sobres de vot accessible dels diferents processos electorals.\nCaixaBank incorporará 900 nuevos gestores al servicio inTouch para dar asesoramiento por canales a distancia a más de 4 millones de clientes\nIgnasi Prieto, nombrado director global de Marketing de SEAT y CUPRA\nSalt reforça els avisadors de velocitat amb un segon aparell i els situa de forma itinerant a diversos punts de la ciutat\nL'Ajuntament de Girona felicita la veïna centenària Amalia González\nL’Ajuntament de Girona posa en marxa el nou Servei Jove d’Habitatge\n133.256 euros en ajuts de l'Ajuntament de Ripoll a autònoms i empreses per pal·liar la crisi de la Covid-19\nCaixaBank reuneix el seu Consell Assessor al nou centre de Banca Privada de Girona\nBona ocupació al Port Esportiu de Roses durant la temporada d'estiu


ICL Iberia liderarà un consorci europeu juntament amb la Fundació CTM per a la millora i optimització dels processos logístics ferroviaris per al transport de mercaderies a granel\nEl treball conjunt s’emmarca en el projecte Hermes de recerca i desenvolupament que té per objectiu la millora del transport ferroviari de mercaderies del Bages al Port de Barcelona i de Catalunya a Europa.\nEl pressupost total és de 7M d’euros en un termini de tres anys amb la participació d’empreses, centres de recerca i universitats de Catalunya, França, Suècia i Dinamarca.\nLa Fundació CTM Centre Tecnològic i l’empresa ICL Iberia sumaran esforços i tecnologia per fabricar un nou vagó de tren de mercaderies amb més capacitat de transport i més lleuger que podrà circular per la xarxa ferroviària europea, perquè contemplarà l’ample de via continental.\nEl projecte d’investigació i desenvolupament Hermes, subvencionat per la UE, permetrà el disseny d’un nou vagó de tren de mercaderies que suposi l’augment de la capacitat de transport sense haver d’augmentar-ne el pes i, fins i tot, alleugerir-lo, de manera que es puguin traslladar més tones de producte entre Súria/Sallent i el Port de Barcelona, amb un cost logístic menor, potenciant la intermodalitat i la flexibilitat de càrrega.\nHermes compta amb una inversió global de 7 milions d’euros que es distribuirà en els tres anys de durada de la recerca i que ja es va iniciar l’1 de maig, amb la signatura del conveni de col·laboració amb la Unió Europea. La primera reunió de treball es va fer a la seu de Kiruna Wagon, a Suècia, ahir dimarts i va comptar amb l’assistència de més de 20 tècnics investigadors.\nSegons la responsable d’Innovació i Desenvolupament d’ICL Iberia, la Dra. Ingrid Picas, “es tracta d’un projecte a tres anys que comportarà la millora i l’augment del transport de mercaderies per tren del Bages. Al mateix temps, els nous vagons de tren permetran un transport ferroviari més eficient de productes de màxima qualitat, com ara la sal vacuum, que començarem a produir a Súria”.\nPer la seva banda, segons el director de l’Àrea de Tecnologia de Materials de la Fundació CTM Centre Tecnològic, Daniel Casellas, “el projecte permetrà desenvolupar i aplicar solucions avançades de tecnologia de materials i simulació numèrica per obtenir vagons més lleugers, amb millor eficiència i alta intermodalitat, cosa que permetrà superar varis reptes plantejats en el transport per ferrocarril de materials granulars”.\nEl projecte Hermes preveu que el nou vagó de tren pugui circular per la via d’ample europeu, i els estudis es basaran en aquest ample de via, de tal forma que es facilitarà l’accés de la comarca del Bages al Corredor Mediterrani. Mentrestant, serà igualment possible per l’ample mètric de via actual.\nEl projecte també inclou una nova instal·lació de càrrega i descàrrega de producte de manera que s’optimitzi el transport de més quantitat de mercaderia amb una clara millora del transport de mercaderies a granel i un augment de la competitivitat i eficiència de la logística del ferrocarril de Catalunya amb Europa.\nLa investigació ha comptat amb una empenta directa des de la comarca del Bages, gràcies a la col·laboració establerta els darrers anys en l’àmbit de la recerca entre la Fundació CTM Centre Tecnològic i l’empresa ICL Iberia Súria&Sallent. La millora de la competitivitat i eficiència logística ferroviària que s’aconseguirà permetrà adquirir una posició privilegiada per davant del transport per camions.\nICL Iberia Súria&Sallent participa com a coordinadora del projecte, al costat de la Fundació Centre Tecnològic de Manresa (CTM), dues universitats europees (Lulea Tekniska de Suècia, i Armines, de França), a més de Ferrocarrils de la Generalitat, Kiruna Wagon, Hempel, IDP i SSAB Tunnplaet (de Dinamarca, Suècia i Espanya).